# Europos Sąjungos C 229/2022

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 229 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 65 metai2022m. birželio 14d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 229

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

65 metai2022m. birželio 14d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 229/01 | 2022 m. birželio 10 d. Komisijos rekomendacija dėl nanomedžiagos apibrėžties (
  1
  ) | 1 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Europos Komisija

2022/C 229/01

2022 m. birželio 10 d. Komisijos rekomendacija dėl nanomedžiagos apibrėžties (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 229/02 | 2022 m. birželio 13 d. Euro kursas | 6 |
| 2022/C 229/03 | Komisijos pranešimas dėl dabartinių valstybės pagalbos susigrąžinimo palūkanų normų ir nuo 2022 7 1 taikomų orientacinių bei diskonto normų (Paskelbta remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004
  10 straipsniu) | 7 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2022/C 229/04 | Atnaujintas sienos perėjimo punktų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) 2 straipsnio 8 dalyje, sąrašas | 8 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2022/C 229/02

2022 m. birželio 13 d. Euro kursas

6

2022/C 229/03

Komisijos pranešimas dėl dabartinių valstybės pagalbos susigrąžinimo palūkanų normų ir nuo 2022 7 1 taikomų orientacinių bei diskonto normų (Paskelbta remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004
  10 straipsniu)

(Paskelbta remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004

10 straipsniu

7

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2022/C 229/04

Atnaujintas sienos perėjimo punktų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) 2 straipsnio 8 dalyje, sąrašas

8

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 229/05 | Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 13 |
| 2022/C 229/06 | Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 18 |
| 2022/C 229/07 | Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 29 |

V   Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

2022/C 229/05

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

13

2022/C 229/06

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

18

2022/C 229/07

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

29

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Europos Komisija

| 2022 6 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 229/1

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2022 m. birželio 10 d.

dėl nanomedžiagos apibrėžties

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 229/01)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos rekomendacija 2011/696/ES (1) taikoma kaip pamatinis dokumentas nustatant, ar medžiaga turėtų būti laikoma nanomedžiaga teisėkūros ir politikos tikslais Sąjungoje, ir taip remiamas efektyvus ir nuoseklus įgyvendinimas visuose sektoriuose. Rekomendacijoje 2011/696/ES daroma nuoroda į vėlesnę nanomedžiagos apibrėžties peržiūrą atsižvelgiant į patirtį ir mokslo pažangą; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos rekomendacija 2011/696/ES (1) taikoma kaip pamatinis dokumentas nustatant, ar medžiaga turėtų būti laikoma nanomedžiaga teisėkūros ir politikos tikslais Sąjungoje, ir taip remiamas efektyvus ir nuoseklus įgyvendinimas visuose sektoriuose. Rekomendacijoje 2011/696/ES daroma nuoroda į vėlesnę nanomedžiagos apibrėžties peržiūrą atsižvelgiant į patirtį ir mokslo pažangą;

| (2) | tokią Rekomendacijos 2011/696/ES peržiūrą Komisija atliko 2013–2021 m.: peržiūrėtas nanomedžiagos apibrėžties tikslas, aprėptis, aiškumas ir taikymas. Persvarstant apibrėžtį visų pirma vertinta, ar reikėtų padidinti arba sumažinti dalelių dydžio skirstinio 50 % slenkstį, taip pat ar turėtų būti įtrauktos medžiagos, kurių vidaus arba paviršiaus struktūra atitinka nanoskalę, pavyzdžiui, kompleksinių nanokomponentų medžiagos, įskaitant kai kuriuose sektoriuose galimas naudoti akytąsias ir kompozicines nanomedžiagas; |
| --- | --- |

(2)

tokią Rekomendacijos 2011/696/ES peržiūrą Komisija atliko 2013–2021 m.: peržiūrėtas nanomedžiagos apibrėžties tikslas, aprėptis, aiškumas ir taikymas. Persvarstant apibrėžtį visų pirma vertinta, ar reikėtų padidinti arba sumažinti dalelių dydžio skirstinio 50 % slenkstį, taip pat ar turėtų būti įtrauktos medžiagos, kurių vidaus arba paviršiaus struktūra atitinka nanoskalę, pavyzdžiui, kompleksinių nanokomponentų medžiagos, įskaitant kai kuriuose sektoriuose galimas naudoti akytąsias ir kompozicines nanomedžiagas;

| (3) | techniniai ir moksliniai elementai, kuriais grindžiama Rekomendacijoje 2011/696/ES pateiktos nanomedžiagos apibrėžties peržiūra, buvo apibendrinti ir paskelbti Komisijos Jungtinio tyrimų centro (JRC) politikos formavimo reikmėms skirtoje mokslo ataskaitoje „Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term „nanomaterial“ (1 (2), 2 (3) ir 3 (4) dalyse) dėl suinteresuotųjų subjektų patirties taikant apibrėžtį ir nustatant galimus peržiūrėtinus aspektus. Be to, JRC paskelbė dvi ataskaitas, kuriose pateiktos apibrėžties taikymo gairės (5)
  , (6), taip pat nurodomi Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) ir Europos standartizacijos komiteto (CEN) įgyvendinti atitinkami standartizacijos srities pakeitimai, Komisijos 7-osios bendrosios mokslinių tyrimų programos projekto „NanoDefine“ (7), rezultatai ir papildomi viešojoje erdvėje prieinami duomenys; |
| --- | --- |

(3)

techniniai ir moksliniai elementai, kuriais grindžiama Rekomendacijoje 2011/696/ES pateiktos nanomedžiagos apibrėžties peržiūra, buvo apibendrinti ir paskelbti Komisijos Jungtinio tyrimų centro (JRC) politikos formavimo reikmėms skirtoje mokslo ataskaitoje „Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term „nanomaterial“ (1 (2), 2 (3) ir 3 (4) dalyse) dėl suinteresuotųjų subjektų patirties taikant apibrėžtį ir nustatant galimus peržiūrėtinus aspektus. Be to, JRC paskelbė dvi ataskaitas, kuriose pateiktos apibrėžties taikymo gairės (5)
  , (6), taip pat nurodomi Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) ir Europos standartizacijos komiteto (CEN) įgyvendinti atitinkami standartizacijos srities pakeitimai, Komisijos 7-osios bendrosios mokslinių tyrimų programos projekto „NanoDefine“ (7), rezultatai ir papildomi viešojoje erdvėje prieinami duomenys;

| (4) | 2021 m. gegužės 6 d.–birželio 30 d. dėl potencialiai keistinų apibrėžties elementų vyko tikslinės konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais. Į tų konsultacijų metu gautą informaciją Komisija atsižvelgė atlikdama nanomedžiagos apibrėžties peržiūrą; |
| --- | --- |

(4)

2021 m. gegužės 6 d.–birželio 30 d. dėl potencialiai keistinų apibrėžties elementų vyko tikslinės konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais. Į tų konsultacijų metu gautą informaciją Komisija atsižvelgė atlikdama nanomedžiagos apibrėžties peržiūrą;

| (5) | peržiūros ir konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais rezultatai paaiškinti, padarytų pakeitimų aprašymas ir jų pagrindimas pateikti prie šios rekomendacijos pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (SWD(2022)150); |
| --- | --- |

(5)

peržiūros ir konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais rezultatai paaiškinti, padarytų pakeitimų aprašymas ir jų pagrindimas pateikti prie šios rekomendacijos pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (SWD(2022)150);

| (6) | turėtų būti rekomenduojama tokia nanomedžiagos apibrėžtis, kuri yra tinkama atsižvelgiant į bendrą Sąjungos politikos ir teisės aktų kontekstą (toliau – apibrėžtis) ir kuri apima gamtines, šalutines arba dirbtines medžiagas; |
| --- | --- |

(6)

turėtų būti rekomenduojama tokia nanomedžiagos apibrėžtis, kuri yra tinkama atsižvelgiant į bendrą Sąjungos politikos ir teisės aktų kontekstą (toliau – apibrėžtis) ir kuri apima gamtines, šalutines arba dirbtines medžiagas;

| (7) | apibrėžtis turėtų būti grindžiama santykine į nustatytą intervalą patenkančių dalelių dalimi medžiagą sudarančių dalelių išorinio matmens skirstinyje, grindžiamame dalelių skaičiumi, ir neturėtų būti atsižvelgiama į potencialias būdingąsias pavojingas medžiagos savybes ar riziką žmonių sveikatai ir aplinkai; |
| --- | --- |

(7)

apibrėžtis turėtų būti grindžiama santykine į nustatytą intervalą patenkančių dalelių dalimi medžiagą sudarančių dalelių išorinio matmens skirstinyje, grindžiamame dalelių skaičiumi, ir neturėtų būti atsižvelgiama į potencialias būdingąsias pavojingas medžiagos savybes ar riziką žmonių sveikatai ir aplinkai;

| (8) | apibrėžtis ir jos pagrindiniai terminai, kai taikytina, turėtų būti grindžiami esama moksliškai apibrėžta ir standartizuota terminija, patvirtinta tarptautinės bendruomenės (ISO, CEN). Pagrindiniai apibrėžtyje vartojami terminai turėtų išlikti pakankamai konkretūs ir turėtų būti tokie, kad būtų sudarytos sąlygos praktiškai taikyti apibrėžtį Sąjungos reglamentavimo kontekste. Taikymas turėtų būti grindžiamas gairėmis, kurias turėtų parengti JRC ir kurios turėtų būti atnaujinamos atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą; jose turėtų būti nurodyti rekomenduojami matavimo metodai ir geriausia praktika grindžiamos priemonės7; |
| --- | --- |

(8)

apibrėžtis ir jos pagrindiniai terminai, kai taikytina, turėtų būti grindžiami esama moksliškai apibrėžta ir standartizuota terminija, patvirtinta tarptautinės bendruomenės (ISO, CEN). Pagrindiniai apibrėžtyje vartojami terminai turėtų išlikti pakankamai konkretūs ir turėtų būti tokie, kad būtų sudarytos sąlygos praktiškai taikyti apibrėžtį Sąjungos reglamentavimo kontekste. Taikymas turėtų būti grindžiamas gairėmis, kurias turėtų parengti JRC ir kurios turėtų būti atnaujinamos atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą; jose turėtų būti nurodyti rekomenduojami matavimo metodai ir geriausia praktika grindžiamos priemonės7;

| (9) | terminas „nanomedžiaga“ turėtų apimti medžiagas, sudarytas iš kietosios būsenos dalelių, kurios yra nesusietos arba susietos kaip sudedamosios agregatų ar aglomeratų dalys. Pripažįstama, kad dalelės yra pagrindinė medžiagos sudedamoji dalis, todėl reikėtų vartoti žodį „sudaryta“, o ne žodžius „kurioje yra“. Kiti galimi prie dalelių nepriskiriami komponentai (pavyzdžiui, priedai, būtini medžiagos stabilumui išlaikyti, arba tirpikliai, kurie gali būti atskirti nedarant poveikio dalelių dydžio skirstiniui) yra (nano)medžiagos dalis, tačiau į juos neturėtų būti atsižvelgiama vertinant, ar medžiaga yra nanomedžiaga; |
| --- | --- |

(9)

terminas „nanomedžiaga“ turėtų apimti medžiagas, sudarytas iš kietosios būsenos dalelių, kurios yra nesusietos arba susietos kaip sudedamosios agregatų ar aglomeratų dalys. Pripažįstama, kad dalelės yra pagrindinė medžiagos sudedamoji dalis, todėl reikėtų vartoti žodį „sudaryta“, o ne žodžius „kurioje yra“. Kiti galimi prie dalelių nepriskiriami komponentai (pavyzdžiui, priedai, būtini medžiagos stabilumui išlaikyti, arba tirpikliai, kurie gali būti atskirti nedarant poveikio dalelių dydžio skirstiniui) yra (nano)medžiagos dalis, tačiau į juos neturėtų būti atsižvelgiama vertinant, ar medžiaga yra nanomedžiaga;

| (10) | į apibrėžtį neturėtų būti įtrauktos nekietosios (t. y. skystos ir dujinės) dalelės. Tai turėtų užtikrinti, kad itin dinamiškas nekietųjų dalelių, pavyzdžiui, micelių arba nanoskalės lašelių emulsijose ar purškaluose, išorinių matmenų pobūdis nebūtų kliūtis apibrėžtyje naudoti išorinį matmenį kaip pagrindinį skiriamąjį požymį; |
| --- | --- |

(10)

į apibrėžtį neturėtų būti įtrauktos nekietosios (t. y. skystos ir dujinės) dalelės. Tai turėtų užtikrinti, kad itin dinamiškas nekietųjų dalelių, pavyzdžiui, micelių arba nanoskalės lašelių emulsijose ar purškaluose, išorinių matmenų pobūdis nebūtų kliūtis apibrėžtyje naudoti išorinį matmenį kaip pagrindinį skiriamąjį požymį;

| (11) | apibrėžtis neturėtų apimti didelių kietųjų produktų ar komponentų, net jei jų vidinė ar paviršiaus struktūra atitinka nanoskalę, pavyzdžiui, dangų, tam tikrų keraminių medžiagų ir kompleksinių nanokomponentų, įskaitant akytąsias ir kompozicines nanomedžiagas. Kai kurie iš šių produktų ar komponentų gali būti pagaminti naudojant nanomedžiagas ir tų medžiagų vis dar gali būti jų sudėtyje; |
| --- | --- |

(11)

apibrėžtis neturėtų apimti didelių kietųjų produktų ar komponentų, net jei jų vidinė ar paviršiaus struktūra atitinka nanoskalę, pavyzdžiui, dangų, tam tikrų keraminių medžiagų ir kompleksinių nanokomponentų, įskaitant akytąsias ir kompozicines nanomedžiagas. Kai kurie iš šių produktų ar komponentų gali būti pagaminti naudojant nanomedžiagas ir tų medžiagų vis dar gali būti jų sudėtyje;

| (12) | apibrėžtis ir toliau turėtų atitikti 2010 m. Komisijos Atsirandančių ir nustatomų naujų pavojų sveikatai mokslinio komiteto (SCENIHR) nuomonę (8), t. y. joje turėtų būti nustatyta, kad terminas „nanoskalė“ reiškia dydžio intervalą nuo 1 iki 100 nm; |
| --- | --- |

(12)

apibrėžtis ir toliau turėtų atitikti 2010 m. Komisijos Atsirandančių ir nustatomų naujų pavojų sveikatai mokslinio komiteto (SCENIHR) nuomonę (8), t. y. joje turėtų būti nustatyta, kad terminas „nanoskalė“ reiškia dydžio intervalą nuo 1 iki 100 nm;

| (13) | peržiūrėjus apibrėžtį nenustatyta mokslinių įrodymų, kad reikėtų padidinti arba sumažinti dalelių, kurių išoriniai matmenys atitinka nanoskalę, 50 % numatytąjį slenkstį ir taip išspręsti tam tikrus susirūpinimą keliančius klausimus arba įtraukti ar pašalinti konkrečių rūšių medžiagas. Rekomendacijoje 2011/696/ES numatyta galimybė konkrečiais atvejais lanksčiai taikyti numatytąjį slenkstį turėtų būti panaikinta, siekiant užtikrinti reguliavimo nuoseklumą ir darną, taip pat užtikrinti, kad tam tikra medžiaga pagal vieną reguliavimo sistemą nebūtų laikoma nanomedžiaga, o pagal kitą reguliavimo sistemą būtų ja laikoma, taip išvengiant teisinio netikrumo ekonominės veiklos vykdytojams, vartotojams ir reguliavimo institucijoms; |
| --- | --- |

(13)

peržiūrėjus apibrėžtį nenustatyta mokslinių įrodymų, kad reikėtų padidinti arba sumažinti dalelių, kurių išoriniai matmenys atitinka nanoskalę, 50 % numatytąjį slenkstį ir taip išspręsti tam tikrus susirūpinimą keliančius klausimus arba įtraukti ar pašalinti konkrečių rūšių medžiagas. Rekomendacijoje 2011/696/ES numatyta galimybė konkrečiais atvejais lanksčiai taikyti numatytąjį slenkstį turėtų būti panaikinta, siekiant užtikrinti reguliavimo nuoseklumą ir darną, taip pat užtikrinti, kad tam tikra medžiaga pagal vieną reguliavimo sistemą nebūtų laikoma nanomedžiaga, o pagal kitą reguliavimo sistemą būtų ja laikoma, taip išvengiant teisinio netikrumo ekonominės veiklos vykdytojams, vartotojams ir reguliavimo institucijoms;

| (14) | apibrėžtis turėtų apimti nesusietąsias daleles ir įmanomas identifikuoti sudedamąsias aglomeratų arba agregatų daleles. Peržiūrėjus apibrėžtį paaiškėjo, kad identifikuoti ir išmatuoti agregatų sudedamąsias daleles gali būti labai sudėtinga. Taigi požymis „įmanomas identifikuoti“ susijęs su praktiniais tų dalelių identifikavimo aspektais. Šie aspektai turėtų būti išsamiau išdėstyti gairėse; |
| --- | --- |

(14)

apibrėžtis turėtų apimti nesusietąsias daleles ir įmanomas identifikuoti sudedamąsias aglomeratų arba agregatų daleles. Peržiūrėjus apibrėžtį paaiškėjo, kad identifikuoti ir išmatuoti agregatų sudedamąsias daleles gali būti labai sudėtinga. Taigi požymis „įmanomas identifikuoti“ susijęs su praktiniais tų dalelių identifikavimo aspektais. Šie aspektai turėtų būti išsamiau išdėstyti gairėse;

| (15) | terminas „dalelė“ turėtų būti apibrėžiamas kaip mažas medžiagos gabalėlis, turintis apibrėžtas fizines ribas, t. y. pagal standarte ISO 26824:2013 pateiktą termino „dalelė“ apibrėžtį. Visi techniniai dalelės apibrėžties aspektai, pavyzdžiui, susiję su jos judumu, turėtų būti išsamiau paaiškinti gairėse; |
| --- | --- |

(15)

terminas „dalelė“ turėtų būti apibrėžiamas kaip mažas medžiagos gabalėlis, turintis apibrėžtas fizines ribas, t. y. pagal standarte ISO 26824:2013 pateiktą termino „dalelė“ apibrėžtį. Visi techniniai dalelės apibrėžties aspektai, pavyzdžiui, susiję su jos judumu, turėtų būti išsamiau paaiškinti gairėse;

| (16) | dalele neturėtų būti laikoma pavienė molekulė, įskaitant makromolekulę (pavyzdžiui, baltymo), kuri gali būti didesnė kaip 1 nm. Labai specifiniais atvejais priskyrimą prie dalelių gali lemti tiksli termino „pavienė molekulė“ samprata. Iliustraciniai pavyzdžiai ir paaiškinimai turėtų būti pateikti gairėse; |
| --- | --- |

(16)

dalele neturėtų būti laikoma pavienė molekulė, įskaitant makromolekulę (pavyzdžiui, baltymo), kuri gali būti didesnė kaip 1 nm. Labai specifiniais atvejais priskyrimą prie dalelių gali lemti tiksli termino „pavienė molekulė“ samprata. Iliustraciniai pavyzdžiai ir paaiškinimai turėtų būti pateikti gairėse;

| (17) | SCENIHR nurodė, kad, nustačius 1–100 nm intervalą, prie nanomedžiagų galėtų būti nepriskiriamos kai kurios medžiagos, pavyzdžiui, (nano)vamzdeliai, kurių skersmuo mažesnis nei 1 nm, o ilgis viršija 100 nm. Siekiant pašalinti šį galimą praleidimą, Rekomendacijoje 2011/696/ES į apibrėžtį kaip nanomedžiagos įtraukti fulerenai, grafeno dribsniai ir vienasieniai anglies nanovamzdeliai, kurių vienas ar keli išoriniai matmenys yra mažesni kaip 1 nm. Tačiau tokias pačias dydžio charakteristikas kaip šios anglies medžiagos gali turėti ir kitos medžiagos. Be to, tikėtina, kad dėl mokslo pažangos ir inovacijų bus gaminama daugiau panašių medžiagų, todėl apibrėžties aprėptį reikės reguliariai ir nuolat atnaujinti. Todėl, siekiant to išvengti, į apibrėžtį turėtų būti įtrauktos visos kietosios dalelės, kurių bent vienas išorinis matmuo yra mažesnis kaip 1 nm, visame nanoskalės dalelių kiekyje, kuris lyginamas su 50 % slenksčiu, jei bent vienas iš kitų šių dalelių matmenų viršija 100 nm; |
| --- | --- |

(17)

SCENIHR nurodė, kad, nustačius 1–100 nm intervalą, prie nanomedžiagų galėtų būti nepriskiriamos kai kurios medžiagos, pavyzdžiui, (nano)vamzdeliai, kurių skersmuo mažesnis nei 1 nm, o ilgis viršija 100 nm. Siekiant pašalinti šį galimą praleidimą, Rekomendacijoje 2011/696/ES į apibrėžtį kaip nanomedžiagos įtraukti fulerenai, grafeno dribsniai ir vienasieniai anglies nanovamzdeliai, kurių vienas ar keli išoriniai matmenys yra mažesni kaip 1 nm. Tačiau tokias pačias dydžio charakteristikas kaip šios anglies medžiagos gali turėti ir kitos medžiagos. Be to, tikėtina, kad dėl mokslo pažangos ir inovacijų bus gaminama daugiau panašių medžiagų, todėl apibrėžties aprėptį reikės reguliariai ir nuolat atnaujinti. Todėl, siekiant to išvengti, į apibrėžtį turėtų būti įtrauktos visos kietosios dalelės, kurių bent vienas išorinis matmuo yra mažesnis kaip 1 nm, visame nanoskalės dalelių kiekyje, kuris lyginamas su 50 % slenksčiu, jei bent vienas iš kitų šių dalelių matmenų viršija 100 nm;

| (18) | kadangi dalelių, kurių bent du ortogonalūs išoriniai matmenys yra didesni kaip 100 μm, skaičius visose pagrįstai numatomose ir svarbiose situacijose yra daug mažesnis, jos neturi reikšmingos įtakos santykinei 1–100 nm kietųjų dalelių daliai, palyginti su bendru kietųjų dalelių skaičiumi, todėl neturi reikšmingo poveikio medžiagų klasifikavimui. Apibrėžtis turėtų padėti užtikrinti, kad nustatant dalelių dydžio skirstinį būtų apsiribojama tik sudedamosiomis dalelėmis, kurių bent du ortogonalūs išoriniai matmenys yra mažesni kaip 100 μm, jei pasirinkimas pagrindžiamas atitinkamais matavimo rezultatais. Praktinis šios galimybės taikymas turėtų būti pristatytas gairėse; |
| --- | --- |

(18)

kadangi dalelių, kurių bent du ortogonalūs išoriniai matmenys yra didesni kaip 100 μm, skaičius visose pagrįstai numatomose ir svarbiose situacijose yra daug mažesnis, jos neturi reikšmingos įtakos santykinei 1–100 nm kietųjų dalelių daliai, palyginti su bendru kietųjų dalelių skaičiumi, todėl neturi reikšmingo poveikio medžiagų klasifikavimui. Apibrėžtis turėtų padėti užtikrinti, kad nustatant dalelių dydžio skirstinį būtų apsiribojama tik sudedamosiomis dalelėmis, kurių bent du ortogonalūs išoriniai matmenys yra mažesni kaip 100 μm, jei pasirinkimas pagrindžiamas atitinkamais matavimo rezultatais. Praktinis šios galimybės taikymas turėtų būti pristatytas gairėse;

| (19) | patirtis parodė (9), kad kaip medžiagos nustatymo kriterijų naudojant vienetinio paviršiaus plotą gali kilti aiškinimo ir techninių sunkumų, pavyzdžiui, didelį vienetinio paviršiaus plotą gali lemti vidaus nanostruktūra, t. y. jis nebūtinai rodo, kad esama daug mažų sudedamųjų dalelių. Todėl peržiūrėjus apibrėžtį nustatyta, kad susijusi galimybė, numatyta Rekomendacijos 2011/696/ES 5 punkte, buvo netinkama ir neturėtų būti naudojama kaip požymis nanomedžiagos apibrėžtyje; |
| --- | --- |

(19)

patirtis parodė (9), kad kaip medžiagos nustatymo kriterijų naudojant vienetinio paviršiaus plotą gali kilti aiškinimo ir techninių sunkumų, pavyzdžiui, didelį vienetinio paviršiaus plotą gali lemti vidaus nanostruktūra, t. y. jis nebūtinai rodo, kad esama daug mažų sudedamųjų dalelių. Todėl peržiūrėjus apibrėžtį nustatyta, kad susijusi galimybė, numatyta Rekomendacijos 2011/696/ES 5 punkte, buvo netinkama ir neturėtų būti naudojama kaip požymis nanomedžiagos apibrėžtyje;

| (20) | įgyvendinant projektą „NanoDefine“9 ištyrus įvairiausias pramonines medžiagas nenustatyta, kad nanomedžiagomis nelaikomos medžiagos būtų nenuosekliai klasifikuojamos, remiantis atitinkamai mediana, nustatyta pagal dalelių dydžio skirstinius, ir vienetinio tūrio paviršiaus plotu, kuris yra mažesnis kaip 6 m2/cm3 (net jei dalelės forma nėra žinoma). Todėl medžiaga, kurios vienetinio tūrio paviršiaus plotas yra mažesnis kaip 6 m2/cm3, neturėtų būti laikoma nanomedžiaga; |
| --- | --- |

(20)

įgyvendinant projektą „NanoDefine“9 ištyrus įvairiausias pramonines medžiagas nenustatyta, kad nanomedžiagomis nelaikomos medžiagos būtų nenuosekliai klasifikuojamos, remiantis atitinkamai mediana, nustatyta pagal dalelių dydžio skirstinius, ir vienetinio tūrio paviršiaus plotu, kuris yra mažesnis kaip 6 m2/cm3 (net jei dalelės forma nėra žinoma). Todėl medžiaga, kurios vienetinio tūrio paviršiaus plotas yra mažesnis kaip 6 m2/cm3, neturėtų būti laikoma nanomedžiaga;

| (21) | dėl šios priežasties Rekomendacijoje 2011/696/ES pateikta nanomedžiagos apibrėžtis turėtų būti atnaujinta; |
| --- | --- |

(21)

dėl šios priežasties Rekomendacijoje 2011/696/ES pateikta nanomedžiagos apibrėžtis turėtų būti atnaujinta;

| (22) | mokslo ir technikos pažanga tęsiasi ir gali turėti įtakos nanomedžiagai nustatyti naudojamų elementų loginiam pagrindui. Todėl reikėtų apsvarstyti galimybę peržiūrėti apibrėžtį, kai nauji moksliniai įrodymai arba reglamentavimo patirtis parodys, kad apibrėžtis yra nebetinkama; |
| --- | --- |

(22)

mokslo ir technikos pažanga tęsiasi ir gali turėti įtakos nanomedžiagai nustatyti naudojamų elementų loginiam pagrindui. Todėl reikėtų apsvarstyti galimybę peržiūrėti apibrėžtį, kai nauji moksliniai įrodymai arba reglamentavimo patirtis parodys, kad apibrėžtis yra nebetinkama;

| (23) | apibrėžtis neturėtų daryti poveikio Sąjungos teisės aktuose numatytos priemonės ar bet kokių nuostatų, kuriomis medžiagų grupei nustatomi papildomi arba specialūs reikalavimai (įskaitant saugos reikalavimus), taikymo sričiai ir neturėtų atspindėti tos priemonės ar nuostatų taikymo srities. Kai kuriais atvejais gali būti laikoma, kad būtina tam tikroms medžiagoms netaikyti konkrečių teisės aktų ar teisės aktų nuostatų, net jei jos pagal šią rekomendaciją laikomos nanomedžiagomis. Taip pat gali būti laikoma, kad būtina parengti reguliavimo reikalavimus papildomoms medžiagoms, kurių neaprėpia šioje rekomendacijoje pateikta apibrėžtis, atsižvelgiant į konkrečių Sąjungos teisės aktų arba teisės aktų nuostatų, susijusių su nanomedžiagomis, taikymo sritį. Tačiau tokiais teisės aktais turėtų būti siekiama atskirti „nanomedžiagą“ ir tokio pogrupio elementą, kad būtų išlaikytas nuoseklumas su apibrėžtimi ir atitinkamai su kitais teisės aktais; |
| --- | --- |

(23)

apibrėžtis neturėtų daryti poveikio Sąjungos teisės aktuose numatytos priemonės ar bet kokių nuostatų, kuriomis medžiagų grupei nustatomi papildomi arba specialūs reikalavimai (įskaitant saugos reikalavimus), taikymo sričiai ir neturėtų atspindėti tos priemonės ar nuostatų taikymo srities. Kai kuriais atvejais gali būti laikoma, kad būtina tam tikroms medžiagoms netaikyti konkrečių teisės aktų ar teisės aktų nuostatų, net jei jos pagal šią rekomendaciją laikomos nanomedžiagomis. Taip pat gali būti laikoma, kad būtina parengti reguliavimo reikalavimus papildomoms medžiagoms, kurių neaprėpia šioje rekomendacijoje pateikta apibrėžtis, atsižvelgiant į konkrečių Sąjungos teisės aktų arba teisės aktų nuostatų, susijusių su nanomedžiagomis, taikymo sritį. Tačiau tokiais teisės aktais turėtų būti siekiama atskirti „nanomedžiagą“ ir tokio pogrupio elementą, kad būtų išlaikytas nuoseklumas su apibrėžtimi ir atitinkamai su kitais teisės aktais;

| (24) | šioje rekomendacijoje pateikta apibrėžtis gali būti naudojama įvairiais politikos, teisėkūros ir mokslinių tyrimų tikslais, kai aptariamos medžiagos ar klausimai, susiję su nanotechnologijų produktais. Ji net gali būti naudojama kitame Komisijos ar Sąjungos teisės aktų leidėjo priimtame akte, kuriame pateikiama nanomedžiagos apibrėžtis horizontaliosios politikos ir teisėkūros tikslais; tokiu atveju toks aktas pakeistų šią rekomendaciją, |
| --- | --- |

(24)

šioje rekomendacijoje pateikta apibrėžtis gali būti naudojama įvairiais politikos, teisėkūros ir mokslinių tyrimų tikslais, kai aptariamos medžiagos ar klausimai, susiję su nanotechnologijų produktais. Ji net gali būti naudojama kitame Komisijos ar Sąjungos teisės aktų leidėjo priimtame akte, kuriame pateikiama nanomedžiagos apibrėžtis horizontaliosios politikos ir teisėkūros tikslais; tokiu atveju toks aktas pakeistų šią rekomendaciją,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

| 1. | Nanomedžiaga – gamtinė, šalutinė arba dirbtinė medžiaga, sudaryta iš kietųjų dalelių, kurios yra nesusietos arba kurias įmanoma identifikuoti kaip agregatų ar aglomeratų daleles, o dalelių dydžio skirstinyje ne mažiau kaip 50 % šių dalelių atitinka bent vieną iš šių sąlygų:






  (a) | vienas arba daugiau dalelės išorinių matmenų atitinka 1–100 nm intervalą; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

vienas arba daugiau dalelės išorinių matmenų atitinka 1–100 nm intervalą;

| (b) | dalelė yra pailgos formos (pavyzdžiui, strypelio, skaidulos arba vamzdelio); jos du išoriniai matmenys yra mažesni kaip 1 nm, o kitas matmuo yra didesnis kaip 100 nm; |
| --- | --- |

(b)

dalelė yra pailgos formos (pavyzdžiui, strypelio, skaidulos arba vamzdelio); jos du išoriniai matmenys yra mažesni kaip 1 nm, o kitas matmuo yra didesnis kaip 100 nm;

| (c) | dalelė yra plokštelės formos; jos vienas išorinis matmuo yra mažesnis kaip 1 nm, o kiti matmenys yra didesni kaip 100 nm. |
| --- | --- |

(c)

dalelė yra plokštelės formos; jos vienas išorinis matmuo yra mažesnis kaip 1 nm, o kiti matmenys yra didesni kaip 100 nm.

Nustatant dalelių dydžio skirstinį, į daleles, kurių bent du ortogonalūs išoriniai matmenys yra didesni nei 100 μm, neatsižvelgiama.

Tačiau medžiaga, kurios vienetinio tūrio paviršiaus plotas yra < 6 m2/cm3, nelaikoma nanomedžiaga.

| 2. | 1 punkte vartojamų sąvokų apibrėžtys:






  (a) | dalelė – mažas medžiagos gabalėlis, turintis apibrėžtas fizines ribas; pavienės molekulės dalelėmis nelaikomos; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

dalelė – mažas medžiagos gabalėlis, turintis apibrėžtas fizines ribas; pavienės molekulės dalelėmis nelaikomos;

| (b) | agregatas – dalelė, sudaryta iš tvirtai sujungtų arba sulydytų dalelių; |
| --- | --- |

(b)

agregatas – dalelė, sudaryta iš tvirtai sujungtų arba sulydytų dalelių;

| (c) | aglomeratas – silpnai sujungtų dalelių arba agregatų sankaupa, kurios išorės paviršiaus plotas apytiksliai lygus atskirų komponentų paviršiaus plotų sumai. |
| --- | --- |

(c)

aglomeratas – silpnai sujungtų dalelių arba agregatų sankaupa, kurios išorės paviršiaus plotas apytiksliai lygus atskirų komponentų paviršiaus plotų sumai.

| 3. | Termino „nanomedžiaga“ apibrėžtį, pateiktą naujausioje rekomendacijoje ar kitame Komisijos ar Sąjungos teisės aktų leidėjo priimtame akte, kuriame horizontaliosios politikos ir teisėkūros tikslais pateikiama nanomedžiagos apibrėžtis, rekomenduojama naudoti aptariant medžiagas ar klausimus, susijusius su nanotechnologijų produktais:






  (a) | Komisijai rengiant teisės aktus, politikos programas ar mokslinių tyrimų programas ir įgyvendinant tokius teisės aktus ar programas, taip pat su kitomis Sąjungos institucijomis ir agentūromis; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

Komisijai rengiant teisės aktus, politikos programas ar mokslinių tyrimų programas ir įgyvendinant tokius teisės aktus ar programas, taip pat su kitomis Sąjungos institucijomis ir agentūromis;

| (b) | valstybėms narėms rengiant teisės aktus, politikos programas ar mokslinių tyrimų programas ir įgyvendinant tokius teisės aktus ar programas; |
| --- | --- |

(b)

valstybėms narėms rengiant teisės aktus, politikos programas ar mokslinių tyrimų programas ir įgyvendinant tokius teisės aktus ar programas;

| (c) | ekonominės veiklos vykdytojams rengiant ir vykdant savo politiką ir mokslinius tyrimus. |
| --- | --- |

(c)

ekonominės veiklos vykdytojams rengiant ir vykdant savo politiką ir mokslinius tyrimus.

| 4. | Šia rekomendacija atnaujinama Rekomendacija 2011/696/ES. |
| --- | --- |

4.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 10 d.

Komisijos vardu

Virginijus SINKEVIČIUS

Komisijos narys

---

(1)  2011 m. spalio 18 d. Komisijos rekomendacija 2011/696/ES dėl nanomedžiagos apibrėžties (OL L 275, 2011 10 20, p. 38).

1

(2)  Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term “nanomaterial; Part 1: Compilation of information concerning the experience with the definition; EUR 26567 EN; doi:10.2788/36237 (2014).

2

Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term “nanomaterial; Part 1: Compilation of information concerning the experience with the definition;

(3)  Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term “nanomaterial; Part 2: Assessment of collected information concerning the experience with the definition; EUR 26744 EN; doi: 10.2787/97286 (2014).

3

Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term “nanomaterial; Part 2: Assessment of collected information concerning the experience with the definition;

(4)  Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term “nanomaterial; Part 3: Scientific-technical evaluation of options to clarify the definition and to facilitate its implementation; EUR 27240 EN; doi:10.2788/678452 (2015).

4

Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term “nanomaterial; Part 3: Scientific-technical evaluation of options to clarify the definition and to facilitate its implementation;

(5)  An overview of concepts and terms used in the European Commission’s definition of nanomaterial; EUR 29647 EN; doi:10.2760/459136 (2019).

5

An overview of concepts and terms used in the European Commission’s definition of nanomaterial;

(6)  Identification of nanomaterials through measurements ; EUR 29942 EN; doi:10.2760/053982 (2019).

6

Identification of nanomaterials through measurements ;

(7)  The NanoDefine Methods Manual ; EUR 29876 EN; doi:10.2760/79490 (2020).

7

The NanoDefine Methods Manual ;

(8)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/ scenihr_o_032.pdf

8

(9)  NanoDefine, Evaluation report on the applicability ranges of the volume specific surface area (VSSA) method and the quantitative relation to particle number-based size distribution for real-world samples, Deliverable number 3.5, 2015 and Reliable nanomaterial classification of powders using the volume-specific surface area method”, J Nanopart Res 19, 61 (2017); DOI: 10.1007/s11051-017-3741-x.

9

NanoDefine, Evaluation report on the applicability ranges of the volume specific surface area (VSSA) method and the quantitative relation to particle number-based size distribution for real-world samples, Deliverable number 3.5, 2015 and Reliable nanomaterial classification of powders using the volume-specific surface area method”

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 2022 6 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 229/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 229/6

---

Euro kursas (1)

2022 m. birželio 13 d.

(2022/C 229/02)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0455 |
| JPY | Japonijos jena | 140,51 |
| DKK | Danijos krona | 7,4397 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,85850 |
| SEK | Švedijos krona | 10,6160 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0375 |
| ISK | Islandijos krona | 138,70 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,3222 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,724 |
| HUF | Vengrijos forintas | 399,30 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,6373 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9459 |
| TRY | Turkijos lira | 18,0495 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4998 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3435 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,2071 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6635 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4538 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 349,93 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 16,8070 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,0434 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5215 |
| IDR | Indonezijos rupija | 15 376,17 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6195 |
| PHP | Filipinų pesas | 55,720 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 36,425 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,2785 |
| MXN | Meksikos pesas | 21,2102 |
| INR | Indijos rupija | 81,6060 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0455

JPY

Japonijos jena

140,51

DKK

Danijos krona

7,4397

GBP

Svaras sterlingas

0,85850

SEK

Švedijos krona

10,6160

CHF

Šveicarijos frankas

1,0375

ISK

Islandijos krona

138,70

NOK

Norvegijos krona

10,3222

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,724

HUF

Vengrijos forintas

399,30

PLN

Lenkijos zlotas

4,6373

RON

Rumunijos lėja

4,9459

TRY

Turkijos lira

18,0495

AUD

Australijos doleris

1,4998

CAD

Kanados doleris

1,3435

HKD

Honkongo doleris

8,2071

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6635

SGD

Singapūro doleris

1,4538

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 349,93

ZAR

Pietų Afrikos randas

16,8070

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,0434

HRK

Kroatijos kuna

7,5215

IDR

Indonezijos rupija

15 376,17

MYR

Malaizijos ringitas

4,6195

PHP

Filipinų pesas

55,720

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

36,425

BRL

Brazilijos realas

5,2785

MXN

Meksikos pesas

21,2102

INR

Indijos rupija

81,6060

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 2022 6 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 229/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 229/7

---

Komisijos pranešimas dėl dabartinių valstybės pagalbos susigrąžinimo palūkanų normų ir nuo 2022 7 1 taikomų orientacinių bei diskonto normų

(Paskelbta remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (1)
  10 straipsniu)

(2022/C 229/03)

Bazinės normos apskaičiuotos pagal Komisijos komunikatą dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (OL C 14, 2008 1 19, p. 6). Atsižvelgus į orientacinės normos taikymą, dar turi būti pridėtos atitinkamos maržos, kaip nustatyta šiame komunikate. Vadinasi, diskonto normos atveju turi būti pridėta 100 bazinių punktų marža. 2008 m. sausio 30 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 271/2008, iš dalies keičiančiame Reglamentą (EB) Nr. 794/2004, taip pat numatyta apskaičiuoti susigrąžinimo normą prie bazinės normos pridedant 100 bazinių punktų, jeigu specialiu sprendimu nenumatyta kitaip.

Pakeistos normos nurodytos paryškintuoju šriftu.

Ankstesnė lentelė paskelbta OL C 192, 2022 5 11, p. 91.

| Nuo | Iki | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 07 01 | ... | 0,02 | 0,02 | 0,00 | 0,02 | 5,73 | 0,02 | 0,44 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,26 | 6,24 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 5,81 | 0,02 | 5,10 | 0,50 | 0,02 | 0,02 | 1,19 |
| 2022 06 01 | 2022 06 30 | -0,19 | -0,19 | 0,00 | -0,19 | 4,85 | -0,19 | 0,24 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | 0,26 | 6,24 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | 4,88 | -0,19 | 4,40 | 0,22 | -0,19 | -0,19 | 1,02 |
| 2022 05 01 | 2022 05 31 | -0,35 | -0,35 | 0,00 | -0,35 | 4,85 | -0,35 | 0,08 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 0,26 | 5,40 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 4,06 | -0,35 | 3,38 | 0,08 | -0,35 | -0,35 | 0,86 |
| 2022 04 01 | 2022 04 30 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 4,00 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 4,66 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 3,42 | -0,49 | 3,38 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 2022 03 01 | 2022 03 31 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 4,00 | -0,49 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 4,02 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 2,85 | -0,49 | 2,74 | -0,04 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 2022 02 01 | 2022 02 28 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 3,29 | -0,49 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 3,17 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 2,04 | -0,49 | 2,74 | -0,05 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 2022 01 01 | 2022 01 31 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 2,49 | -0,49 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 2,38 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 1,21 | -0,49 | 2,27 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | 0,51 |

Nuo

Iki

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

2022 07 01

...

0,02

0,02

0,00

0,02

5,73

0,02

0,44

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

0,26

6,24

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

5,81

0,02

5,10

0,50

0,02

0,02

1,19

2022 06 01

2022 06 30

-0,19

-0,19

0,00

-0,19

4,85

-0,19

0,24

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

0,26

6,24

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

4,88

-0,19

4,40

0,22

-0,19

-0,19

1,02

2022 05 01

2022 05 31

-0,35

-0,35

0,00

-0,35

4,85

-0,35

0,08

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

0,26

5,40

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

4,06

-0,35

3,38

0,08

-0,35

-0,35

0,86

2022 04 01

2022 04 30

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

4,00

-0,49

0,00

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

4,66

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

3,42

-0,49

3,38

-0,01

-0,49

-0,49

0,66

2022 03 01

2022 03 31

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

4,00

-0,49

-0,03

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

4,02

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

2,85

-0,49

2,74

-0,04

-0,49

-0,49

0,66

2022 02 01

2022 02 28

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

3,29

-0,49

-0,03

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

3,17

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

2,04

-0,49

2,74

-0,05

-0,49

-0,49

0,66

2022 01 01

2022 01 31

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

2,49

-0,49

-0,01

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

2,38

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

1,21

-0,49

2,27

-0,03

-0,49

-0,49

0,51

---

(1)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 2022 6 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 229/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 229/8

---

Atnaujintas sienos perėjimo punktų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (1)
  2 straipsnio 8 dalyje, sąrašas

(2022/C 229/04)

2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (2) 2 straipsnio 8 punkte nurodytų sienos perėjimo punktų sąrašas skelbiamas atsižvelgiant į valstybių narių pagal Šengeno sienų kodekso 39 straipsnį Komisijai pateiktą informaciją.

Informacija skelbiama Oficialiajame leidinyje, be to, atnaujinamą informaciją galima rasti Migracijos ir vidaus reikalų generalinio direktorato svetainėje.

SIENOS PERĖJIMO PUNKTŲ SĄRAŠAS

PRANCŪZIJA

OL C 483, 2021 12 1, p. 19 skelbtos informacijos pakeitimas

Oro sienos

| (1) | Ajaccio-Napoléon-Bonaparte |
| --- | --- |

(1)

Ajaccio-Napoléon-Bonaparte

| (2) | Albert-Bray |
| --- | --- |

(2)

Albert-Bray

| (3) | Angers-Marcé |
| --- | --- |

(3)

Angers-Marcé

| (4) | Angoulême-Brie-Champniers |
| --- | --- |

(4)

Angoulême-Brie-Champniers

| (5) | Annecy-Methet |
| --- | --- |

(5)

Annecy-Methet

| (6) | Auxerre-Branches |
| --- | --- |

(6)

Auxerre-Branches

| (7) | Avignon-Caumont |
| --- | --- |

(7)

Avignon-Caumont

| (8) | Bâle-Mulhouse |
| --- | --- |

(8)

Bâle-Mulhouse

| (9) | Bastia-Poretta |
| --- | --- |

(9)

Bastia-Poretta

| (10) | Beauvais-Tillé |
| --- | --- |

(10)

Beauvais-Tillé

| (11) | Bergerac-Dordonge-Périgord |
| --- | --- |

(11)

Bergerac-Dordonge-Périgord

| (12) | Béziers-Vias |
| --- | --- |

(12)

Béziers-Vias

| (13) | Biarritz-Pays Basque |
| --- | --- |

(13)

Biarritz-Pays Basque

| (14) | Bordeaux-Mérignac |
| --- | --- |

(14)

Bordeaux-Mérignac

| (15) | Brest-Bretagne |
| --- | --- |

(15)

Brest-Bretagne

| (16) | Brive-Souillac |
| --- | --- |

(16)

Brive-Souillac

| (17) | Caen-Carpiquet |
| --- | --- |

(17)

Caen-Carpiquet

| (18) | Calais-Dunkerque |
| --- | --- |

(18)

Calais-Dunkerque

| (19) | Calvi-Sainte-Catherine |
| --- | --- |

(19)

Calvi-Sainte-Catherine

| (20) | Cannes-Mandelieu |
| --- | --- |

(20)

Cannes-Mandelieu

| (21) | Carcassonne-Salvaza |
| --- | --- |

(21)

Carcassonne-Salvaza

| (22) | Châlons-Vatry |
| --- | --- |

(22)

Châlons-Vatry

| (23) | Chambéry-Aix-les-Bains |
| --- | --- |

(23)

Chambéry-Aix-les-Bains

| (24) | Châteauroux-Déols |
| --- | --- |

(24)

Châteauroux-Déols

| (25) | Cherbourg-Mauperthus |
| --- | --- |

(25)

Cherbourg-Mauperthus

| (26) | Clermont-Ferrand-Auvergne |
| --- | --- |

(26)

Clermont-Ferrand-Auvergne

| (27) | Colmar-Houssen |
| --- | --- |

(27)

Colmar-Houssen

| (28) | Deauville-Normandie |
| --- | --- |

(28)

Deauville-Normandie

| (29) | Dijon-Longvic |
| --- | --- |

(29)

Dijon-Longvic

| (30) | Dinard-Pleurtuit-Saint-Malo |
| --- | --- |

(30)

Dinard-Pleurtuit-Saint-Malo

| (31) | Dôle-Tavaux |
| --- | --- |

(31)

Dôle-Tavaux

| (32) | Epinal-Mirecourt |
| --- | --- |

(32)

Epinal-Mirecourt

| (33) | Figari-Sud Corse |
| --- | --- |

(33)

Figari-Sud Corse

| (34) | Grenoble-Alpes-Isère |
| --- | --- |

(34)

Grenoble-Alpes-Isère

| (35) | Hyères-le Palivestre |
| --- | --- |

(35)

Hyères-le Palivestre

| (36) | Paris-Issy-les-Moulineaux |
| --- | --- |

(36)

Paris-Issy-les-Moulineaux

| (37) | La Môle-Saint-Tropez (kasmet veikia nuo liepos 1 d. iki spalio 15 d.) |
| --- | --- |

(37)

La Môle-Saint-Tropez (kasmet veikia nuo liepos 1 d. iki spalio 15 d.)

| (38) | La Rochelle-Ile de Ré |
| --- | --- |

(38)

La Rochelle-Ile de Ré

| (39) | La Roche-sur-Yon |
| --- | --- |

(39)

La Roche-sur-Yon

| (40) | Laval-Entrammes |
| --- | --- |

(40)

Laval-Entrammes

| (41) | Le Castellet (kasmet veikia nuo nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d. Išimties tvarka atidaromas nuo 2022 m. spalio 22 d. iki 31 d.) |
| --- | --- |

(41)

Le Castellet (kasmet veikia nuo nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d. Išimties tvarka atidaromas nuo 2022 m. spalio 22 d. iki 31 d.)

| (42) | Le Havre-Octeville |
| --- | --- |

(42)

Le Havre-Octeville

| (43) | Le Mans-Arnage |
| --- | --- |

(43)

Le Mans-Arnage

| (44) | Le Touquet-Côte ďOpale |
| --- | --- |

(44)

Le Touquet-Côte ďOpale

| (45) | Lille-Lesquin |
| --- | --- |

(45)

Lille-Lesquin

| (46) | Limoges-Bellegarde |
| --- | --- |

(46)

Limoges-Bellegarde

| (47) | Lorient-Lann-Bihoué |
| --- | --- |

(47)

Lorient-Lann-Bihoué

| (48) | Lyon-Bron |
| --- | --- |

(48)

Lyon-Bron

| (49) | Lyon-Saint-Exupéry |
| --- | --- |

(49)

Lyon-Saint-Exupéry

| (50) | Marseille-Provence |
| --- | --- |

(50)

Marseille-Provence

| (51) | Metz-Nancy-Lorraine |
| --- | --- |

(51)

Metz-Nancy-Lorraine

| (52) | Monaco-Héliport |
| --- | --- |

(52)

Monaco-Héliport

| (53) | Montpellier-Méditérranée |
| --- | --- |

(53)

Montpellier-Méditérranée

| (54) | Nantes-Atlantique |
| --- | --- |

(54)

Nantes-Atlantique

| (55) | Nice-Côte d’Azur |
| --- | --- |

(55)

Nice-Côte d’Azur

| (56) | Nîmes-Garons |
| --- | --- |

(56)

Nîmes-Garons

| (57) | Orléans-Bricy |
| --- | --- |

(57)

Orléans-Bricy

| (58) | Orléans-Saint-Denis-de-l’Hôtel |
| --- | --- |

(58)

Orléans-Saint-Denis-de-l’Hôtel

| (59) | Paris-Charles de Gaulle |
| --- | --- |

(59)

Paris-Charles de Gaulle

| (60) | Paris-le Bourget |
| --- | --- |

(60)

Paris-le Bourget

| (61) | Paris-Orly |
| --- | --- |

(61)

Paris-Orly

| (62) | Pau-Pyrénées |
| --- | --- |

(62)

Pau-Pyrénées

| (63) | Perpignan-Rivesaltes |
| --- | --- |

(63)

Perpignan-Rivesaltes

| (64) | Poitiers-Biard |
| --- | --- |

(64)

Poitiers-Biard

| (65) | Quimper-Pluguffan (veikia nuo gegužės mėn. pradžios iki rugsėjo mėn. pradžios) |
| --- | --- |

(65)

Quimper-Pluguffan (veikia nuo gegužės mėn. pradžios iki rugsėjo mėn. pradžios)

| (66) | Rennes Saint-Jacques |
| --- | --- |

(66)

Rennes Saint-Jacques

| (67) | Rodez-Aveyron |
| --- | --- |

(67)

Rodez-Aveyron

| (68) | Rouen-Vallée de Seine |
| --- | --- |

(68)

Rouen-Vallée de Seine

| (69) | Saint-Brieuc-Armor |
| --- | --- |

(69)

Saint-Brieuc-Armor

| (70) | Saint-Etienne Loire |
| --- | --- |

(70)

Saint-Etienne Loire

| (71) | Saint-Nazaire-Montoir |
| --- | --- |

(71)

Saint-Nazaire-Montoir

| (72) | Strasbourg-Entzheim |
| --- | --- |

(72)

Strasbourg-Entzheim

| (73) | Tarbes-Lourdes-Pyrénées |
| --- | --- |

(73)

Tarbes-Lourdes-Pyrénées

| (74) | Toulouse-Blagnac |
| --- | --- |

(74)

Toulouse-Blagnac

| (75) | Toulouse-Francazal |
| --- | --- |

(75)

Toulouse-Francazal

| (76) | Tours-Val de Loire |
| --- | --- |

(76)

Tours-Val de Loire

| (77) | Troyes-Barberey |
| --- | --- |

(77)

Troyes-Barberey

| (78) | Valence – Chabeuil (nuo 2021 m. birželio 1 d.) |
| --- | --- |

(78)

Valence – Chabeuil (nuo 2021 m. birželio 1 d.)

Jūrų sienos

| (1) | Ajaccio |
| --- | --- |

(1)

Ajaccio

| (2) | Bastia |
| --- | --- |

(2)

Bastia

| (3) | Bayonne |
| --- | --- |

(3)

Bayonne

| (4) | Bordeaux |
| --- | --- |

(4)

Bordeaux

| (5) | Boulogne |
| --- | --- |

(5)

Boulogne

| (6) | Brest |
| --- | --- |

(6)

Brest

| (7) | Caen-Ouistreham |
| --- | --- |

(7)

Caen-Ouistreham

| (8) | Calais |
| --- | --- |

(8)

Calais

| (9) | Cannes-Vieux Port |
| --- | --- |

(9)

Cannes-Vieux Port

| (10) | Carteret |
| --- | --- |

(10)

Carteret

| (11) | Cherbourg |
| --- | --- |

(11)

Cherbourg

| (12) | Dieppe |
| --- | --- |

(12)

Dieppe

| (13) | Douvres |
| --- | --- |

(13)

Douvres

| (14) | Dunkerque |
| --- | --- |

(14)

Dunkerque

| (15) | Granville |
| --- | --- |

(15)

Granville

| (16) | Honfleur |
| --- | --- |

(16)

Honfleur

| (17) | La Rochelle-La Pallice |
| --- | --- |

(17)

La Rochelle-La Pallice

| (18) | Le Havre |
| --- | --- |

(18)

Le Havre

| (19) | Les Sables-d’Olonne-Port |
| --- | --- |

(19)

Les Sables-d’Olonne-Port

| (20) | Lorient |
| --- | --- |

(20)

Lorient

| (21) | Marseille |
| --- | --- |

(21)

Marseille

| (22) | Monaco-Port de la Condamine |
| --- | --- |

(22)

Monaco-Port de la Condamine

| (23) | Nantes-Saint-Nazaire |
| --- | --- |

(23)

Nantes-Saint-Nazaire

| (24) | Nice |
| --- | --- |

(24)

Nice

| (25) | Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis |
| --- | --- |

(25)

Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis

| (26) | Port-la-Nouvelle |
| --- | --- |

(26)

Port-la-Nouvelle

| (27) | Port-Vendres |
| --- | --- |

(27)

Port-Vendres

| (28) | Roscoff |
| --- | --- |

(28)

Roscoff

| (29) | Rouen |
| --- | --- |

(29)

Rouen

| (30) | Saint-Brieuc |
| --- | --- |

(30)

Saint-Brieuc

| (31) | Saint-Malo |
| --- | --- |

(31)

Saint-Malo

| (32) | Sète |
| --- | --- |

(32)

Sète

| (33) | Toulon |
| --- | --- |

(33)

Toulon

Sausumos sienos

| (1) | Bourg Saint Maurice geležinkelio stotis (veikia nuo gruodžio mėn. pradžios iki balandžio mėn. vidurio) |
| --- | --- |

(1)

Bourg Saint Maurice geležinkelio stotis (veikia nuo gruodžio mėn. pradžios iki balandžio mėn. vidurio)

| (2) | Moûtiers geležinkelio stotis (veikia nuo gruodžio mėn. pradžios iki balandžio mėn. vidurio) |
| --- | --- |

(2)

Moûtiers geležinkelio stotis (veikia nuo gruodžio mėn. pradžios iki balandžio mėn. vidurio)

| (3) | Ashford International geležinkelio stotis |
| --- | --- |

(3)

Ashford International geležinkelio stotis

| (4) | Cheriton/Coquelles |
| --- | --- |

(4)

Cheriton/Coquelles

| (5) | Chessy-Marne-la-Vallée geležinkelio stotis |
| --- | --- |

(5)

Chessy-Marne-la-Vallée geležinkelio stotis

| (6) | Fréthun geležinkelio stotis |
| --- | --- |

(6)

Fréthun geležinkelio stotis

| (7) | Lille-Europe geležinkelio stotis |
| --- | --- |

(7)

Lille-Europe geležinkelio stotis

| (8) | Paris-Nord geležinkelio stotis |
| --- | --- |

(8)

Paris-Nord geležinkelio stotis

| (9) | St-Pancras geležinkelio stotis |
| --- | --- |

(9)

St-Pancras geležinkelio stotis

| (10) | Ebbsfleet geležinkelio stotis |
| --- | --- |

(10)

Ebbsfleet geležinkelio stotis

| (11) | Pas de la Case-Porta |
| --- | --- |

(11)

Pas de la Case-Porta

| (12) | Roissy TGV geležinkelio stotis - oro uostas |
| --- | --- |

(12)

Roissy TGV geležinkelio stotis - oro uostas

Anksčiau skelbtos informacijos sąrašas

OL C 247, 2006 10 13, p. 25.

OL C 77, 2007 4 5, p. 11.

OL C 153, 2007 7 6, p. 22.

OL C 164, 2008 7 18, p. 45.

OL C 316, 2007 12 28, p. 1.

OL C 134, 2008 5 31, p. 16.

OL C 177, 2008 7 12, p. 9.

OL C 200, 2008 8 6, p. 10.

OL C 331, 2008 12 31, p. 13.

OL C 3, 2009 1 8, p. 10.

OL C 37, 2009 2 14, p. 10.

OL C 64, 2009 3 19, p. 20.

OL C 99, 2009 4 30, p. 7.

OL C 229, 2009 9 23, p. 28.

OL C 263, 2009 11 5, p. 22.

OL C 298, 2009 12 8, p. 17.

OL C 74, 2010 3 24, p. 13.

OL C 326, 2010 12 3, p. 17.

OL C 355, 2010 12 29, p. 34.

OL C 22, 2011 1 22, p. 22.

OL C 37, 2011 2 5, p. 12.

OL C 149, 2011 5 20, p. 8.

OL C 190, 2011 6 30, p. 17.

OL C 203, 2011 7 9, p. 14.

OL C 210, 2011 7 16, p. 30.

OL C 271, 2011 9 14, p. 18.

OL C 356, 2011 12 6, p. 12.

OL C 111, 2012 4 18, p. 3.

OL C 183, 2012 6 23, p. 7.

OL C 313, 2012 10 17, p. 11.

OL C 394, 2012 12 20, p. 22.

OL C 51, 2013 2 22, p. 9.

OL C 167, 2013 6 13, p. 9.

OL C 242, 2013 8 23, p. 2.

OL C 275, 2013 9 24, p. 7.

OL C 314, 2013 10 29, p. 5.

OL C 324, 2013 11 9, p. 6.

OL C 57, 2014 2 28, p. 4.

OL C 167, 2014 6 4, p. 9.

OL C 244, 2014 7 26, p. 22.

OL C 332, 2014 9 24, p. 12.

OL C 420, 2014 11 22, p. 9.

OL C 72, 2015 2 28, p. 17.

OL C 126, 2015 4 18, p. 10.

OL C 229, 2015 7 14, p. 5.

OL C 341, 2015 10 16, p. 19.

OL C 84, 2016 3 4, p. 2.

OL C 236, 2016 6 30, p. 6.

OL C 278, 2016 7 30, p. 47.

OL C 331, 2016 9 9, p. 2.

OL C 401, 2016 10 29, p. 4.

OL C 484, 2016 12 24, p. 30.

OL C 32, 2017 2 1, p. 4.

OL C 74, 2017 3 10, p. 9.

OL C 120, 2017 4 13, p. 17.

OL C 152, 2017 5 16, p. 5.

OL C 411, 2017 12 2, p. 10.

OL C 31, 2018 1 27, p. 12.

OL C 261, 2018 7 25, p. 6.

OL C 264, 2018 7 26, p. 8.

OL C 368, 2018 10 11, p. 4.

OL C 459, 2018 12 20, p. 40.

OL C 43, 2019 2 4, p. 2.

OL C 64, 2020 2 27, p. 17.

OL C 231, 2020 7 14, p. 2.

OL C 58, 2021 2 18, p. 35.

OL C 81, 2021 3 10, p. 27.

OL C 184, 2021 5 12, p. 8.

OL C 219, 2021 6 9, p. 9.

OL C 279, 2021 7 13, p. 4.

OL C 290, 2021 7 20, p. 10.

OL C 380, 2021 9 20, p. 3.

OL C 483, 2021 12 1, p. 19.

OL C 201, 2022 5 18, p. 82.

---

(1)  Anksčiau paskelbtų pavyzdžių sąrašas pateikiamas šio atnaujinimo pabaigoje.

(2)  OL L 77, 2016 3 23, p. 1.

---

V Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2022 6 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 229/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 229/13

---

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2022/C 229/05)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pateikti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį (1) per tris mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„VACA GALLEGA – BUEY GALLEGO“

ES Nr.: PGI-ES-02308 – 27.4.2017

SKVN ( ) SGN (X)

1.   Pavadinimas

„Vaca Gallega – Buey Gallego“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Ispanija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

1.1 klasė. Šviežia mėsa ir subproduktai

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Galisijos karvių ir jaučių veislių – Galisijos baltųjų, Galisijos rudųjų (Cachena, Caldelana, Frieiresa, Limiana ir Vianesa), Asturiana de los Valles, Limousin, Akvitanijos baltųjų, fryzų ir Alpių rudųjų – grynaveislių arba sukryžmintų, šviežia mėsa.

Atsižvelgiant į lytį, amžių ir auginimo sistemą, skiriami šie gyvūnų tipai:

| a) | Karvės: patelės, kurios prieš skerdimą bent kartą veršiavosi. Jų mėsa yra nuo raudonos iki vyšnių raudonumo spalvos, kaip marmuras išmarginta plonais riebalų dryželiais. Riebalai yra nuo kreminės baltos iki gelsvai baltos spalvos, tvirtos tekstūros ir, palietus, juntamas skaidulų kietumas






  — | Skerdenos raumeningumas: E, U, R ir O (išskyrus O-). Jei skerdenos yra Galisijos rudųjų veislės galvijų, raumeningumo reikalavimai netaikomi. |
| --- | --- | --- |

a)

Karvės: patelės, kurios prieš skerdimą bent kartą veršiavosi. Jų mėsa yra nuo raudonos iki vyšnių raudonumo spalvos, kaip marmuras išmarginta plonais riebalų dryželiais. Riebalai yra nuo kreminės baltos iki gelsvai baltos spalvos, tvirtos tekstūros ir, palietus, juntamas skaidulų kietumas

—

Skerdenos raumeningumas: E, U, R ir O (išskyrus O-). Jei skerdenos yra Galisijos rudųjų veislės galvijų, raumeningumo reikalavimai netaikomi.

| — | Riebalinio sluoksnio klasės: 5, 4 ir 3. |
| --- | --- |

—

Riebalinio sluoksnio klasės: 5, 4 ir 3.

| b) | Jaučiai: patinai, kurie kastruojami nesulaukę 1 metų ir skerdimo metu yra vyresni nei 48 mėnesių. Jų mėsa yra nuo raudonos iki raudonai purpurinės spalvos, pasižyminti ryškiu marmurą primenančiu margumu. Riebalai yra nuo perlų baltos iki geltonos spalvos, tvirtos tekstūros ir, palietus, juntamas skaidulų kietumas.






  — | Skerdenos raumeningumas: E, U ir R. |
| --- | --- | --- |

b)

Jaučiai: patinai, kurie kastruojami nesulaukę 1 metų ir skerdimo metu yra vyresni nei 48 mėnesių. Jų mėsa yra nuo raudonos iki raudonai purpurinės spalvos, pasižyminti ryškiu marmurą primenančiu margumu. Riebalai yra nuo perlų baltos iki geltonos spalvos, tvirtos tekstūros ir, palietus, juntamas skaidulų kietumas.

—

Skerdenos raumeningumas: E, U ir R.

| — | Riebalų sluoksnio klasės: 5 ir 4. |
| --- | --- |

—

Riebalų sluoksnio klasės: 5 ir 4.

Dėl mėsos „Vaca Gallega – Buey Gallego“ riebalinio sluoksnio (vidutinė skerdenų tarpraumeninių riebalų procentinė dalis yra didesnė nei 5,6 proc.), jai būdingas gyvulinių riebalų kvapas; mėsą valgant juntamas jos švelnumas ir sultingumas, taip pat ryškus ir ilgai išliekantis mėsos skonis ir šiek tiek rūgštus poskonis.

Skerdenos, ketvirčiai, nugarinė ir kitos išpjovos, skirti ruošti filė ir parduoti vartotojui šviežūs bei pagal išpjaustymą, turi būti pateikti atšaldyti. Jei bus užšaldyti, jie praras SGN apsaugą.

Žodis „selección“ gali būti naudojamas ženklinant SGN žymimą „Vaca Gallega“ ir „Buey Gallego“ skerdenų mėsą, kuri pasižymi ryškia, marmurą primenančia struktūra bei oranžinės-geltonos spalvos riebalų sluoksniu ir atitinka šiuos reikalavimus:

| — | Skerdenos raumeningumas: E, U ir R+. |
| --- | --- |

—

Skerdenos raumeningumas: E, U ir R+.

| — | Riebalinio sluoksnio klasės: 5 ir 4+. |
| --- | --- |

—

Riebalinio sluoksnio klasės: 5 ir 4+.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams)

Produktyvaus karvių ir jaučių gyvenimo metu jie ganomi, šeriami šviežiais pašarais (žole ir javais) bei konservuotais pašarais (žolės silosu, kukurūzų silosu ir šienu), taip pat papildomai duodama grūdų, bulvių, ropių, šiaudų ir kombinuotųjų pašarų.

Švelnus Atlanto klimatas palankus gausiam ir ankstyvam daug energetinių ir baltyminių medžiagų turinčių pašarų derliui, užtikrinančiam gyvulių aprūpinimą pašarais. Taip pat atsižvelgiama į tai, kad vidutinis metinis gyvulių laikymo tankis neturi viršyti 2 GV vienam hektarui naudojamų žemės ūkio naudmenų (NŽŪN).

Didžioji dalis naudojamo žaliojo pašaro turi būti iš paties ūkio ir ne mažiau kaip 80 proc. turi būti iš geografinės vietovės, kuriai taikoma SGN. Galisijos pievose augančios augalų rūšys daugiausia yra įvairios žolės (eraičinai, smilgos, miglės, daugiametės svidrės ir paprastosios šunažolės) ir, kiek mažiau, ankštiniai augalai (dobilai ir paprastieji garždeniai). Energiją teikia ne tik pašarai bet ir subrendusių bei nesubrendusių kukurūzų silosas ir javų miltai.

Baigiamuoju etapu gyvulių mitybos racionas gali būti papildytas kombinuotaisiais pašarais, ne daugiau kaip 1 kg sausosios medžiagos per dieną, ir tuo etapu priaugtas vidutinis gyvasis svoris yra 100 kg. Tokie pašarai turi būti gaminami iš augalinės kilmės žaliavų. Juose turi būti ne mažiau kaip 80 proc. grūdų ir grūdinių produktų, ankštinių augalų ir aliejinių augalų sėklų. Griežtai draudžiama naudoti produktus, kurie gali trukdyti normaliam karvių ir jaučių augimo greičiui, taip pat perdirbtus šalutinius gyvūninius produktus.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Karvių ir jaučių atsivedimas, auginimas, penėjimas ir skerdimas bei skerdenų išpjaustymas turi vykti nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Produktas gali būti brandinamas, iš jo ruošiama filė, fasuojamas ir ženklinamas mėsos perdirbimo įmonėse, kurios registruotos Reglamentavimo valdyboje, arba įmonėse, kurios jau yra pasirašiusios bendradarbiavimo sutartį su Reglamentavimo valdyba dėl saugomo produkto kontrolės, ženklinimo ir rinkodaros.

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Ant visų skerdenų, ketvirčių, išpjovų ir porcijų turi būti registruotas pavadinimas „Vaca Gallega – Buey Gallego“ ir šis SGN logotipas:

Image 1

Žodžiai „Vaca Gallega“ arba „Buey Gallego“ (atsižvelgiant į mėsos tipą) turi būti užrašyti ant kiekvienos etiketės tame pačiame regėjimo lauke kaip ir registruotas pavadinimas ir SGN logotipas, kaip parodyta toliau:

Image 2

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinė vietovė, kuriai taikoma saugoma geografinė nuoroda „Vaca Gallega – Buey Gallego“, yra visas Galisijos autonominis regionas.

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys tarp geografinės vietovės ir „Vaca Gallega – Buey Gallego“ mėsos yra grindžiamas specifinėmis produkto savybėmis ir stiprinamas jo reputacija.

Geografinės vietovės fizinės savybės ir gamtiniai veiksniai

„Vaca Gallega – Buey Gallego“ mėsos gamybai tinkamų karvių ir jaučių auginimas ir penėjimas istoriškai susijęs su specifine Galisijos geografine aplinka, ypač dėl jos dirvožemio ir klimato sąlygų pašarams auginti.

Galisijos kraštovaizdžiui labiausiai būdingos banguotos kalvos ir žemi, retai aukštesni nei 800 m kalnai, tarp kurių įsiterpę apsaugoti slėniai, todėl čia galima ganyti ištisus metus. Slėnius drėkina didelis upių tinklas, iš kurio vanduo tiekiamas drėkinimui ir karvėms bei jaučiams girdyti. Šiame vandenyje gana daug natrio ir chloridų, tačiau mažai kalcio, magnio ir silicio.

Dirvožemis daugiausia susiformavęs ant granitinių uolienų ir skalūnų, pasižyminčių rūgštingumu bei dideliu organinių medžiagų kiekiu. Nuosaikiam klimatui stiprų poveikį daro vandenynas, klimatas pasižymi švelnia temperatūra (vidutinė svertinė temperatūra viršija13 oC) ir gausiais krituliais (daugiau nei 1 100 mm per metus).

Dėl šių aplinkos sąlygų susiformavo labai įvairi flora, kurią daugiausia sudaro hemikriptofitai ir vyrauja lokaliai prisitaikiusios acidofilinės augalų rūšys. Ypač atkreiptinas dėmesys į natūralių pievų rūšis, visų pirma tai – žolės (daugiausia eraičinai, smilgos, miglės, daugiametės svidrės ir paprastosios šunažolės), taip pat ankštiniai augalai (dobilai ir paprastieji garždeniai), kurių yra daug ekotipų ir veislių, turinčių vietinę genetinę bazę. Jie šioje vietovėje klesti ir yra vertinami dėl savo prisitaikymo toje aplinkoje.

Šios gamtinės sąlygos skatina pašarų gamybą ir sudaro sąlygas karves ir jaučius daugiausia šerti naudojantis pačios valdos ištekliais.

Istoriniai ir žmogiškieji veiksniai

Galisijoje karvės ir jaučiai auginami nuo priešistorinių laikų. Nuo XII a. susiformavo gamybos modelis, pagal kurį karvių ir jaučių auginimas palaipsniui buvo įtraukiamas į šeimos ūkių veiklą. Šio modelio svarba išaugo XVIII a., kai karves ir jaučius imta naudoti darbams laukuose, o vėliau, gyvenimo pabaigoje būdavo penimi mėsai. XVI–XX a. trečdalis visų Ispanijos galvijų buvo užauginama Galisijoje.

XX a. viduryje pokario sunkumai paskatino šeimas tęsti tradicinę gamybos praktiką kaip išlikimo priemonę, o tai reiškė, kad buvo išsaugotas pagrindinis šio produkto kokybės elementas, t. y. tam tikras penėjimo, naudojant vietinius išteklius, būdas. Gyvulininkystė ir toliau plėtojama mažuose šeimos ūkiuose, kurie palaiko gyvulių, žemės ir žmonių simbiozę ir yra įsipareigoję tęsti iš kartos į kartą perduodamą šėrimo bei kruopštaus valdymo praktiką.

Apibendrinant, istorikai atskleidė šių karvių ir jaučių paslaptį: smulkieji augintojai ir nedidelės bandos, gyvuliai naudojami laukams apdirbti (tačiau , kurie dirba laukuose – bet ne per daug) – ir , savo darbingo gyvenimo pabaigoje, tvartuose yra kruopščiai penimi tvartuose – šeriami šviežia pievų žole ir kitais pašarais. Šis penėjimo būdas, pagal kurį karvių ir jaučių priežiūra derinama su saikingu fiziniu krūviu ir kuris palaipsniui paplito visame regione, remiantis šimtmečių senumo įrodymais, pagerina galutinę mėsos kokybę ir padeda ją atskirti nuo kitos mėsos. Šios mėsos reputacija buvo tokia, kad jau XVIII–XIX a. daugelis ekspertų, pavyzdžiui, Martín Sarmiento, N. Casas ir R. Jordana y Morera, pristatė Galiciją ir jos gyvulių augintojus kaip pavyzdį likusiai Ispanijos daliai: maži ūkiai, kuriuose derinamas žemės ūkis ir gyvulių auginimas siekiant gerovės, apgyvendinta žemė ir užauginami geriausi karalystės gyvuliai bei pagaminama geriausia mėsa.

Dažniausia gamybos sistema yra pusiau ekstensyvi, nes ji pritaikyta Galisijos teritorijai ir nedideliems, išsibarsčiusiems ūkiams. Karvės ir jaučiai paprastai dieną ganosi, o naktį laikomi tvartuose: tada jie šeriami papildomais pašarais.

Kad būtų galima užbaigti karvių ir jaučių penėjimo ciklą, jie iki skerdimo penimi ne trumpiau kaip 6 mėnesius. Dėl šios priežasties, laikantis Galisijos tradicijos, prieš skerdimą gyvuliai laikomi tvartuose arba bent apribojamas jų judėjimas lauke.

Specifinės produkto savybės

Vidutinė „Vaca Gallega – Buey Gallego“ skerdenų riebalų procentinė dalis yra didesnė nei 5,6 proc., o tai yra žymiai daugiau, palyginti su kitų karvių ir jaučių skerdenų riebalų vidutine verte. Tai laikoma teigiamu veiksniu, lemiančiu juslines mėsos savybes (jos skonį, švelnumą, sultingumą ir gardumą).

„Vaca Gallega – Buey Gallego“ mėsa pasižymi geru lipidų lygiu, kurį užtikrina didelis santykinis mononesočiųjų ir polinesočiųjų riebalų rūgščių kiekis. Be to, riebalų rūgščių santykis n-6/n-3 yra puikus, nes jis vidutiniškai yra mažesnis nei 2,05.

Priežastinis geografinės vietovės, žmogiškųjų veiksnių ir specifinių produkto savybių ryšys

Mėsos gamybos metodai Galisijoje pagrįsti mišria sistema, pagal kurią ganymas kaitaliojamas su šėrimu tvartuose. Naudodami nuosavuspašarų išteklius ir perteklinį derlių, ūkiai gamina marmurą primenančios struktūros mėsą, kuri išsiskiria savo ypatybėmis ir juslinėmis savybėmis.

Pašarus sudaro žalieji pašarai, daugiausia – gausiai želiančios žolės ir ankštiniai augalai, kurių ekotipai ir veislės yra vertinami dėl prisitaikymo prie vietos aplinkos. Šie pašarai, įskaitant minimalų 6 mėnesių šėrimo laikotarpį, kuriuo karvės ir jaučiai gauna energijos ne tik iš pašarų, bet ir iš subrendusių bei nesubrendusių kukurūzų siloso, javų rupinių ir kombinuotųjų pašarų, lemia tai, kad pirmiau nurodytas „Vaca Gallega – Buey Gallego“ skerdenų raumenyse esančių riebalų procentinis dydis yra didesnis nei kitų skerdenų riebalų vidutinės vertės.

Įsitvirtinęs paprotys leisti galvijams ganytis, pašarai, susidedantys iš žaliojo pašaro, kurio ne mažiau kaip 80 proc. pagaminama Galisijoje, kurioje vyrauja vietinės acidofilinės žolės rūšys, ir regiono vandens cheminė sudėtis suteikia „Vaca Gallega – Buey Gallego“ skerdenoms tinkamą lakiųjų junginių kiekį, palyginti su sočiosiomis riebalų rūgštimis, – vyraujantį mononesočiųjų ir polinesočiųjų riebalų rūgščių kiekį. Šie veiksniai taip pat suteikia mėsai gyvulinių riebalų kvapą, ilgai išliekantį mėsos skonį ir šiek tiek rūgštų šiam saugomam produktui būdingą poskonį.

Ryšys tarp geografinės vietovės ir produkto savybių nustatytas ataskaitoje, patvirtinančioje ryšį tarp geografinės vietovės ir Galisijos karvių bei jaučių mėsos kokybės, kurią parengė Fundación Centro Tecnolóxico da Carne (2016 m. balandžio 11 d.).

Reputacija

„Vaca Gallega – Buey Gallego“ mėsa yra vertinama vartotojų ir dažnai minima XIX ir XX a. kulinariniuose tekstuose. 1878 m. Museros y Rovira rašė: „Jo mėsa yra liesa ir turi išskirtinį skonį dėl pašaro, kuriuo jis buvo šeriamas“. 1894 m. Angelas Muro, svarbiausias Ispanijos kulinarijos istorijos maisto žinovas, pateikė tokį apibūdinimą: „Geros kokybės jautiena, gauta iš karvės arba jaučio, pasižyminti sodria, tamsiai raudona spalva ir marmurą primenančiais dryželiais“.

Daugelio ekspertų nuomone ši mėsa daugelyje šalių yra viena iš atrinktų geriausiomis pasaulyje laikomų mėsos rūšių, tiek delikatesų mėsinėse, tiek haute cuisine sektoriuje. (Savo svetainėje www.stephanedecotterd.com virtuvės šefas Stéphane Décotterd 2017 m. vasario 11 d. rašė: „Le bœuf de Galice, la meilleure viande du monde?“ („Galicijos jautiena: geriausia mėsa pasaulyje?“), o laikraščio El Mundo žurnalistas Manuel Darriba parengė straipsnį „El buey gallego. 1.600 kilos de la mejor carne del mundo“ (Galicijos jautis: 1 600 kilogramų geriausios mėsos pasaulyje“), išspausdintą 2009 m. lapkričio 8 d.) „Vaca Gallega – Buey Gallego“ mėsa yra žinomas ir pripažintas produktas. Šį faktą liudija tai, kad jos galima rasti specializuotose mėsinėse, aukščiausios klasės restoranų meniu ir žinomų virtuvės šefų gaminamuose patiekaluose.

Nacionalinėje ir tarptautinėje žiniasklaidoje yra daug nuorodų, pavyzdžiui: Žurnalo XLSemanal žurnalistas Carlos Herrera rašė: „...kai Balmasedoje „Iñaki“ bare gabalas (mėsos) buvo padėtas ant grotelių, dangus tiesiogine prasme atsivėrė. Tai buvo tikras Galisijos jautienos gabalas...“ (2018 m. balandžio 8 d.); dienraščio The Irish Times žurnalistė Marie-Claire Digby rašė: „Geriausias jautienos gabalas, kurį kada nors valgė virtuvės šefas Gareth Smith, buvo iš vienos iš tų Galisijos karvių...“ (2016 m. gruodžio 2 d.). Šią mėsą taip pat palankiai įvertino daugelis maisto kritikų (Mike Gibson, Killian Fox, Jay Rayner, Lydia Itoi, Jeffrey Steingarten, Jacob Richler, Janet Mendel ir kt.), tinklaraštininkų ir nuomonės formuotojų, kurių specializacija – karvių ir jaučių jautiena.

Nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją

https://mediorural.xunta.gal/sites/default/files/produtos/en-tramitacion/Pliego-de-condiciones-IGP-Vaca-Gallega-Buey-Gallego-febreiro-2022.pdf

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

---

| 2022 6 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 229/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 229/18

---

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2022/C 229/06)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pateikti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį (1) per tris mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS REIKŠMINGO PAKEITIMO PATVIRTINIMO PARAIŠKA

Pakeitimo patvirtinimo paraiška pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą

Murazzano

ES Nr.: PDO-IT-0015-AM01 – 2020.11.18

SKVN (X) SGN ( )

1.   PAREIŠKĖJŲ GRUPĖ IR TEISĖTAS INTERESAS

„Consorzio di Tutela del Formaggio Murazzano DOP“ (SKVN „Murazzano“ žymimo sūrio apsaugos asociacija), via Piazza Oberto, 1 – 12060 Bossolasco (CN), Italija. E. paštas consorzio.murazzano@gmail.com; Patvirtintas e. pašto adresas: consorziomurazzano@sicurezzapostale.it.

„Consorzio Tutela Formaggio Raschera DOP“ (SKVN „Murazzano“ žymimo sūrio apsaugos asociacija), kurią sudaro sūrio „Murazzano“ gamintojai, pagal 2013 m. spalio 14 d. Žemės ūkio, maisto ir miškininkystės politikos ministerijos nutarimo Nr. 12511 13 straipsnio 1 dalį turi teisę pateikti pakeitimo paraišką.

2.   VALSTYBĖ NARĖ ARBA TREČIOJI ŠALIS

Italija

3.   KEIČIAMA (-OS) PRODUKTO SPECIFIKACIJOS DALIS (-YS)

| ☒ | Produkto pavadinimas |
| --- | --- |

☒

Produkto pavadinimas

| ☒ | Produkto aprašymas |
| --- | --- |

☒

Produkto aprašymas

| ☐ | Geografinė vietovė |
| --- | --- |

☐

Geografinė vietovė

| ☒ | Kilmės įrodymas |
| --- | --- |

☒

Kilmės įrodymas

| ☒ | Gamybos būdas |
| --- | --- |

☒

Gamybos būdas

| ☒ | Ryšys su geografine vietove |
| --- | --- |

☒

Ryšys su geografine vietove

| ☒ | Ženklinimas |
| --- | --- |

☒

Ženklinimas

| ☒ | Kita: Produkto specifikacijos pertvarkymas, straipsnio dėl kontrolės pakeitimas ir informacijos apie kontrolės įstaigą įtraukimas |
| --- | --- |

☒

Kita: Produkto specifikacijos pertvarkymas, straipsnio dėl kontrolės pakeitimas ir informacijos apie kontrolės įstaigą įtraukimas

4.   PAKEITIMO (-Ų) POBŪDIS

| ☐ | Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą. |
| --- | --- |

☐

Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

| ☒ | Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą. |
| --- | --- |

☒

Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

5.   PAKEITIMAS (-AI)

Pirmiausia reikėtų pažymėti, kad pagrindinė sūrio „Murazzano“ produkto specifikacijos pakeitimo priežastis yra siekis SKVN „Murazzano“ žymimam sūriui taikomas taisykles išdėstyti viename dokumente ir įtraukti tam tikrą informaciją, kurios nebuvo registruojant produktą, taip užtikrinant, kad produkto specifikacija ir bendrasis dokumentas atitiktų teisės aktų reikalavimus.

„Murazzano“ buvo įregistruota kaip SKVN 1996 m. birželio 26 d. Reglamentu (EB) Nr. 1107/96, laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 17 straipsnio. Dokumentai, kurių pagrindu buvo atlikta registracija – 1983 m. birželio 30 d. Prezidento dekretas Nr. 334, kuriuo Italijoje buvo pripažinta ši kilmės vietos nuoroda, keturių puslapių dokumentas pavadinimu „Murazzano“ DOP (SKVN „Murazzano“) ir santrauka.

Produkto specifikacija šiuo metu suskirstyta į tris straipsnius: 1 straipsnyje nurodytas produkto pavadinimo pripažinimas; 2 straipsnyje apibrėžiamas pripažintas produktas, jo gamybos būdas ir savybės; 3 straipsnyje apibrėžiama gamybos vietovė.

Santraukoje pateikiama informacija apie pavadinimą, produkto aprašymą, geografinę vietovę, gamybos būdą, ryšį su geografine vietove ir tam tikra informacija apie ženklinimą bei kontrolę.

Produkto pavadinimas

Šis pakeitimas susijęs tik su teksto forma. Tai susiję su esamos produkto specifikacijos 1 straipsniu (1983 m. birželio 30 d. Prezidento dekretas Nr. 334).

Dabartinis tekstas:

„1 straipsnis

Šiuo reglamentu pripažįstama sūriui taikoma kilmės vietos nuoroda „Murazzano“ ir ją leidžiama naudoti tik produktui, atitinkančiam šiame dekrete nustatytus perdirbimo metodų reikalavimus ir juslines bei produkto savybes, kurias lemia toliau pateiktame 3 straipsnyje apibrėžta gamybos vietovė.“

Keičiama taip:

„1 straipsnis

Pavadinimas

Šiuo reglamentu sūriui taikomą SKVN „Murazzano“ leidžiama naudoti tik produktui, atitinkančiam šioje produkto specifikacijoje nustatytus perdirbimo metodų reikalavimus ir juslines bei produkto savybes, kurias lemia toliau pateiktame 3 straipsnyje apibrėžta gamybos vietovė.“

Produkto aprašymas

Produkto aprašymas

Produkto specifikacijos 2 straipsnio (1983 m. birželio 30 d. Prezidento dekretas Nr. 334) ir bendrojo dokumento 3.2 punkto pakeitimas.

Dabartinis tekstas:

„Šviežias sūris, pagamintas tik iš nenugriebto avies pieno arba iš nenugriebto pieno mišinio, kuriame yra ne mažiau kaip 60 proc. avies pieno ir ne daugiau kaip 40 proc. karvės pieno.

Forma: cilindro formos, plokščiais paviršiais, šiek tiek paaukštintais kraštais.

Dydis: skersmuo apytiksliai 10–15 cm, krašto aukštis apytiksliai 3–4 cm, kuris gali svyruoti ir būti didesnis arba mažesnis, priklausomai nuo gamybos laikotarpio trukmės.

Svoris: 300–400 g.

Sūrio masės spalva: pieno baltumo.

Sūrio masės struktūra: minkšta, turinti šiek tiek tvirtumo, kartais su nedideliu akių skaičiumi, smulkiagrūdė, nenaudojami nei spalviniai pigmentai, nei specifinės kvapiosios medžiagos.

Išorinis sluoksnis: nėra plutos, švieži sūriai yra pieno baltumo, o ant ilgiau brandintų sūrių susidaro plona šiaudų geltonumo plėvelė.

Skonis: subtilus, švelniai kvepiantis, malonus, primenantis avių pieną.

Riebalų kiekis sausojoje medžiagoje: ne mažiau kaip 50 proc.“

Keičiama taip:

„SKVN „Murazzano“ leidžiama naudoti tik sūriui, pasižyminčiam šiomis savybėmis: „Šviežias sūris, pagamintas tik iš nenugriebto Delle Langhe veislės avių pieno arba iš nenugriebto pieno mišinio, kuriame yra ne mažiau kaip 60 proc. avies pieno ir ne daugiau kaip 40 proc. karvės pieno. Jis vartojamas kaip valgomasis sūris ir pasižymi toliau išvardytomis savybėmis.

Forma: cilindro formos, plokščiais paviršiais, šiek tiek paaukštintais kraštais.

Dydis: skersmuo apytiksliai 10–15 cm, krašto aukštis apytiksliai 3–4 cm.

Svoris: 250–400 g.

Nurodytas sūrio po minimalaus brandinimo laikotarpio dydis ir svoris.

Sūrio masės aprašymas: minkšta, turinti šiek tiek tvirtumo, kartais su nedideliu akių skaičiumi, smulkiagrūdė; sūriui bręstant spalva keičiasi nuo pieno baltumo iki šiaudų geltonumo; sūriui bręstant palaipsniui prarandama drėgmė ir jo tekstūra kinta nuo minkštos iki vis tvirtesnės, kol galiausiai tampa pusiau kieta arba kieta.

Nenaudojami nei spalviniai pigmentai, nei specifinės kvapiosios medžiagos.

Išorinis sluoksnis: švieži sūriai neturi plutos, išorinis sluoksnis yra pieno baltumo, kartais su plona šiaudų geltonumo plėvele, kuri palaipsniui tamsėja.

Skonis: subtilus, švelniai kvepiantis, malonus, primenantis avių pieną; sūriui bręstant stiprėja jo kvapas ir skonis.

Riebalų kiekis sausojoje medžiagoje: ne mažiau kaip 50 proc. su 2 proc. leistinu nuokrypiu produktui, pagamintam tik iš avių pieno, ir 47 proc. su 2 proc. leistinu nuokrypiu produktui, pagamintam iš mišraus avių ir karvių pieno.“

Minimalus svoris pakeistas iš 300 g į 250 g.

Šis pakeitimas būtinas siekiant patenkinti rinkos paklausą ir palengvinti smulkiųjų gamintojų darbą tuo metų laiku, kai pieno gamyba yra mažesnė. Taip pat patikslinta, kad nurodytas svoris yra po minimalaus sūrio brandinimo laikotarpio, nes dėl ilgo brandinimo ar nokinimo prarandama drėgmė, taigi sumažėja sūrio svoris bei dydis.

Minimalus riebalų kiekis sausojoje medžiagoje sumažintas nuo 53 proc. iki 50 proc. su 2 proc. leistinu nuokrypiu produktui, pagamintam tik iš avies pieno, ir nuo 50 proc. iki 47 proc. su 2proc. leistinu nuokrypiu produktui, pagamintam iš mišraus avies ir karvės pieno. Tai buvo padaryta remiantis šiais pastebėjimais ir svarstymais:

1983 m. produkto specifikacijoje riebalų kiekis buvo nurodytas remiantis 1964 m. atliktu tyrimu. Tas tyrimas buvo susijęs su gyvulių auginimo padėtimi, kuri labai skyrėsi nuo šiandieninės. Pakanka pasakyti, kad tais laikais Delle Langhe veislės avių buvo daugiau nei 30 000, o šiais laikais jų liko tik 2 000, ir reikia atsižvelgti į visas genetinio nuskurdimo pasekmes, kurias toks didelis sumažėjimas gali sukelti gyvulių veisimui.

Delle Langhe

1963 m. užregistruotas vidutinis produkcijos kiekis iš vieno gyvulio buvo apie 100 kg, o šiais laikais – apie 150 kg iš vieno gyvulio.

1964 m. atliktame tyrime nėra duomenų apie riebalų kiekį avies piene, tačiau akivaizdu, kad riebalų kiekiui sūryje įtakos turi įvairių komponentų (riebalų, baltymų, laktozės, mineralinių medžiagų) kiekis piene, iš kurio jis pagamintas. Todėl produkcijos padidėjimas daro neigiamą poveikį riebalų, baltymų ir kt. procentiniam kiekiui viename litre pieno.

Neseniai 2012 m. Turino universiteto atlikto išsamaus tyrimo šiuo klausimu metu nustatyta, kad riebalų kiekis piene įvairiuose ūkiuose labai skiriasi, o tam neabejotinai turi įtakos genetiniai veiksniai, taip pat šėrimo praktika laikantis tradicijų. Kitas neabejotinai svarbus veiksnys yra tas, kad, kadangi iš esmės tai yra amatininkų gaminys, išrūgose buvo nustatyti dideli riebalų likučių, t. y. riebalų, prarastų perdirbimo metu ir neišlikusių varškėje, kiekio skirtumai.

Tas kiekis, žinoma, turėjo didelės įtakos sūrio riebumui, ir Turino universiteto tyrėjai netgi pastebėjo, kad sūrio „Murazzano“ riebumas daugeliu atvejų buvo mažesnis nei nurodyta 1964 m., o vėliau ir 1983 m. produkto specifikacijoje.

Be to, galima daryti prielaidą, kad esamoje gaminio specifikacijoje pateikti skaičiai buvo nustatyti naudojant ne tokius tikslius analizės metodus, kaip turimi šiandien.

Nuoroda į veislę Delle Langhe buvo įtraukta atsižvelgiant į avių pieną.

Delle Langhe

Iki šiol ši informacija buvo pateikta tik minėto dokumento pavadinimu „Murazzano“ DOP (SKVN „Murazzano“) įžangoje. Taigi ji buvo įtraukta į produkto specifikacijos 2 straipsnį ir bendro dokumento 3.2 punktą.

„Murazzano“ DOP

Sūrio masės spalvos, išorinio sluoksnio ir skonio aprašymas papildytas įtraukiant ilgiau brandinto sūrio „Murazzano“ savybes, kad sūrio „Murazzano“ aprašymas atitiktų pakeitimą, susijusį su ilgesniu brandinimo laiku (žr. toliau pateiktą gamybos būdo pakeitimą).

Kilmės įrodymas

Kilmės įrodymas

Siekiant, kad produkto specifikacija atitiktų galiojančius teisės aktus, į ją įtrauktas konkretus straipsnis.

Naujas straipsnis išdėstytas taip:

„4 straipsnis

Kilmės įrodymas

Kiekvienas gamybos proceso etapas stebimas registruojant visas sąnaudas ir produkcijos kiekį. Laikantis tokios tvarkos, taip pat įtraukiant visus produktų grandinės dalyvius į specialius kontrolės įstaigos tvarkomus sąrašus ir laiku kontrolės institucijai deklaruojant pagamintus kiekius, užtikrinamas produkto atsekamumas. Visus į atitinkamus sąrašus įtrauktus fizinius ir juridinius asmenis kontrolės įstaiga tikrina pagal produkto specifikaciją ir susijusį kontrolės planą.“

Gamybos metodas

Gamybos metodas

Produkto specifikacijos 2 straipsnio pakeitimas. Iš dalies pakeista dalis apie pašarus ir melžimų skaičių, patikslintas pieno traukinimo temperatūros leistinas nuokrypis ir sūrio brandinimo laikotarpis.

Produkto specifikacijos 2 straipsnio ir bendrojo dokumento 3.3 punkto pakeitimas – pašarai.

Dabartinis tekstas:

„Avių ir, prireikus, galvijų mitybos racioną turi sudaryti žalieji arba šieno pašarai iš gamybos vietovės.“

Keičiama taip:

„Į gyvulių, kurių pienas turi būti perdirbamas į SKVN „Murazzano“ žymimą sūrį, metinį pašarų racioną turi įeiti žali arba konservuoti pašarai, kurie turėtų sudaryti ne mažiau kaip 70 proc. sausosios medžiagos, ir koncentruoti pašarai arba pašarų papildai, kurie turėtų sudaryti ne daugiau kaip 30 proc. sausosios medžiagos. Ne mažiau kaip 80 proc. pašarų turi būti iš kilmės vietos.

Gyvuliai ganomi tuomet, kai tai galima daryti pagal sezoną.

Pašarų, gautų ne iš nustatytos geografinės vietovės, kiekis jokiu būdu negali viršyti 50 proc. sausosios medžiagos per metus. Leidžiama naudoti vitaminus ir mineralų papildus neviršijant įstatymais nustatytų ribų.“

Visa gamybos vietovė yra nedrėkinamoje žemėje, aukštose arba vidutinio aukščio kalvose. Todėl tais metais, kai iškrenta mažai kritulių, pašarų gamyba gali sumažėti (taip pat tai susiję su klimato kaita).

Jau kelerius metus kilmės vietovėje taip pat labai intensyviai auginami lazdyno riešutai ir kiek mažesniu mastu – vynuogės, dėl to sumažėjo turimi pašarų plotai. Be to, reikėtų pridurti, kad yra vis daugiau vilkų, kurie puldinėja avių bandas ir jas gąsdina, todėl kyla sunkumų ganant gyvulius nepalankesnėse vietovėse, kurias sunkiau šienauti. Dėl šios priežasties vis dažnesni atvejai, kai gyvūnai kartais saugiai laikomi tvartuose ir atsisakoma jų ganymo nepalankiose ganymui ganyklose, todėl dažniau naudojami konservuoti pašarai.

Taigi buvo leista papildyti gyvulių mitybos racioną nedideliais pašarų kiekiais, įskaitant pašarų papildą. Bet koks nedidelis mitybos raciono papildymas pašarais, įskaitant pašarų papildą, yra susijęs su būtinybe užtikrinti, kad gyvuliai laktacijos ir nėštumo metu būtų šeriami subalansuotai, taip pat su gyvūnų gerove. Ši praktika taip pat gali pasirodyti reikalinga dėl nepalankių atmosferos ir (arba) klimato sąlygų, kurios gali apriboti vietinių pašarų išteklių (ganymo, šieno) prieinamumą. Be to, galimas nedidelis mitybos raciono papildymas jokiu būdu negali turėti įtakos nei produkto išskirtinumui, nei pieno savybėms.

Produkto specifikacijos 2 straipsnio ir bendrojo dokumento 3.3 punkto pakeitimas – žaliavinė medžiaga.

Dabartinis tekstas:

„Gamyba vykdoma naudojant pieną iš dviejų melžimų per dieną ir vyksta ištisus metus.“

Keičiama taip:

„Gamyba vykdoma naudojant pieną iš dviejų ar daugiau melžimų ir vyksta ištisus metus.“

Naudojant pieno šaldymo ir laikymo sistemas, kurios ilgainiui vis tobulėjo, atsirado galimybė gaminti sūrį naudojant pieną iš dviejų ar daugiau melžimų, taip leidžiant smulkiesiems gamintojams gaminti sūrį kas dvi ar daugiau dienų, ypač tam tikrais metų laikotarpiais, kai produkcijos kiekis mažėja.

Keičiamas produkto specifikacijos 2 straipsnis ir bendrojo dokumento 3.3 punktas – gamybos būdas.

Dabartinis tekstas:

„Sūris turi būti gaminamas tradiciniais būdais, naudojant cilindrines formas su skylutėmis apačioje. Brandinimo metu sūrį kiekvieną dieną reikia trumpai nuplauti drungnu vandeniu. Sūdymas turi būti atliekamas sūdant sausai.“

Keičiama taip:

„Naudojamas dviejų ar daugiau melžimų pienas. Pienas gali būti termiškai apdorojamas, siekiant jį dezinfekuoti, ir į jį pridedama pieno fermentų ir (arba) natūralių raugo kultūrų. Į pieną įpilama skysto veršelių šliužo fermento, vėliau pienas traukinamas 37 °C temperatūroje su ± 3 °C nuokrypiu.

Pilant šliužo fermentą ir jį įpylus, pienas greitai maišomas; po to jį galima ramiai palikti bent 40 minučių, kad susidarytų tiršta, vienalytė varškė.

Pirmiausia varškė stambiai susmulkinama kiaurasamčiu arba plaktuvu (iki apelsino dydžio gabalų). Po ne trumpesnio kaip 5 minučių ramybės laikotarpio varškė antrą kartą susmulkinama plaktuvu arba varškės pjaustykle iki lazdyno riešuto dydžio gabalėlių ir paliekama pastovėti dar ne trumpiau kaip 10 minučių.

Sūriui suformuoti varškė sudedama į tinkamo dydžio iš plastiko arba nerūdijančio plieno pagamintas cilindrines formas su skylutėmis apačioje. Formos su varške laikomos ant nuožulnaus paviršiaus 24 + 4 valandas, per tą laiką jos keletą kartų apverčiamos. Formuojant sūrį, jis du kartus sausai pasūdomas, po vieną kartą iš kiekvienos pusės.“

Pateiktas išsamus aprašymas to, kas esamoje produkto specifikacijoje vadinama tradiciniais gamybos būdais. Taip pat nurodyta, kad pienas gali būti termiškai apdorojamas siekiant jį dezinfekuoti.

Nurodyta, kad į pieną gali būti pridedama pieno fermentų ir (arba) natūralių raugo kultūrų.

Kalbant apie pieno traukinimo temperatūrą, žodis „apie“ buvo pakeistas žodžiais „leistinas nuokrypis ± 3 °C“, o tai yra įprastas temperatūros pokytis naudojant tradicinius gamybos būdus.

Panaikintas reikalavimas brandinimo laikotarpiu kasdien plauti sūrius ir aiškiau nurodyta, kad sūriai turi būti plaunami drungnu vandeniu pirmąsias 4 dienas, t. y. minimalų brandinimo laikotarpį. Šis prašymas dėl pakeitimo pagrįstas per daugelį metų sukauptais pastebėjimais, iš kurių matyti, kad šio reikalavimo pakeitimas neturės įtakos galutinei sūrio kokybei.

Produkto specifikacijos 2 straipsnio ir bendrojo dokumento 3.2 punkto pakeitimas – brandinimo laikotarpis.

Dabartinis tekstas:

„Brandinimo laikotarpis nuo 4 iki 10 dienų.“

Keičiama taip:

„Brandinimas trunka mažiausiai 4 dienas ir gali vykti tose pačiose patalpose, kuriose gaminami sūriai, mažiausiai du kartus trumpai nuplaunant sūrius drungnu vandeniu; leidžiama naudoti lygiaverčius alternatyvius metodus. Praėjus ne mažiau kaip 4 brandinimo dienoms, sūris gali būti laikomas specialiose brandinimo patalpose arba šaldytuvuose. Trumpiausias brandinimo laikotarpis yra 4 dienos, o ilgiausias – 90 dienų. Brandinti iki 15 mėnesių, nepridedant kitų produktų, leidžiama tik naudojant tradicinius burnie (hermetiškai uždarytus stiklinius indus), į kuriuos sūris dedamas praėjus ne mažiau kaip 20 brandinimo dienų.

Jis vartojamas ne tik kaip valgomasis sūris, bet ir kaip priedas daugelyje receptų bei kaip ruošiamų produktų pagrindas.“

Nors 1983 m. produkto specifikacijoje buvo nurodyta, kad brandinimas trunka 10 dienų, dabar vis dažniau kai kurie gaminami „Murazzano“ sūriai brandinami ilgiau, ir tai labai vertinama rinkoje. Atitinkamai nuoroda į 10 dienų buvo panaikinta ir nustatytas maksimalus 90 dienų brandinimo laikotarpis.

Ši praktika –grįžimas prie senos tradicijos. Iš tiesų, anksčiau buvo gana įprasta sūrį „Murazzano“ brandinti daug ilgiau nei 10 dienų, siekiant pagerinti jo kokybę.

Be to, buvo sudaryta galimybė sūrį „Murazzano“ konservuoti burnie (hermetiškai uždarytuose stikliniuose induose), į kuriuos dedamas sūris.

burnie

Tai taip pat yra grįžimas prie tradicijos, kuria šiais laikais remiasi vis daugiau gamintojų. Burnie anksčiau buvo naudojami pirmiausia siekiant išsaugoti sūrį žiemai, kai buvo gaunama mažai arba visai negaunama pieno, taigi ir sūrio.

Burnie

Naudojant šį metodą, sūris dedamas į burnie praėjus bent 20 brandinimo dienų ir gali būti konservuojamas iki 15 mėnesių.

burnie

Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Į produkto specifikaciją įtrauktas specialus straipsnis, o santraukos d ir f punktuose pateikta informacija pakeista, kad atitiktų Reglamentą (ES) Nr. 1151/2012.

Dabartinis tekstas:

| „d) | ISTORIJA: sūris, kuris istoriškai buvo gaminamas šioje gamybos vietovėje, pavadintas pagal pagrindinį gamybos centrą – Muracano savivaldybę. Ilgainiui gaminys išlaikė specifines savybes, atsirandančias dėl su prieškalnėmis susijusios aplinkos. |
| --- | --- |

„d)

ISTORIJA: sūris, kuris istoriškai buvo gaminamas šioje gamybos vietovėje, pavadintas pagal pagrindinį gamybos centrą – Muracano savivaldybę. Ilgainiui gaminys išlaikė specifines savybes, atsirandančias dėl su prieškalnėmis susijusios aplinkos.

| f) | GEOGRAFINIS RYŠYS: Svarbūs gamtos veiksniai yra klimato sąlygos atitinkamoje prieškalnių vietovėje, kurios turi įtakos galvijų ir avių pašarų kokybei. Kalbant apie žmogiškuosius veiksnius, sūris istoriškai buvo paplitęs Kuneo apylinkėse, nes tai – produktas, kuris buvo plačiai vartojamas maitinimo įstaigose.“ |
| --- | --- |

f)

GEOGRAFINIS RYŠYS: Svarbūs gamtos veiksniai yra klimato sąlygos atitinkamoje prieškalnių vietovėje, kurios turi įtakos galvijų ir avių pašarų kokybei. Kalbant apie žmogiškuosius veiksnius, sūris istoriškai buvo paplitęs Kuneo apylinkėse, nes tai – produktas, kuris buvo plačiai vartojamas maitinimo įstaigose.“

Keičiama taip:

„SKVN „Murazzano“ žymimo sūrio gamybos vietovės savivaldybės yra kalvotoje teritorijoje, žinomoje kaip Alta Langa (Aukštutinė Langa), kuri šiaurėje ribojasi su žemutine Lange, garsėjančia vynuogynais ir saugoma kilmės vietos nuoroda žymimais vynais, pietuose – su Ligūrijos Apeninais, rytuose – su Monferato vietove, o vakaruose – su Kuneo provincijos žemumomis.

Tai geografinė vietovė, kuri ilgainiui nepatyrė geologinių trikdžių ir jos flora buvo apsaugota nuo didelių pokyčių, kuriuos sukelia tokie trikdžiai. Dėl to sūrio „Murazzano“ gamybos geografinė vietovė tapo „oaze“, kurioje prieglobstį taip pat rado augalų rūšys, būdingos labai įvairialypei aplinkai. Iš tiesų, kartu su Europos žemumoms būdingomis rūšimis ir Viduržemio jūros regiono rūšimis, tai taip pat yra ideali buveinė daugeliui Vidurio ir Pietų Europos bei Atlanto rūšių, kurios yra daug mažiau paplitusios vietovėse, besiribojančiose su SKVN „Murazzano“ žymimo sūrio gamybos vietove.

Tokia plati ir marga augalų rūšių įvairovė reiškia, kad gyvuliai ištisus metus šeriami mišriu ir įvairiu pašaru.

Laikotarpiu, kuriuo galima ganyti (paprastai nuo balandžio iki spalio mėnesio), avys minta tiesiog pievose ir ganyklose augančiais žaliaisiais pašarais. Kai ganyti neįmanoma, mitybos racioną daugiausia sudaro šienas, gautas iš šios vietovės augalų rūšių.

Taigi, SKVN „Murazzano“ žymimo sūrio išskirtinis skonis ir aromatai susiformuoja dėl gamybos vietovės kompleksiškumo ir labai plačios tipiškos floros, kurios aromatinės sudedamosios dalys patenka į pieną, o po to – į sūrį, įvairovės.

Kitas svarbus SKVN „Murazzano“ žymimo sūrio gamybos elementas yra Delle Langhe avių veislė. Tai yra vietinė avių veislė, kuri šimtmečius buvo siejama su Alta Langa vietove (pirmą rašytinę nuorodą galima rasti Plinijaus Vyresniojo veikale Naturalis Historia). Ilgą laiką šie gyvuliai buvo vienintelis kaimo šeimų pragyvenimo šaltinis, nes dėl jų jos galėjo išnaudoti šias vietoves, kurios dėl savo padėties, sunkaus patekimo į jas ir nedidelio produktyvumo buvo nelabai tinkamos intensyvesniam naudojimui ar kitokių gyvulių auginimui. Delle Langhe veislės avys yra vidutinio dydžio, labai ištvermingos, o jų pieno išeiga yra gera net ir prastesnėmis nei optimalios sąlygomis. Būtent dėl šių savybių šios veislės gamybos potencialas galėjo geriausiai pasireikšti SKVN „Murazzano“ žymimo sūrio gamybos vietovėje taip, kad ji ir šiandien yra pagrindinė šios vietovės žemės ūkio ekonomikos dalis.

Avių auginimas, sūrio gamyba ir žemės tvarkymas yra neatsiejamai susiję elementai, kurie, nepaisant būtinų ir neišvengiamų pokyčių bėgant šimtmečiams, niekada neišnyko. Jie pasižymi ne tik gamybine funkcija, bet taip pat atlieka labai svarbų vaidmenį išsaugant didelės gamtinės ir kraštovaizdžio vertės teritoriją bei išlaikant visos aplinkos gyvybingumą.

SKVN „Murazzano“ žymimo sūrio gamybos metodu, kuriuo iki šiol išlaikomas tvirtas ryšys su tradicine praktika, išryškinamos ypatybės, atsirandančios dėl aplinkos, gyvulių, gamybos veiksnių ir vietos gyventojų praktinės patirties sąveikos. Tai, kad varškė du kartus smulkinama, sūriai yra maži ir tai, kad varškė greitai sudedama į formas, yra veiksniai, sudarantys sąlygas greitai nutekėti išrūgoms, o dėl dažno sūrio vartymo, specifinių sūdymo būdų ir brandinimo bei nokinimo sąlygų sūris įgyja išskirtines jam būdingas savybes.

SKVN „Murazzano“ žymimas sūris, kuris nebuvo ilgai brandinamas, skleidžia įvairių rūšių augalų ir pašarų, sudarančių gyvulių mitybos racioną, pokvapį, kuris užuodžiamas prieš jį ragaujant, ir šis sūris yra subtilaus skonio bei pasižymi minkšta sūrio mase, kurios spalva yra nuo pieno baltumo iki šiaudų geltonumo. Ilgesnio brandinimo metu, sūriui nokstant ir bręstant, stiprėja jo kvapas ir skonis, gali susidaryti minkšta, plona pluta su labai plona apatine plutele, taip pat sūrio masė gali tapti tvirtesne, tamsesnės spalvos ir skleisti aromatinius pokvapius, kurie gali maloniai priminti avies vilną.

Konkrečių klimato sąlygų, gyvulių mitybos raciono ir Delle Langhe veislės avių pieno ypatybių derinys, išskirtinis gamybos metodas ir sūrio gamintojų, sugebėjusių protingai išnaudoti šias sąlygas, įgūdžiai yra pagrindiniai SKVN „Murazzano“ žymimo sūrio gamybos elementai, o tai yra Langės gyventojų kolektyvinės praktinės patirties, atsiradusios dėl bendros šimtmečių senumo istorijos, išraiška.“

Ženklinimas

Ženklinimas

Santraukos h punkte pateikta ženklinimo dalis buvo išplėsta.

Dabartinis tekstas:

| „h) | ŽENKLINIMAS: gaminys parduodamas su jo apsaugos asociacijos simboliu.“ |
| --- | --- |

„h)

ŽENKLINIMAS: gaminys parduodamas su jo apsaugos asociacijos simboliu.“

Keičiama taip:

„Sūris gali būti parduodamas visas arba porcijomis ir gali būti fasuotas. Sūrio „Murazzano“ logotipas ir (arba) simbolis yra stilizuota didžioji raidė „M“, įspausta viename iš plokščių sūrio „Murazzano“ galvos, iš kurios išpjautas pleišto formos gabalėlis ragavimui, paviršių. Simbolis yra mėlynas („pantone Blue 0729“) arba juodas („pantone Black U“) baltame fone ir yra ant etiketės, naudojamos „Murazzano“ sūrio pakuotėje. Etiketę galima pritvirtinti tik pasibaigus minimaliam brandinimo laikotarpiui.

Tradiciniame burnie brandintas ir (arba) konservuotas produktas turi būti ženklinamas specialia etikete (lipduku), pritvirtinta prie stiklo išorinės pusės arba, kaip alternatyva, ant viduje konservuoto produkto.

Kadangi avių pienas, naudojamas sūriui „Murazzano“ gaminti, gali būti gaunamas tik iš Delle Langhe veislės gyvulių, ant pakuotės arba specialioje etiketėje leidžiama naudoti užrašą „Con latte di pecora delle Langhe“ („Sudėtyje yra Delle Langhe veislės avių pieno“). Ant „Murazzano“ sūrio, 100 proc. pagaminto iš avių pieno, pakuotės arba specialioje etiketėje gali būti užrašas „Solo latte di pecora delle Langhe“ („Tik iš Delle Langhe veislės avių pieno“).

Image 3

Kita

Kita

Produkto specifikacija buvo pertvarkyta, kad būtų lengviau ją skaityti. Taigi naujoje produkto specifikacijoje yra šie aštuoni straipsniai: 1 straipsnis – Pavadinimas, 2 straipsnis – Produkto savybės, 3 straipsnis – Geografinė vietovė, 4 straipsnis – Kilmės įrodymas, 5 straipsnis – Gamybos būdas, 6 straipsnis – Ryšys su aplinka, 7 straipsnis – Kontrolė, 8 straipsnis – Ženklinimas.

Santraukos g punkte straipsnis dėl kontrolės buvo iš dalies pakeistas, kad atitiktų galiojančius teisės aktus, ir pridėta išsami informacija apie kontrolės įstaigą.

Dabartinis tekstas:

| „g) | KONTROLĖ: PAVADINIMAS: Žemės ūkio ir miškininkystės politikos ministerija – Centrinė kovos su sukčiavimu inspekcija; „Consorzio di Tutela del Formaggio Murazzano“ („Murazzano“ sūrio apsaugos asociacija) kaip institucija, atsakinga už priežiūrą“ |
| --- | --- |

„g)

KONTROLĖ: PAVADINIMAS: Žemės ūkio ir miškininkystės politikos ministerija – Centrinė kovos su sukčiavimu inspekcija; „Consorzio di Tutela del Formaggio Murazzano“ („Murazzano“ sūrio apsaugos asociacija) kaip institucija, atsakinga už priežiūrą“

Keičiama taip:

„Produkto atitiktį produkto specifikacijai pagal Reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 stebi kontrolės įstaiga I.N.O.Q. – Istituto Nord Ovest Qualità – Soc. Coop. a r.l., Piazza Carlo Alberto Grosso 82, Moretta (CN) 12033. Tel.: +390172911323; Faksas: +390172911320; E. paštas inoq@inoq.it“

BENDRASIS DOKUMENTAS

Murazzano

Murazzano

ES Nr.: PDO-IT-0015-AM01 – 2020.11.18

ES Nr.: PDO-IT-0015-AM01 – 2020.11.18

SKVN (X) SGN ( )

SKVN (X) SGN ( )

1.   (SKVN ARBA SGN) PAVADINIMAS (-AI)

(SKVN ARBA SGN) PAVADINIMAS (-AI)

Murazzano

2.   VALSTYBĖ NARĖ ARBA TREČIOJI ŠALIS

VALSTYBĖ NARĖ ARBA TREČIOJI ŠALIS

Italija

3.   ŽEMĖS ŪKIO PRODUKTO ARBA MAISTO PRODUKTO APRAŠYMAS

ŽEMĖS ŪKIO PRODUKTO ARBA MAISTO PRODUKTO APRAŠYMAS

3.1.   Produkto rūšis

Produkto rūšis

Klasė 1.3 – Sūriai

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Saugomą kilmės vietos nuorodą „Murazzano“ leidžiama naudoti tik sūriui, turinčiam šias savybes: šviežias sūris, pagamintas tik iš nenugriebto Delle Langhe veislės avių pieno arba iš nenugriebto pieno mišinio, kuriame yra ne mažiau kaip 60 proc. avies pieno ir ne daugiau kaip 40 proc. karvės pieno. Jis vartojamas kaip valgomasis sūris ir pasižymi toliau išvardytomis savybėmis.

Delle Langhe

Forma: cilindro formos, plokščiais paviršiais, šiek tiek paaukštintais kraštais.

Dydis: skersmuo apytiksliai 10–15 cm, krašto aukštis apytiksliai 3–4 cm.

Svoris: 250–400 g.

Nurodytas sūrio po minimalaus brandinimo laikotarpio dydis ir svoris.

Sūrio masės aprašymas: minkšta, turinti šiek tiek tvirtumo, kartais su nedideliu akių skaičiumi, smulkiagrūdė; sūriui bręstant spalva keičiasi nuo pieno baltumo iki šiaudų geltonumo; sūriui bręstant palaipsniui prarandama drėgmė ir jo tekstūra kinta nuo minkštos iki vis tvirtesnės, kol galiausiai tampa pusiau kieta arba kieta.

Nenaudojami nei spalviniai pigmentai, nei specifinės kvapiosios medžiagos.

Išorinis sluoksnis: švieži sūriai neturi plutos, išorinis sluoksnis yra pieno baltumo, kartais su plona šiaudų geltonumo plėvele. Sūriui bręstant jo išorė tampa vis tamsesnės šiaudų geltonumo spalvos.

Skonis: subtilus, švelniai kvepiantis, malonus, primenantis avių pieną; sūriui bręstant stiprėja jo kvapas ir skonis.

Riebalų kiekis sausojoje medžiagoje: ne mažiau kaip 50 proc. su 2 proc. leistinu nuokrypiu produktui, pagamintam tik iš avių pieno, ir 47 proc. su 2 proc. leistinu nuokrypiu produktui, pagamintam iš mišraus avių ir karvių pieno.“

Trumpiausias brandinimo laikotarpis yra 4 dienos, o ilgiausias – 90 dienų. Brandinti iki 15 mėnesių, nepridedant kitų produktų, leidžiama tik naudojant tradicinius burnie (hermetiškai uždarytus stiklinius indus), į kuriuos sūris dedamas praėjus ne mažiau kaip 20 brandinimo dienų.

burnie

Sūris gali būti parduodamas visas arba porcijomis ir gali būti fasuotas.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavinės medžiagos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavinės medžiagos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Į gyvulių, kurių pienas turi būti perdirbamas į SKVN „Murazzano“ žymimą sūrį, metinį pašarų racioną turi įeiti žali arba konservuoti pašarai, kurie turėtų sudaryti ne mažiau kaip 70 proc. sausosios medžiagos, ir koncentruoti pašarai arba pašarų papildai, kurie turėtų sudaryti ne daugiau kaip 30 proc. sausosios medžiagos. Ne mažiau kaip 80 proc. pašarų turi būti iš kilmės vietos. Gyvuliai ganomi tuomet, kai tai galima daryti pagal sezoną. Pašarų, gautų ne iš nustatytos geografinės vietovės, kiekis jokiu būdu negali viršyti 50 proc. sausosios medžiagos per metus. Leidžiama naudoti vitaminus ir mineralų papildus neviršijant įstatymais nustatytų ribų.

Visa gamybos vietovė yra nedrėkinamoje žemėje, aukštose arba vidutinio aukščio kalvose. Todėl tais metais, kai iškrenta mažai kritulių, pašarų gamyba gali sumažėti (taip pat tai susiję su klimato kaita).

Jau kelerius metus kilmės vietovėje taip pat labai intensyviai auginami lazdyno riešutai ir kiek mažesniu mastu – vynuogės, dėl to sumažėjo turimi pašarų plotai. Be to, reikėtų pridurti, kad yra vis daugiau vilkų, kurie puldinėja avių bandas ir jas gąsdina, todėl kyla sunkumų ganant gyvulius nepalankesnėse vietovėse, kurias sunkiau šienauti. Dėl šios priežasties vis dažnesni atvejai, kai gyvūnai kartais saugiai laikomi tvartuose ir atsisakoma jų ganymo nepalankiose ganymui ganyklose, todėl dažniau naudojami konservuoti pašarai.

Taigi buvo leista papildyti gyvulių mitybos racioną nedideliais pašarų kiekiais, įskaitant pašarų papildą. Bet koks nedidelis mitybos raciono papildymas pašarais, įskaitant pašarų papildą, yra susijęs su būtinybe užtikrinti, kad gyvuliai laktacijos ir nėštumo metu būtų šeriami subalansuotai, taip pat su gyvūnų gerove. Ši praktika taip pat gali pasirodyti reikalinga dėl nepalankių atmosferos ir (arba) klimato sąlygų, kurios gali apriboti vietinių pašarų išteklių (ganymo, šieno) prieinamumą. Be to, galimas nedidelis mitybos raciono papildymas jokiu būdu negali turėti įtakos nei produkto išskirtinumui, nei pieno savybėms.

Delle Langhe veislės avių pienas arba pieno mišinys, kuriame yra ne mažiau kaip 60 proc. avies pieno ir ne daugiau kaip 40 proc. karvės pieno. Naudojamas dviejų ar daugiau melžimų pienas. Pienas gali būti termiškai apdorojamas, siekiant jį dezinfekuoti, ir į jį pridedama pieno fermentų ir (arba) natūralių raugo kultūrų. Į pieną įpilama skysto veršelių šliužo fermento.

Delle Langhe

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Gyvulių, kurių pienas perdirbamas sūriui „Murazzano“ gaminti, bandos turi būti laikomos nustatytoje geografinėje vietovėje.

Pienas turi būti gaunamas ir perdirbamas, o sūris brandinamas nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Sūrio „Murazzano“ logotipas ir (arba) simbolis yra stilizuota didžioji raidė „M“, įspausta viename iš plokščių „Murazzano“ sūrio galvos, iš kurios išpjautas pleišto formos gabalėlis ragavimui, paviršių. Simbolis yra mėlynas („pantone Blue 0729“) arba juodas („pantone Black U“) baltame fone ir yra ant etiketės, naudojamos „Murazzano“ sūrio pakuotėje. Etiketę galima pritvirtinti tik pasibaigus minimaliam brandinimo laikotarpiui.

Tradiciniame burnie brandintas ir (arba) konservuotas produktas turi būti ženklinamas specialia etikete (lipduku), pritvirtinta prie stiklo išorinės pusės arba, kaip alternatyva, ant viduje konservuoto produkto.

burnie

Kadangi avių pienas, naudojamas sūriui „Murazzano“ gaminti, gali būti gaunamas tik iš Delle Langhe veislės gyvulių, ant pakuotės arba specialioje etiketėje leidžiama naudoti užrašą „Con latte di pecora delle Langhe“ („Sudėtyje yra Delle Langhe veislės avių pieno“). Ant „Murazzano“ sūrio, 100 proc. pagaminto iš avių pieno, pakuotės arba specialioje etiketėje gali būti užrašas „Solo latte di pecora delle Langhe“ („Tik iš Delle Langhe veislės avių pieno“).

Delle Langhe

„Con latte di pecora delle Langhe“

Delle Langhe

„Solo latte di pecora delle Langhe“

Delle Langhe

Image 4

4.   GLAUSTAS GEOGRAFINĖS VIETOVĖS APIBŪDINIMAS

GLAUSTAS GEOGRAFINĖS VIETOVĖS APIBŪDINIMAS

Gamybos (įskaitant brandinimą) vietovę sudaro visa šių savivaldybių administracinė teritorija: Albaretto Torre, Arguello, Bastia Mondovì, Belvedere Langhe, Benevello, Bergolo, Bonvicino, Borgomale, Bosia, Bossolasco, Camerana, Castelletto Uzzone, Castellino Tanaro, Castelnuovo di Ceva, Castino, Cerreto Langhe, Ceva, Cigliè, Cissone, Clavesana, Cortemilia, Cravanzana, Feisoglio, Gorzegno, Gottasecca, Igliano, Lequio Berria, Levice, Marsaglia, Mombarcaro, Monesiglio, Montezemolo, Murazzano, Niella Belbo, Paroldo, Perletto, Pezzolo Valle Uzzone, Priero, Prunetto, Roascio, Roccacigliè, Rocchetta Belbo, Sale Langhe, Sale San Giovanni, Saliceto, San Benedetto Belbo, Serravalle Langhe, Somano, Torre Bormida, Torresina.

5.   RYŠYS SU GEOGRAFINE VIETOVE

RYŠYS SU GEOGRAFINE VIETOVE

SKVN „Murazzano“ žymimo sūrio gamybos vietovės savivaldybės yra kalvotoje teritorijoje, žinomoje kaip Alta Langa (Aukštutinė Langa), kuri šiaurėje ribojasi su žemutine Lange, garsėjančia vynuogynais ir saugoma kilmės vietos nuoroda žymimais vynais, pietuose – su Ligūrijos Apeninais, rytuose – su Monferato vietove, o vakaruose – su Kuneo provincijos žemumomis.

Tai geografinė vietovė, kuri ilgainiui nepatyrė geologinių trikdžių ir jos flora buvo apsaugota nuo didelių pokyčių, kuriuos sukelia tokie trikdžiai. Dėl to sūrio „Murazzano“ gamybos geografinė vietovė tapo „oaze“, kurioje prieglobstį rado taip pat augalų rūšys, būdingos labai įvairialypei aplinkai. Iš tiesų, kartu su Europos žemumoms būdingomis rūšimis ir Viduržemio jūros regiono rūšimis, tai taip pat yra ideali buveinė daugeliui Vidurio ir Pietų Europos bei Atlanto rūšių, kurios yra daug mažiau paplitusios vietovėse, besiribojančiose su SKVN „Murazzano“ žymimo sūrio gamybos vietove.

Tokia plati ir marga augalų rūšių įvairovė reiškia, kad gyvuliai ištisus metus šeriami mišriu ir įvairiu pašaru.

Laikotarpiu, kuriuo galima ganyti (paprastai nuo balandžio iki spalio mėnesio), avys minta tiesiog pievose ir ganyklose augančiais žaliaisiais pašarais. Kai ganyti neįmanoma, mitybos racioną daugiausia sudaro šienas, gautas iš šios vietovės augalų rūšių.

Taigi, SKVN „Murazzano“ žymimo sūrio išskirtinis skonis ir aromatai susiformuoja dėl gamybos vietovės kompleksiškumo ir labai plačios tipiškos floros, kurios aromatinės sudedamosios dalys patenka į pieną, o po to – į sūrį, įvairovės.

Kitas svarbus SKVN „Murazzano“ žymimo sūrio gamybos elementas yra Delle Langhe avių veislė. Tai yra vietinė avių veislė, kuri šimtmečius buvo siejama su Alta Langa vietove (pirmą rašytinę nuorodą galima rasti Plinijaus Vyresniojo veikale Naturalis Historia). Ilgą laiką šie gyvuliai buvo vienintelis kaimo šeimų pragyvenimo šaltinis, nes dėl jų jos galėjo išnaudoti šias vietoves, kurios dėl savo padėties, sunkaus patekimo į jas ir nedidelio produktyvumo buvo nelabai tinkamos intensyvesniam naudojimui ar kitokių gyvulių auginimui. Delle Langhe veislės avys yra vidutinio dydžio, labai ištvermingos, o jų pieno išeiga yra gera net ir prastesnėmis nei optimalios sąlygomis. Būtent dėl šių savybių šios veislės gamybos potencialas galėjo geriausiai pasireikšti SKVN „Murazzano“ žymimo sūrio gamybos vietovėje taip, kad ji ir šiandien yra pagrindinė šios vietovės žemės ūkio ekonomikos dalis.

Delle Langhe

Naturalis Historia

Delle Langhe

Avių auginimas, sūrio gamyba ir žemės tvarkymas yra neatsiejamai susiję elementai, kurie, nepaisant būtinų ir neišvengiamų pokyčių bėgant šimtmečiams, niekada neišnyko. Jie pasižymi ne tik gamybine funkcija, bet taip pat atlieka labai svarbų vaidmenį išsaugant didelės gamtinės ir kraštovaizdžio vertės teritoriją bei išlaikant visos aplinkos gyvybingumą.

SKVN „Murazzano“ žymimo sūrio gamybos metodu, kuriuo iki šiol išlaikomas tvirtas ryšys su tradicine praktika, išryškinamos ypatybės, atsirandančios dėl aplinkos, gyvulių, gamybos veiksnių ir vietos gyventojų praktinės patirties sąveikos. Tai, kad varškė du kartus smulkinama, sūriai yra maži ir tai, kad varškė greitai sudedama į formas, yra veiksniai, sudarantys sąlygas greitai nutekėti išrūgoms, o dėl dažno sūrio vartymo, specifinių sūdymo būdų ir brandinimo bei nokinimo sąlygų sūris įgyja išskirtines jam būdingas savybes.

SKVN „Murazzano“ žymimas sūris, kuris nebuvo ilgai brandinamas, skleidžia įvairių rūšių augalų ir pašarų, sudarančių gyvulių mitybos racioną, pokvapį, kuris užuodžiamas prieš jį ragaujant, ir šis sūris yra subtilaus skonio bei pasižymi minkšta sūrio mase, kurios spalva yra nuo pieno baltumo iki šiaudų geltonumo. Ilgesnio brandinimo metu, sūriui nokstant ir bręstant, stiprėja jo kvapas ir skonis, gali susidaryti minkšta, plona pluta su labai plona apatine plutele, taip pat sūrio masė gali tapti tvirtesne, tamsesnės spalvos ir skleisti aromatinius pokvapius, kurie gali maloniai priminti avies vilną.

Konkrečių klimato sąlygų, gyvulių mitybos raciono ir Delle Langhe veislės avių pieno ypatybių derinys, išskirtinis gamybos metodas ir sūrio gamintojų, sugebėjusių protingai išnaudoti šias sąlygas, įgūdžiai yra pagrindiniai SKVN „Murazzano“ žymimo sūrio gamybos elementai, o tai yra Langės gyventojų kolektyvinės praktinės patirties, atsiradusios dėl bendros šimtmečių senumo istorijos, išraiška.

Delle Langhe

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

Visą produkto specifikacijos tekstą galima rasti interneto svetainėje: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

arba Žemės ūkio, maisto produktų ir miškininkystės politikos ministerijos interneto svetainėje (www.politicheagricole.it), ekrano dešinėje viršuje spaudžiant nuorodą „Qualità“ (kokybė), paskui ekrano kairėje – nuorodą „Prodotti DOP IGP STG“ (SKVN, SGN, GTG nuorodomis žymimi produktai) ir galiausiai – nuorodą „Disciplinari di Produzione all’esame dell“ (ES nagrinėjamos produktų specifikacijos).

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

---

| 2022 6 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 229/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 229/29

---

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2022/C 229/07)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį (1) per tris mėnesius nuo šio paskelbimo.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Αρνάκι Λήμνου“ / „Arnaki Limnou“

ES Nr.: PGI-GR-02791 – 27.7.2021

SKVN ( ) SGN (X)

1.   SGN pavadinimas (-ai)

„Αρνάκι Λήμνου“ / „Arnaki Limnou“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Graikija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

1.1 klasė. Šviežia mėsa (ir subproduktai)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Arnaki Limnou“ yra 60–120 gyvenimo dienomis skerdžiamų ėriukų, sveriančių daugiau kaip 10 kg, mėsa. Nuoroda „Arnaki Limnou“ žymima mėsa gaunama iš Limno ir Agios Efstratijo (Limno paregionio) salose gimusių gyvūnų skerdenų. Ėriukus atsiveda tradiciškai auginamos ir prie šių salų prisitaikiusios avys, kurios šeriamos aiškiai apibrėžtos (salos) geografinės vietovės augmenija.

„Arnaki Limnou“ mėsa yra švelni, sultinga ir minkšta, savito, išskirtinio ir malonaus kvapo bei skonio. Mėsa yra šviesiai raudonos, o jos riebalai – ryškiai baltos spalvos. Jai būdingi poodiniai riebalai ir gerai išvystyta raumenų masė, ypač paklausiuose ir tokiuose didelę prekinę vertę turinčiuose gabaluose, kaip nugarinė, užpakalinės kojos ir šonkauliai.

„Arnaki Limnou“ mėsos valgomuosiuose audiniuose yra daug riebalų, daugiausia tarpraumeninių (marmurinių). Jie suteikia produktui ypatingų juslinių savybių ir lemia jo minkštumą bei skonį.

„Arnaki Limnou“ skerdenų valgomuosiuose audiniuose esantis riebalų kiekis svyruoja nuo 10 iki 15 %, o panašių skerdenų iš kitų Graikijos dalių valgomuosiuose audiniuose – vidutiniškai nuo 1,5 iki 3 % riebalų.

Mėsos „Arnaki Limnou“ valgomųjų audinių cheminė sudėtis pateikta šioje lentelėje:

| Produktas | | Baltymai | Riebalai |
| --- | --- | --- | --- |
| „Arnaki Limnou“ | | nuo 17,6
  iki 23,4  % | nuo 10,0
  iki 15,0  % |

Produktas

Baltymai

Riebalai

„Arnaki Limnou“

nuo 17,6

iki 23,4  %

nuo 10,0

iki 15,0  %

Šviežia „Arnaki Limnou“ mėsa parduodama šiomis formomis:

| — | nepjaustyta; |
| --- | --- |

—

nepjaustyta;

| — | skerdenos pusėmis; |
| --- | --- |

—

skerdenos pusėmis;

| — | gabalais pagal svorį. |
| --- | --- |

—

gabalais pagal svorį.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Ėriukai gimsta laikotarpiu nuo lapkričio mėn. pabaigos iki vasario mėn. pabaigos ir paprastai 45–60 dienų maitinasi žįsdami karvės pieną. Šio laikotarpio pabaigoje ėriukai yra įpratinami ėsti stambiuosius pašarus, naudojant pritaikytus pašarus, sudarytus iš neapdirbtų maisto produktų, pavyzdžiui, vietoje užaugintų javų šieno ir ankštinių augalų. Nujunkyti ėriukai paprastai 1–2 mėnesius pavasarį kartu su suaugusiomis avimis maitinasi vietine augmenija.

Limne ir Agios Efstratije (Limno avių) auginamų avių populiacijai nedidelę įtaką darė Mytilini (arba Lesvos) ir Nebbiolo avių veislės.

Suaugusių avių mityba daugiausia grindžiama laisvu ganymu konkrečios geografinės vietovės ganyklose. Avių mityba taip pat praturtinama papildomais mišiniais, kurių sudėtyje paprastai yra grūdų, ankštinių augalų, javų šiaudų (daugiausia kietųjų kviečių), dobilų ir aliejinių augalų sėklų produktų, daugiausia užaugintų nustatytų ribų geografinėje vietovėje, vitaminų ir mikroelementų.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Kilmės nuoroda „Arnaki Limnou“ gali būti naudojama išskirtinai tik ėriukams, gimusiems, užaugintiems ir paskerstiems nustatytų ribų vietovėje. Tai apima nukraujinimą ir odos nudyrimą. Avys, edančios ėriukus, taip pat yra gimusios ir užaugintos nustatytų ribų geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Be nacionalinių ir ES teisės aktuose nustatytų ženklinimo reikalavimų, neatsižvelgiant į tai, kaip produktas pateikiamas parduoti (visa skerdena, pusė skerdenos ar gabalais), „Arnaki Limnou“ mėsa ženklinama šiuo specialiu logotipu:

Image 5

Kartu su pirmiau pateiktu logotipu turi būti nurodomas gyvūno ir ūkio, iš kurio buvo atvežta skerdena, kodas bei skerdimo data. Kodą sudaro:

| — | skaitmeninis kodas, atitinkantis ūkį, kuriame buvo auginami gyvūnai; |
| --- | --- |

—

skaitmeninis kodas, atitinkantis ūkį, kuriame buvo auginami gyvūnai;

| — | gyvo gyvūno, atitinkančio skerdeną, identifikavimo kodas; |
| --- | --- |

—

gyvo gyvūno, atitinkančio skerdeną, identifikavimo kodas;

| — | skerdimo data. |
| --- | --- |

—

skerdimo data.

Pavyzdžiui, skerdenai iš ūkio, kurio kodo numeris EL8330**** ir gyvo gyvulio numeris 002, paskerstos 2020 m. gruodžio 1 d., būtų suteiktas unikalus kodas 8330****002-01/12/2020.

Jei „Arnaki Limnou“ mėsa yra supjaustyta ir supakuota, pirmiau nurodyta etiketė perkeliama ant atskirų mėsos gabalų arba ant išorinio apvalkalo, jei produktas jau supakuotas, kad galutiniam vartotojui būtų pateikta atitinkama informacija.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinė vietovė, kurioje gaminama „Arnaki Limnou“, apibrėžiama Limno ir Agios Efstratijo salų geografinėmis ribomis.

5.   Ryšys su geografine vietove

Šio produkto ryšys su nustatytų ribų vietove grindžiamas konkrečiomis mėsos kokybinėmis savybėmis. „Arnaki Limnou“ mėsa – gerą vardą turintis produktas. Jis pasižymi maloniomis juslinėmis savybėmis, kurias lemia tradiciniai ėriukų ir avių auginimo būdai ir jų mityba, kurios pagrindą sudaro turtinga nustatytų ribų geografinės vietovės ganyklų augmenija.

Geografinės vietovės ypatumai

Limno ir Agios Efstratijo salos priklauso šiaurės rytų Egėjo jūros salų grupei. Limno augaliją daugiausia sudaro medžiais neapaugę plotai ir lygumos. Kviečių ir javų laukai, vynuogynai, krūmynai ir plačios ganyklos, užimantys daugiau nei pusę salos teritorijos – vieni pagrindinių šio kraštovaizdžio ypatumų. Agios Efstratijo (arba Ai Stratis) sala iš esmės panaši.

Abi salos neatsiejamai susijusios tiek socialiniu ir kultūriniu, tiek ekonominiu ir prekybiniu požiūriu. Daugelį metų tarp abiejų salų buvo prekiaujama ir pervežama daugybė produktų. Šis nenutrūkstamas gyvulių judėjimas apėmė ir avis, o tai prisidėjo prie vienodo jų išplitimo abiejose salose. Agios Efstratijo sala turi reguliarų pakrantės laivybos ryšį tik su Limnu.

Gamtos veiksniai

Kaip ir likusioje Graikijos dalyje, šioje teritorijoje vyrauja tipiškas Viduržemio jūros klimatas. Žiemos yra švelnios ir drėgnos, vasaros palyginti karštos ir sausos, o didžiąją metų dalį paprastai vyrauja saulėtos dienos. Nepaisant to, šioje vietovėje vyrauja sausesnis klimatas, kartais pučia stiprūs vėjai ir retai lyja.

Limnas ir Agios Efstratijas, kaip Egėjo jūros salos, buvo svarbus kelias, kuriuo iš rytų į Graikiją palaipsniui migravo vietinės augalų rūšys, nes greta augo iš Mažosios Azijos kilę augalai.

Abiejų salų avys daugiausia minta gausia žoline augmenija, kurią sudaro įvairūs kvapieji augalai ir krūmynai. Tyrimai parodė, kad natūralią Limno augmeniją sudaro 756 augalų rūšys, daugiausia terofitai (55 %). Iš jų aštuonios rūšys yra būdingos Graikijai, viena – šiaurės rytų Egėjo jūros regionui ir viena – Limno regionui. Be to, nepaisant nedidelio ploto, Agios Efstratijo saloje auga 438 skirtingos augalų rūšys.

Limno ir Agios Efstratijo salose apskritai paplitusi frigana (krūmynai). Iš tiesų krūmynai sudaro 25 proc. šios vietovės ganyklų. Toliau pateikiamos tipiškos friganos rūšys: krūminis ąžuolas, dygliuotasis burnotis, čiobreliai, raudonėliai, dygusis paraipstis, verbenos, šalavijai, dygliuotasis perluotis, karpažolė, jonažolė, rausvasis švitrūnas, švitrūnas, prancūzinis švitrūnas ir juozažolė. Šioje vietovėje taip pat auga šie augalai: Viduržemio jūros karpažolė, lipnioji blizgė ir graikiškoji šantra.

Abiejų salų sumedėjusią augmeniją, t. y. krūmynus, taip pat sudaro šios rūšys: Judo medis, dygusis paraipstis, ašuotis, mastikinė pistacija, žaliasis alyvmedis, laukinis alyvmedis, rozmarinas, laukinis smidras, dygioji pelžiedė ir kt.

Šioje vietovėje taip pat yra iš skleročių krūmokšnių sudarytų augmenijos kopų.

Be to, abiejų salų augmeniją dažnai sudaro natūralios žolės ir ankštiniai augalai, kurie labai tinka avims ganytis.

Gyvuliai

Dėl ilgamečio ir nuolatinio prisitaikymo prie aplinkos ir ilgo atrankos bei veisimo proceso avių populiacija puikiai prisitaikė prie konkrečių vietos dirvožemio bei klimato sąlygų ir įgijo tokių labai specifinių savybių, kaip savarankiškumas ir atsparumas nepalankioms aplinkos sąlygoms, atsparumas endeminėms ligoms ir aukštos kokybės našumas.

Šie gyvūnai yra vidutinio dydžio ir tinkamų proporcijų. Jie prisitaikė prie sudėtingų vietovės geofizinių ir klimato sąlygų, Limno ir Agios Efstratijo salų mikroklimato bei aplinkos.

Apskritai avių ir ėriukų mityba padeda užauginti mėsą, kuriai būdingas riebalų rūgščių profilis. Mėsos riebalų sudėtis susijusi su pakankamu augaluose esančių polinesočiųjų riebalų rūgščių kiekiu, kuris laikomas labai pageidautinu, nes siejamas su ypatingu pagamintos mėsos skoniu. Laisvai ganant gyvulius jų mėsoje taip pat padidėja kitų pageidaujamų mikroelementų, pavyzdžiui, vitaminų ir natūralių antioksidantų, koncentracija.

Žmogiškieji veiksniai

Tradiciniam gyvulių auginimo būdui būdingi tipiški mūriniai aptvarai (mantres), kuriuose gyvuliai laikomi netoli ganyklų. Naudojant šią tradicinę gyvulių laikymo formą (mantres) galima tiesiogiai patekti į aplinkines ganyklas.

Tradicinė gyvulių augintojų praktika turi įtakos produkto „Arnaki Limnou“ savybėms. Visų pirma, vėlyvas ėriukų nujunkymas (maždaug 60 dienų) padeda užauginti sveikus gausių riebalų sankaupų ant kūno turinčius ėriukus. Be to, prižiūrint bandas pagal tradicinę ganyklų sistemą, avims nereikia įveikti didelių atstumų ieškant maisto, nes ganyklos yra netoli aptvarų, o atstumai salose nedideli. Todėl gyvūnams tenka nedidelis krūvis, leidžiantis jiems sukaupti gerokai daugiau tarpraumeninių riebalų nei kitiems panašiems gyvūnams, ir užauginti raumenų masę.

Kiek tai įmanoma, iki skerdimo nujunkyti ėriukai, kartu su suaugusiais gyvūnais, gali nuolat lankytis ganyklose. Suaugę gyvuliai ir ėriukai ganosi ištisus metus, o dėl pusiau intensyvaus ūkininkavimo būdo turi tiesioginį priėjimą prie ganyklų, kuriose gausu įvairių kvapnių valgomųjų augalų ir žolelių. Dėl to riebaliniame audinyje susidaro aromatinių sudedamųjų dalių, kurios prisideda prie malonių juslinių šio produkto savybių. Tokios savybės yra skonis kartu su mėsos minkštumu, kurį lemia tarpraumeninių riebalų kiekis.

Pusiau intensyvaus ūkininkavimo būdas, pagrįstas kuo geresniu natūralios vietovės ekosistemos išnaudojimu ganant gyvulius, ilgainiui susiformavo dėl specialių aplinkos sąlygų ir buvo pritaikytas prie jų. Iš tikrųjų tai yra būdas išsaugoti vietovės ekosistemą ir biologinę įvairovę ir kartu yra neatskiriama vietos kultūros paveldo dalis.

Sugebėjimas auginti avis perduodamas iš kartos į kartą, o gyvulininkystės praktika ir patirtis perduodama jaunesniems ūkininkams, kurie iki šiol gamina garsųjį aukštos kokybės produktą „Arnaki Limnou“. Šimtmečius bandas prižiūrėjo patyrę kehagiades (taip vietiniai vadina gyvulių augintojus), taikydami tradicinę ūkininkavimo aptvaruose sistemą. Taip buvo sukurtas perspektyvus ir tvarus pusiau intensyvios avininkystės modelis.

Produkto ypatumai

Savo juslinėmis savybėmis „Arnaki Limnou“ mėsa yra švelni, sultinga ir minkšta. Bendras riebalų kiekis yra didelis, o didžioji dalis riebalų yra tarpraumeniniai (marmuriniai) – tai teigiamai veikia šio produkto skonį ir minkštumą.

Dėl skerdimui pasirinkto gyvulio amžiaus jo skerdena yra gana sunki. Ji pasižymi gerai išvystyta raumenų mase, ypač tokiuose paklausiuose ir didelę prekinę vertę turinčiuose gabaluose, kaip nugarinė, užpakalinės kojos ir šonkauliai.

Priežastinis geografinės vietovės ir šio produkto specifinio pobūdžio ryšys

„Arnaki Limnou“ pasižymi maloniomis juslinėmis savybėmis ir yra labai paplitęs produktas, kuris abiejose salose nepertraukiamai gaminamas jau daugelį metų. Specifiniai aplinkos veiksniai ir nuo seno Limno ir Agios Efstratijo salų nustatytų ribų geografinėje vietovėje vyravusi žmonių veikla lėmė tai, kad buvo sukurtas produktas, pasižymintis maloniomis savybėmis, išskiriančiomis „Arnaki Limnou“ iš kitų panašių produktų.

Avininkystė yra gyvulininkystės pagrindas ir vykdoma abiejose salose. Abiejose salose ganyklos augmenija yra labai panaši. Limnas turi didelius ganyklų plotus, kurie apima trečdalį viso salos ploto. Krūmynai sudaro apie 25 % salos ganyklų. Šiose vietovėse augalija yra neaukšta, ji plačiai išsidėsčiusi ir išsibarsčiusi; vyrauja prožirniai, čiobreliai ir daugybė aromatinių augalų.

Limno ir Agios Efstratijo ganyklos pasižymi dideliais ganymo pajėgumais ir iš įvairių aromatinių augalų gaunama nauda. Dėl to gaunami mėsos produktai, kurių riebalai įgauna juslinių savybių, kurias lemia ganyklose augančių aromatinių ir kitų augalų įvairovė. Todėl produkto kokybę ir juslines savybes užtikrina tai, kad gyvuliai gali plačiai naudotis ganyklomis.

Dėl švelnaus nustatytų ribų vietovės reljefo, kuriame yra žemumų, galima lengvai pasiekti ganyklas, esančias netoli tradicinių gyvenamųjų pastatų. Todėl gyvūnams tenka nedidelis krūvis, leidžiantis jiems sukaupti gerokai daugiau tarpraumeninių riebalų nei kitiems panašiems gyvūnams, ir užauginti raumenų masę.

Konkrečiai, Limno ir Agios Efstratijo salose ganomos avys suėda gausybę aromatingų valgomųjų augalų ir žolelių. Joms nereikia toli ieškoti maisto, nes salos nėra didelės.

Atsižvelgiant į klimato sąlygas, ištisus metus gyvuliai gali gyventi lauke, ganyklose, o ne gyvulių laikymo patalpose. Todėl po to, kai ėriukai maitinami išimtinai pienu, jie gali ganytis ganyklose, kol bus paskersti. Didelis valgomųjų audinių riebalų kiekis atsiranda dėl ganymo. Gyvūnų mitybos pagrindą daugiausia sudaro laisvas ganymas.

Suaugusios avys, kaip ir ėriukai laikotarpiu nuo nujunkymo iki skerdimo, beveik ištisus metus gali ganytis ganyklose. Mėsos kokybę lemia tiesioginis ganymas gausia augmenija pasižyminčiose abiejų salų ganyklose ir ilgas gyvulių, auginamų taikant pusiau intensyvų metodą, žindymo laikotarpis, nes dėl to skerdenos turi pakankamai raumenų masės ir tarpraumeninių riebalų.

Tarpraumeninių riebalų kiekis „Arnaki Limnou“ mėsoje turi tiesioginės įtakos mėsos drėgnumui ir tekstūrai, jos skoniui ir virimo ar kepimo metu išsiskiriančiam aromatui.

Produkto, kuriam suteikta kilmės nuoroda „Arnaki Limnou“, tapatumas grindžiamas pusiau intensyvaus ūkininkavimo būdu, laisvu ganymu ir tradicine gyvulių augintojų praktika. Produkto „Arnaki Limnou“, pasižyminčio maloniomis savybėmis, paklausa yra paskata išsaugoti tokią gyvulininkystės praktiką, siekiant užtikrinti šias savybės.

Visa tai lemia gerą „Arnaki Limnou“ mėsos kokybę ir malonias juslines savybes, dėl kurių „Arnai Limnou“ pelnė savo gerą vardą. Šis produktas yra susijęs su salų gastronomijos tradicijomis, nes vietiniai receptai, pavyzdžiui, kaspakino ėriena, yra vieni mėgstamiausių vietos gyventojų ir turistų patiekalų.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafes_arnaki_limnou150222.pdf

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

---