# Europeiska unionens C 286/2022

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 286 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången27 juli 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 286

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången27 juli 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europeiska systemrisknämnden |
| 2022/C 286/01 | Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 2 juni 2022 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2022/4) | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska systemrisknämnden

2022/C 286/01

Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 2 juni 2022 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2022/4)

1

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 286/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10809 – CD&R / TPG / COVETRUS) (
  1
  ) | 16 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 286/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10809 – CD&R / TPG / COVETRUS) (
  1
  )

1

16

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPEISKA CENTRALBANKEN |
| 2022/C 286/03 | Europeiska centralbankens yttrande av den 1 juni 2022 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 600/2014 vad gäller att öka transparensen för marknadsdata, undanröja hinder för framkomsten av konsoliderad handelsinformation, optimera handelsskyldigheterna och förbjuda mottagande av betalningar för vidarebefordran av kundorder (CON/2022/19) | 17 |

III   Förberedande akter

EUROPEISKA CENTRALBANKEN

2022/C 286/03

Europeiska centralbankens yttrande av den 1 juni 2022 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 600/2014 vad gäller att öka transparensen för marknadsdata, undanröja hinder för framkomsten av konsoliderad handelsinformation, optimera handelsskyldigheterna och förbjuda mottagande av betalningar för vidarebefordran av kundorder (CON/2022/19)

17

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2022/C 286/04 | Meddelande till de personer och enheter som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut (Gusp) 2015/1333, genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2022/1315, och i rådets förordning (EU) 2016/44, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/1308, om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen | 22 |
| 2022/C 286/05 | Meddelande till registrerade som omfattas av restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2015/1333 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Libyen och rådets förordning (EU) 2016/44 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen | 24 |
| 2022/C 286/06 | Meddelande till vissa personer som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i bilagan till rådets beslut (Gusp) 2018/1544 och i bilaga I till rådets förordning (EU) 2018/1542 om restriktiva åtgärder mot spridning och användning av kemiska vapen. | 25 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 286/07 | Eurons växelkurs — 26 juli 2022 | 26 |
| 2022/C 286/08 | Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte den 21 januari 2022 om ett utkast till beslut i ärende AT.39839 – Telefónica och Portugal Telecom – Föredragande land: Belgien | 27 |
| 2022/C 286/09 | Förhörsombudets slutrapport – Ärende AT.39839 – Telefónica och Portugal Telecom (ändring) | 28 |
| 2022/C 286/10 | Sammanfattning av kommissionens beslut av den 25 januari 2022 om ändring av beslut C(2013) 306 final om ett förfarande enligt artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (fördraget) (Ärende AT.39839 – Telefónica och Portugal Telecom)
  (delgivet med nr C(2022)324) | 30 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2022/C 286/11 | eUppdatering av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) | 33 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2022/C 286/04

Meddelande till de personer och enheter som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut (Gusp) 2015/1333, genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2022/1315, och i rådets förordning (EU) 2016/44, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/1308, om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

22

2022/C 286/05

Meddelande till registrerade som omfattas av restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2015/1333 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Libyen och rådets förordning (EU) 2016/44 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

24

2022/C 286/06

Meddelande till vissa personer som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i bilagan till rådets beslut (Gusp) 2018/1544 och i bilaga I till rådets förordning (EU) 2018/1542 om restriktiva åtgärder mot spridning och användning av kemiska vapen.

25

Europeiska kommissionen

2022/C 286/07

Eurons växelkurs — 26 juli 2022

26

2022/C 286/08

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte den 21 januari 2022 om ett utkast till beslut i ärende AT.39839 – Telefónica och Portugal Telecom – Föredragande land: Belgien

27

2022/C 286/09

Förhörsombudets slutrapport – Ärende AT.39839 – Telefónica och Portugal Telecom (ändring)

28

2022/C 286/10

Sammanfattning av kommissionens beslut av den 25 januari 2022 om ändring av beslut C(2013) 306 final om ett förfarande enligt artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (fördraget) (Ärende AT.39839 – Telefónica och Portugal Telecom)
  (delgivet med nr C(2022)324)

(delgivet med nr C(2022)324)

30

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2022/C 286/11

eUppdatering av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna)

33

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 286/12 | Offentliggörande av en ansökan om ändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 | 41 |
| 2022/C 286/13 | Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 | 54 |
| 2022/C 286/14 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 57 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2022/C 286/12

Offentliggörande av en ansökan om ändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013

41

2022/C 286/13

Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

54

2022/C 286/14

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

57

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska systemrisknämnden

| 27.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/1

---

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS REKOMMENDATION

av den 2 juni 2022

om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder

(ESRB/2022/4)

(2022/C 286/01)

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (1), särskilt bilaga IX,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (2), särskilt artiklarna 3 och 16–18,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2013/36 av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (3), särskilt avsnitt II i kapitel 4 i avdelning VII,

med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2011/1 av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (4), särskilt artiklarna 18–20, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet.

| (2) | Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2015/2 (5) har som mål att alla exponeringsbaserade makrotillsynsåtgärder som aktiveras i en medlemsstat även vidtas i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(2)

Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2015/2 (5) har som mål att alla exponeringsbaserade makrotillsynsåtgärder som aktiveras i en medlemsstat även vidtas i andra medlemsstater.

| (3) | I Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2017/4 (6) rekommenderas att den relevanta aktiverande myndigheten föreslår ett maximalt relevant tröskelvärde när den lämnar en ansökan om ömsesidighet till Europeiska systemrisknämnden (ESRB), under vilket en individuell finansiell tjänsteleverantörs exponering mot den identifierade makrotillsynsrisken i den jurisdiktionen där den relevanta aktiverande myndigheten tillämpar makrotillsynsåtgärden i fråga ej anses väsentlig. ESRB får vid behov rekommendera ett annat tröskelvärde. |
| --- | --- |

(3)

I Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2017/4 (6) rekommenderas att den relevanta aktiverande myndigheten föreslår ett maximalt relevant tröskelvärde när den lämnar en ansökan om ömsesidighet till Europeiska systemrisknämnden (ESRB), under vilket en individuell finansiell tjänsteleverantörs exponering mot den identifierade makrotillsynsrisken i den jurisdiktionen där den relevanta aktiverande myndigheten tillämpar makrotillsynsåtgärden i fråga ej anses väsentlig. ESRB får vid behov rekommendera ett annat tröskelvärde.

| (4) | Den 10 mars 2022 (7) informerade Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (BaFin), i egenskap av utsedd myndighet i enlighet med artikel 133.10 i direktiv 2013/36/EU, ESRB om att den avser att fastställa ett systemriskbuffertvärde enligt artikel 133.9 i det direktivet för alla exponeringar (dvs. hushållsexponeringar och icke-hushållsexponeringar) mot fysiska och juridiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Tyskland. Systemriskbuffertvärdet kommer att tillämpas på i) kreditinstitut som är auktoriserade i Tyskland och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna sina riskvägda exponeringsbelopp, och ii) kreditinstitut som är auktoriserade i Tyskland och använder schablonmetoden för att beräkna sina riskvägda exponeringsbelopp för exponeringar som är fullt ut säkrade genom panträtt i bostadsfastighet i enlighet med artikel 125.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (8). |
| --- | --- |

(4)

Den 10 mars 2022 (7) informerade Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (BaFin), i egenskap av utsedd myndighet i enlighet med artikel 133.10 i direktiv 2013/36/EU, ESRB om att den avser att fastställa ett systemriskbuffertvärde enligt artikel 133.9 i det direktivet för alla exponeringar (dvs. hushållsexponeringar och icke-hushållsexponeringar) mot fysiska och juridiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Tyskland. Systemriskbuffertvärdet kommer att tillämpas på i) kreditinstitut som är auktoriserade i Tyskland och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna sina riskvägda exponeringsbelopp, och ii) kreditinstitut som är auktoriserade i Tyskland och använder schablonmetoden för att beräkna sina riskvägda exponeringsbelopp för exponeringar som är fullt ut säkrade genom panträtt i bostadsfastighet i enlighet med artikel 125.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (8).

| (5) | Denna åtgärd trädde i kraft den 1 april 2022 och ska tillämpas av kreditinstitut med tillstånd i Tyskland från och med den 1 februari 2023. Åtgärden kommer att bedömas på nytt minst vartannat år, i enlighet med bestämmelserna i direktiv 2013/36/EU. Dessutom kommer BaFin att bevaka hur de risker som omfattas av systemriskbufferten utvecklas, och vid behov justera buffertvärdet. |
| --- | --- |

(5)

Denna åtgärd trädde i kraft den 1 april 2022 och ska tillämpas av kreditinstitut med tillstånd i Tyskland från och med den 1 februari 2023. Åtgärden kommer att bedömas på nytt minst vartannat år, i enlighet med bestämmelserna i direktiv 2013/36/EU. Dessutom kommer BaFin att bevaka hur de risker som omfattas av systemriskbufferten utvecklas, och vid behov justera buffertvärdet.

| (6) | Den 10 mars 2022 (9) inkom BaFin med en ansökan till ESRB om ömsesidighet avseende ett systemriskbuffertvärde enligt artikel 134.5 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(6)

Den 10 mars 2022 (9) inkom BaFin med en ansökan till ESRB om ömsesidighet avseende ett systemriskbuffertvärde enligt artikel 134.5 i direktiv 2013/36/EU.

| (7) | Baserat på BaFins ansökan om att andra medlemsstater ska vidta motsvarande åtgärder, och för att förhindra negativa gränsöverskridande effekter (t.ex. regelarbitrage) som kan bli resultatet av genomförandet av de makrotillsynsåtgärder som kommer att tillämpas i Tyskland, har Europeiska systemrisknämndens styrelse beslutat att också inkludera denna åtgärd på den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation ESRB/2015/2. |
| --- | --- |

(7)

Baserat på BaFins ansökan om att andra medlemsstater ska vidta motsvarande åtgärder, och för att förhindra negativa gränsöverskridande effekter (t.ex. regelarbitrage) som kan bli resultatet av genomförandet av de makrotillsynsåtgärder som kommer att tillämpas i Tyskland, har Europeiska systemrisknämndens styrelse beslutat att också inkludera denna åtgärd på den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation ESRB/2015/2.

| (8) | Rekommendation ESRB/2015/2 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Rekommendation ESRB/2015/2 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Ändringar

Rekommendation ESRB/2015/2 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Avsnitt 1, delrekommendation C.1 ska ersättas med följande:






  ”1. | Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna antar motsvarande makrotillsynsåtgärder som antagits av andra relevanta myndigheter om detta rekommenderas av ESRB. Det rekommenderas att följande åtgärder, som beskrivs mer i detalj i bilagan, antas baserat på ömsesidighet: | Belgien:






  — | Ett systemriskbuffertvärde på 9 procent på alla IRB-hushållsexponeringar mot fysiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Belgien. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Avsnitt 1, delrekommendation C.1 ska ersättas med följande:

”1.

Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna antar motsvarande makrotillsynsåtgärder som antagits av andra relevanta myndigheter om detta rekommenderas av ESRB. Det rekommenderas att följande åtgärder, som beskrivs mer i detalj i bilagan, antas baserat på ömsesidighet:

Belgien:

—

Ett systemriskbuffertvärde på 9 procent på alla IRB-hushållsexponeringar mot fysiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Belgien.

| | Tyskland:






  — | Ett systemriskbuffertvärde på 2 procent på alla i) exponeringar från interna modeller (internmetoden) där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Tyskland, och ii) alla exponeringar från schablonmetoden som är fullt ut säkrade av panträtt i bostadsfastighet, som avses i artikel 125.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (*1) (EU) nr 575/2013, som är belägna i Tyskland. |
| --- | --- | --- |

Tyskland:

—

Ett systemriskbuffertvärde på 2 procent på alla i) exponeringar från interna modeller (internmetoden) där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Tyskland, och ii) alla exponeringar från schablonmetoden som är fullt ut säkrade av panträtt i bostadsfastighet, som avses i artikel 125.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (*1) (EU) nr 575/2013, som är belägna i Tyskland.

| | Frankrike:






  — | En skärpning av gränsen för stora exponeringar enligt artikel 395.1 i förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av kärnprimärkapitalet, vilken i enlighet med artikel 458.2 d ii i förordning (EU) nr 575/2013 ska tillämpas på globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter. |
| --- | --- | --- |

Frankrike:

—

En skärpning av gränsen för stora exponeringar enligt artikel 395.1 i förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av kärnprimärkapitalet, vilken i enlighet med artikel 458.2 d ii i förordning (EU) nr 575/2013 ska tillämpas på globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter.

| | Litauen






  — | Ett systemriskbuffertvärde på 2 procent på alla hushållsexponeringar mot fysiska personer i Litauen där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet. |
| --- | --- | --- |

Litauen

—

Ett systemriskbuffertvärde på 2 procent på alla hushållsexponeringar mot fysiska personer i Litauen där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet.

| | Luxemburg:






  — | rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för nya lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg, där LTV-kvoten skiljer sig efter låntagarkategori:






  a) | En LTV-kvot på 100 % för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad. |
| --- | --- | --- | --- |

Luxemburg:

—

rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för nya lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg, där LTV-kvoten skiljer sig efter låntagarkategori:

a)

En LTV-kvot på 100 % för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad.

| b) | En LTV-kvot på 90 % för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90 % men under det högsta tillåtna värdet på 100 %). |
| --- | --- |

b)

En LTV-kvot på 90 % för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90 % men under det högsta tillåtna värdet på 100 %).

| c) | En LTV-kvot på 80 % för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning). |
| --- | --- |

c)

En LTV-kvot på 80 % för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning).

| | Nederländerna:






  — | En lägsta genomsnittlig riskvikt tillämpad i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 för kreditinstitut med auktorisation i Nederländerna som tillämpar interna modeller (IRB-modeller) för att beräkna lagstadgade kapitalkrav avseende sina exponeringar gentemot privatpersoner vilka säkerställs genom inteckningar i bostäder belägna i Nederländerna. För varje enskild exponeringspost som omfattas av denna åtgärd, åsätts en riskvikt om 12 procent på den del av lånet som inte överstiger 55 procent av marknadsvärdet på den bostad som ställts som säkerhet för lånet, och en riskvikt om 45 procent åsätts den återstående delen av lånet. Portföljens lägsta genomsnittlig riskvikt är det exponeringsvägda genomsnittet av riskvikterna på de individuella lånen. |
| --- | --- | --- |

Nederländerna:

—

En lägsta genomsnittlig riskvikt tillämpad i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 för kreditinstitut med auktorisation i Nederländerna som tillämpar interna modeller (IRB-modeller) för att beräkna lagstadgade kapitalkrav avseende sina exponeringar gentemot privatpersoner vilka säkerställs genom inteckningar i bostäder belägna i Nederländerna. För varje enskild exponeringspost som omfattas av denna åtgärd, åsätts en riskvikt om 12 procent på den del av lånet som inte överstiger 55 procent av marknadsvärdet på den bostad som ställts som säkerhet för lånet, och en riskvikt om 45 procent åsätts den återstående delen av lånet. Portföljens lägsta genomsnittlig riskvikt är det exponeringsvägda genomsnittet av riskvikterna på de individuella lånen.

| | Norge:






  — | Ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 % för exponeringar i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (*2) (EES-avtalet) (nedan kallat CRD såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020), för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge. |
| --- | --- | --- |

Norge:

—

Ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 % för exponeringar i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (*2) (EES-avtalet) (nedan kallat CRD såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020), för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge.

| — | Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 20 % avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013, såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020 enligt bestämmelserna EES-avtalet (nedan kallat CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020), för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven. |
| --- | --- |

—

Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 20 % avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013, såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020 enligt bestämmelserna EES-avtalet (nedan kallat CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020), för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

| — | Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 35% avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven. |
| --- | --- |

—

Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 35% avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

| | Sverige:






  — | Ett för varje kreditinstitut specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter i enlighet med artikel 458.2 d led vi i förordning (EU) nr 575/2013, för kreditinstitut som har tillstånd i Sverige och tillämpar internmetoden (IRB) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.” |
| --- | --- | --- |

Sverige:

—

Ett för varje kreditinstitut specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter i enlighet med artikel 458.2 d led vi i förordning (EU) nr 575/2013, för kreditinstitut som har tillstånd i Sverige och tillämpar internmetoden (IRB) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.”

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EGT L 176, 27.6.2013, s. 1)."

(*2)  EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.”."

| 2. | Bilagan ska ersättas med bilagan till den här rekommendationen. |
| --- | --- |

2.

Bilagan ska ersättas med bilagan till den här rekommendationen.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 2 juni 2022.

På ESRB-styrelsens vägnar

Francesco MAZZAFERRO

Chef för ESRB:s sekretariat

---

(1)  EGT L 1, 3.1.1994, s 3.

1

(2)  EUT L 331, 15.12.2010, s 1.

2

(3)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 338.

3

(4)  EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

4

(5)  Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2015/2 av den 15 december 2015 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 97, 12.3.2016, s. 9).

5

(6)  Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2017/4 av den 20 oktober 2017 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 431, 15.12.2017, s. 1).

6

(7)  Ett första meddelande skickades till ESRB den 24 februari 2022. En ny version av meddelandet skickades till ESRB den 10 mars 2022.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

8

(9)  Ett första meddelande skickades till ESRB den 24 februari 2022. En ny version av meddelandet skickades till ESRB den 10 mars 2022.

9

---

BILAGA

Bilagan till rekommendation ESRB/2015/2 ska ersättas med följande:

”BILAGA

Belgien

Ett systemriskbuffertvärde på 9 procent på alla IRB-hushållsexponeringar där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Belgien.

I.   Beskrivning av åtgärden

| 1. | Den belgiska åtgärden, tillämpad i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, inför ett systemriskbuffertvärde på 9 procent på alla IRB-hushållsexponeringar mot fysiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Belgien (både nödlidande och icke-nödlidande exponeringar). |
| --- | --- |

1.

Den belgiska åtgärden, tillämpad i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, inför ett systemriskbuffertvärde på 9 procent på alla IRB-hushållsexponeringar mot fysiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Belgien (både nödlidande och icke-nödlidande exponeringar).

II.   Ömsesidighet

| 2. | Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärd som antagits i Belgien genom att tillämpa denna på IRB-hushållsexponeringar mot fysiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Belgien (både nödlidande och icke-nödlidande exponeringar). Alternativt kan ömsesidighet för åtgärden uppnås genom att använda följande COREP-rapportering: IRB-hushållsexponeringar där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet gentemot personer som befinner sig i Belgien (både nödlidande och icke-nödlidande exponeringar) |
| --- | --- |

2.

Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärd som antagits i Belgien genom att tillämpa denna på IRB-hushållsexponeringar mot fysiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Belgien (både nödlidande och icke-nödlidande exponeringar). Alternativt kan ömsesidighet för åtgärden uppnås genom att använda följande COREP-rapportering: IRB-hushållsexponeringar där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet gentemot personer som befinner sig i Belgien (både nödlidande och icke-nödlidande exponeringar)

| 3. | Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar de åtgärder som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII, kapitel 2, avsnitt IV i direktiv 2013/36/EU. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar de åtgärder som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII, kapitel 2, avsnitt IV i direktiv 2013/36/EU. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

III.   Relevant tröskelvärde

| 4. | Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. Institut får undantas från kravet på systemriskbuffert om deras relevanta sektorexponeringar inte överstiger 2 miljarder euro. Beslut om ömsesidighet behövs därför bara om det institutspecifika tröskelvärdet överskrids. |
| --- | --- |

4.

Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. Institut får undantas från kravet på systemriskbuffert om deras relevanta sektorexponeringar inte överstiger 2 miljarder euro. Beslut om ömsesidighet behövs därför bara om det institutspecifika tröskelvärdet överskrids.

| 5. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde. |
| --- | --- |

5.

I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

Tyskland

I.   Beskrivning av åtgärden

| 1. | Den tyska åtgärden, tillämpad i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, fastställer ett systemriskbuffertvärde på 2 procent för alla exponeringar (dvs. hushållsexponeringar och icke-hushållsexponeringar) mot fysiska och juridiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Tyskland. Åtgärden kommer att tillämpas på i) kreditinstitut som är auktoriserade i Tyskland och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna sina riskvägda exponeringsbelopp där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Tyskland, och ii) kreditinstitut som är auktoriserade i Tyskland och använder schablonmetoden för att beräkna sina riskvägda exponeringsbelopp för exponeringar som är fullt ut säkrade genom panträtt i bostadsfastighet enligt vad som avses i artikel 125.2 i förordning (EU) nr 575/2013 och är belägna i Tyskland. |
| --- | --- |

1.

Den tyska åtgärden, tillämpad i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, fastställer ett systemriskbuffertvärde på 2 procent för alla exponeringar (dvs. hushållsexponeringar och icke-hushållsexponeringar) mot fysiska och juridiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Tyskland. Åtgärden kommer att tillämpas på i) kreditinstitut som är auktoriserade i Tyskland och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna sina riskvägda exponeringsbelopp där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Tyskland, och ii) kreditinstitut som är auktoriserade i Tyskland och använder schablonmetoden för att beräkna sina riskvägda exponeringsbelopp för exponeringar som är fullt ut säkrade genom panträtt i bostadsfastighet enligt vad som avses i artikel 125.2 i förordning (EU) nr 575/2013 och är belägna i Tyskland.

II.   Ömsesidighet

| 2. | Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder som antagits i Tyskland genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut. |
| --- | --- |

2.

Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder som antagits i Tyskland genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut.

| 3. | Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar de åtgärder som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII, kapitel 2, avsnitt IV i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

3.

Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar de åtgärder som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII, kapitel 2, avsnitt IV i direktiv 2013/36/EU.

| 4. | Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna säkerställer att de motsvarande åtgärderna är i kraft och tillämpas från och med den 1 februari 2023. |
| --- | --- |

4.

Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna säkerställer att de motsvarande åtgärderna är i kraft och tillämpas från och med den 1 februari 2023.

III.   Relevant tröskelvärde

| 5. | Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. Kreditinstituten får undantas från kravet på systemriskbuffert om deras relevanta sektorexponeringar inte överstiger 10 miljarder euro. Beslut om ömsesidighet behövs därför bara om det institutspecifika tröskelvärdet överskrids. |
| --- | --- |

5.

Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. Kreditinstituten får undantas från kravet på systemriskbuffert om deras relevanta sektorexponeringar inte överstiger 10 miljarder euro. Beslut om ömsesidighet behövs därför bara om det institutspecifika tröskelvärdet överskrids.

| 6. | De relevanta myndigheterna bör bevaka de relevanta tröskelvärdena. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdet motsvarande 10 miljarder euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde. |
| --- | --- |

6.

De relevanta myndigheterna bör bevaka de relevanta tröskelvärdena. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdet motsvarande 10 miljarder euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

Frankrike

En skärpning av gränsen för stora exponeringar enligt artikel 395.1 i förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av kärnprimärkapitalet, vilken i enlighet med artikel 458.2 d ii i förordning (EU) nr 575/2013 ska tillämpas på globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter.

I.   Beskrivning av åtgärden

| 1. | Den franska åtgärden, som tillämpas i enlighet med artikel 458.2 d ii i förordning (EU) nr 575/2013 och införs för globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter (inte på undergruppsnivå), omfattar en skärpning av gränsen för stora exponeringar vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av deras kärnprimärkapital. |
| --- | --- |

1.

Den franska åtgärden, som tillämpas i enlighet med artikel 458.2 d ii i förordning (EU) nr 575/2013 och införs för globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter (inte på undergruppsnivå), omfattar en skärpning av gränsen för stora exponeringar vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av deras kärnprimärkapital.

| 2. | Ett icke-finansiellt företag definieras som en privaträttslig fysisk eller juridisk person som har sitt säte i Frankrike, och som på sin nivå respektive på högsta konsolideringsnivå ingår i sektorn icke-finansiella företag enligt definitionen i punkt 2.45 i bilaga A till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 (*1). |
| --- | --- |

2.

Ett icke-finansiellt företag definieras som en privaträttslig fysisk eller juridisk person som har sitt säte i Frankrike, och som på sin nivå respektive på högsta konsolideringsnivå ingår i sektorn icke-finansiella företag enligt definitionen i punkt 2.45 i bilaga A till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 (*1).

| 3. | Åtgärden är tillämplig på exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike samt på exponeringar mot grupper av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt följande:






  a) | För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av nettoexponeringarna mot gruppen och alla dess enheter med inbördes anknytning i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013. |
| --- | --- | --- |

3.

Åtgärden är tillämplig på exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike samt på exponeringar mot grupper av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt följande:

a)

För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av nettoexponeringarna mot gruppen och alla dess enheter med inbördes anknytning i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013.

| b) | För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av






  i) | exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, |
| --- | --- | --- |

b)

För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av

i)

exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike,

| ii) | exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som icke-finansiella företag enligt punkt i har direkt eller indirekt kontroll över i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013, |
| --- | --- |

ii)

exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som icke-finansiella företag enligt punkt i har direkt eller indirekt kontroll över i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013,

| iii) | exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som är ekonomiskt beroende av icke-finansiella företag enligt punkt i i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013. |
| --- | --- |

iii)

exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som är ekonomiskt beroende av icke-finansiella företag enligt punkt i i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013.

Åtgärden omfattar därför inte icke-finansiella företag som inte har sitt säte i Frankrike eller icke-finansiella företag som inte är ett dotterbolag eller en ekonomiskt beroende enhet i, och som inte direkt eller indirekt kontrolleras av, ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike.

I enlighet med artikel 395.1 i förordning (EU) nr 575/2013 är åtgärden tillämplig med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013.

| 4. | Ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut måste bedöma ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike som stort om dess ursprungliga exponering mot det icke-finansiella företaget, eller mot gruppen av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt punkt 3, uppgår till minst 300 miljoner euro. Det ursprungliga exponeringsvärdet beräknas i enlighet med artiklarna 389 och 390 i förordning (EU) nr 575/2013 utan hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013, såsom rapporterats i enlighet med artikel 9 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014 (*2). |
| --- | --- |

4.

Ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut måste bedöma ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike som stort om dess ursprungliga exponering mot det icke-finansiella företaget, eller mot gruppen av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt punkt 3, uppgår till minst 300 miljoner euro. Det ursprungliga exponeringsvärdet beräknas i enlighet med artiklarna 389 och 390 i förordning (EU) nr 575/2013 utan hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013, såsom rapporterats i enlighet med artikel 9 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014 (*2).

| 5. | Ett icke-finansiellt företag bedöms som högt skuldsatt om det har en skuldsättningsgrad över 100 procent och en finansieringstäckningsgrad under 3, beräknat på högsta gruppkonsolideringsnivå enligt följande:






  a) | Bruttosoliditetsgrad är kvoten mellan den totala skulden minus likvida medel och eget kapital. |
| --- | --- | --- |

5.

Ett icke-finansiellt företag bedöms som högt skuldsatt om det har en skuldsättningsgrad över 100 procent och en finansieringstäckningsgrad under 3, beräknat på högsta gruppkonsolideringsnivå enligt följande:

a)

Bruttosoliditetsgrad är kvoten mellan den totala skulden minus likvida medel och eget kapital.

| b) | Finansieringstäckningsgrad är kvoten mellan å ena sidan förädlingsvärde plus driftssubventioner minus i) löner, ii) rörelserelaterade skatter och avgifter, iii) övriga ordinarie nettorörelsekostnader exklusive nettoräntor och liknande kostnader, samt iv) avskrivningar och amorteringar, och å andra sidan räntor och liknande kostnader. |
| --- | --- |

b)

Finansieringstäckningsgrad är kvoten mellan å ena sidan förädlingsvärde plus driftssubventioner minus i) löner, ii) rörelserelaterade skatter och avgifter, iii) övriga ordinarie nettorörelsekostnader exklusive nettoräntor och liknande kostnader, samt iv) avskrivningar och amorteringar, och å andra sidan räntor och liknande kostnader.

Dessa kvoter beräknas baserat på redovisningsaggregat som definieras i enlighet med tillämpliga standarder, såsom framgår av det icke-finansiella företagets redovisning, som vid behov har godkänts av en auktoriserad revisor.

II.   Ömsesidighet

| 6. | Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Frankrike genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom jurisdiktionen för sin banktillsynsperimeter. |
| --- | --- |

6.

Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Frankrike genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom jurisdiktionen för sin banktillsynsperimeter.

| 7. | Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen i enlighet med delrekommendation C.2 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom sex månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

7.

Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen i enlighet med delrekommendation C.2 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom sex månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

III.   Relevant tröskelvärde

| 8. | Åtgärden kompletteras av ett kombinerat relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder, bestående av.






  a) | Ett tröskelvärde på 2 miljarder euro för de totala ursprungliga exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter gentemot den franska sektorn icke-finansiella företag. |
| --- | --- | --- |

8.

Åtgärden kompletteras av ett kombinerat relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder, bestående av.

a)

Ett tröskelvärde på 2 miljarder euro för de totala ursprungliga exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter gentemot den franska sektorn icke-finansiella företag.

| b) | Ett tröskelvärde på 300 miljoner euro för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut motsvarande eller överstigande det tröskelvärde som anges i punkt a för






  i) | en enstaka ursprunglig exponering mot ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike, |
| --- | --- | --- |

b)

Ett tröskelvärde på 300 miljoner euro för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut motsvarande eller överstigande det tröskelvärde som anges i punkt a för

i)

en enstaka ursprunglig exponering mot ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike,

| ii) | summan av ursprungliga exponeringar mot en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, beräknat i enlighet med punkt 3 a, |
| --- | --- |

ii)

summan av ursprungliga exponeringar mot en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, beräknat i enlighet med punkt 3 a,

| iii) | summan av ursprungliga exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike och som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike såsom rapporterats i mallarna C 28.00 och C 29.00 i bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) nr 680/2014. |
| --- | --- |

iii)

summan av ursprungliga exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike och som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike såsom rapporterats i mallarna C 28.00 och C 29.00 i bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) nr 680/2014.

| c) | Ett tröskelvärde på 5 procent av de globalt systemviktiga institutens och de andra systemviktiga institutens kärnprimärkapital på högsta konsolideringsnivå, för exponeringar identifierade under punkt b med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

c)

Ett tröskelvärde på 5 procent av de globalt systemviktiga institutens och de andra systemviktiga institutens kärnprimärkapital på högsta konsolideringsnivå, för exponeringar identifierade under punkt b med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013.

De tröskelvärden som avses i punkterna b och c ska tillämpas oberoende av om enheten eller det icke-finansiella företaget är högt skuldsatt eller ej.

Det ursprungliga exponeringsvärdet enligt punkterna a och b beräknas i enlighet med artiklarna 389 och 390 i förordning (EU) nr 575/2013 utan hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013, såsom rapporterats i enlighet med artikel 9 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014.

| 9. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i den berörda medlemsstaten undanta de nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter som inte åsidosätter det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden på tidigare undantagna nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter när det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8 har åsidosatts. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningen i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike. |
| --- | --- |

9.

I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i den berörda medlemsstaten undanta de nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter som inte åsidosätter det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden på tidigare undantagna nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter när det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8 har åsidosatts. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningen i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike.

| 10. | Om det saknas globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut som är auktoriserade i de berörda medlemsstaterna på högsta konsolideringsnivå inom deras banktillsynsperimeter och som har exponeringar mot den franska sektorn icke-finansiella företag över tröskelvärdet enligt punkt 8, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärder enligt avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden när ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter överstiger det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningen i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike. |
| --- | --- |

10.

Om det saknas globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut som är auktoriserade i de berörda medlemsstaterna på högsta konsolideringsnivå inom deras banktillsynsperimeter och som har exponeringar mot den franska sektorn icke-finansiella företag över tröskelvärdet enligt punkt 8, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärder enligt avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden när ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter överstiger det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningen i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike.

| 11. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är det kombinerade relevanta tröskelvärdet som avses i punkt 8 ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde. |
| --- | --- |

11.

I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är det kombinerade relevanta tröskelvärdet som avses i punkt 8 ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

Litauen

Ett systemriskbuffertvärde på 2 procent för alla hushållsexponeringar mot fysiska personer i Litauen där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet.

I.   Beskrivning av åtgärden

| 1. | Den litauiska åtgärden, tillämpad i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, fastställer ett systemriskbuffertvärde på 2 procent för alla hushållsexponeringar mot fysiska personer i Litauen där säkerhet ställts i form av en bostad. |
| --- | --- |

1.

Den litauiska åtgärden, tillämpad i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, fastställer ett systemriskbuffertvärde på 2 procent för alla hushållsexponeringar mot fysiska personer i Litauen där säkerhet ställts i form av en bostad.

II.   Ömsesidighet

| 2. | Det rekommenderas det att de relevanta myndigheterna antar motsvarande åtgärder som antagits i Litauen för filialer i Litauen till nationellt auktoriserade banker och direkta gränsöverskridande exponeringar gentemot fysiska personer i Litauen där säkerhet ställts i form av en bostad. En betydande del av de totala positionerna relaterade till bostadslån innehas av utländska bankfilialer som bedriver verksamhet i Litauen vilket medför att andra medlemsstater bör vidta motsvarande åtgärder för att säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor samt att alla marknadsaktörer beaktar riskerna som utgår från bostadssektorn i Litauen och förbättrar sin motståndskraft. |
| --- | --- |

2.

Det rekommenderas det att de relevanta myndigheterna antar motsvarande åtgärder som antagits i Litauen för filialer i Litauen till nationellt auktoriserade banker och direkta gränsöverskridande exponeringar gentemot fysiska personer i Litauen där säkerhet ställts i form av en bostad. En betydande del av de totala positionerna relaterade till bostadslån innehas av utländska bankfilialer som bedriver verksamhet i Litauen vilket medför att andra medlemsstater bör vidta motsvarande åtgärder för att säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor samt att alla marknadsaktörer beaktar riskerna som utgår från bostadssektorn i Litauen och förbättrar sin motståndskraft.

| 3. | Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar de åtgärder som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII, kapitel 2, avsnitt IV i direktiv 2013/36/EU. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar de åtgärder som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII, kapitel 2, avsnitt IV i direktiv 2013/36/EU. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

III.   Relevant tröskelvärde

| 4. | Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. Institut får undantas från kravet på systemriskbuffert om deras relevanta sektorexponeringar inte överstiger 50 miljoner euro, vilket motsvarar cirka 0,5 procent av de berörda exponeringarna som kreditinstitutsektorn i Litauen har totalt. Beslut om ömsesidighet behövs därför bara om det institutspecifika tröskelvärdet överskrids. |
| --- | --- |

4.

Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. Institut får undantas från kravet på systemriskbuffert om deras relevanta sektorexponeringar inte överstiger 50 miljoner euro, vilket motsvarar cirka 0,5 procent av de berörda exponeringarna som kreditinstitutsektorn i Litauen har totalt. Beslut om ömsesidighet behövs därför bara om det institutspecifika tröskelvärdet överskrids.

| 5. | Motivering för ett sådant tröskelvärde:






  a) | Det är nödvändigt att minimera risken för en fragmenterad lagstiftning, eftersom samma tröskelvärde även kommer att gälla för kreditinstitut som är auktoriserade i Litauen. |
| --- | --- | --- |

5.

Motivering för ett sådant tröskelvärde:

a)

Det är nödvändigt att minimera risken för en fragmenterad lagstiftning, eftersom samma tröskelvärde även kommer att gälla för kreditinstitut som är auktoriserade i Litauen.

| b) | Tillämpningen av en sådan tröskel skulle bidra till att säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor eftersom institut med exponeringar i samma storleksordning omfattas av kravet på systemriskbuffert. |
| --- | --- |

b)

Tillämpningen av en sådan tröskel skulle bidra till att säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor eftersom institut med exponeringar i samma storleksordning omfattas av kravet på systemriskbuffert.

| c) | Tröskelvärdet är relevant för den finansiella stabiliteten, eftersom den fortsatta utvecklingen av riskerna inom bostadssektorn främst kommer att bero på verksamheten på bostadsmarknaden, som delvis beror på antalet nya lån som beviljas för bostadsköp. Åtgärden bör därför tillämpas på marknadsaktörer som är verksamma på denna marknad även om deras bolåneportföljer inte är lika stora som de största långivarnas. |
| --- | --- |

c)

Tröskelvärdet är relevant för den finansiella stabiliteten, eftersom den fortsatta utvecklingen av riskerna inom bostadssektorn främst kommer att bero på verksamheten på bostadsmarknaden, som delvis beror på antalet nya lån som beviljas för bostadsköp. Åtgärden bör därför tillämpas på marknadsaktörer som är verksamma på denna marknad även om deras bolåneportföljer inte är lika stora som de största långivarnas.

| 6. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdet motsvarande 50 miljoner euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde. |
| --- | --- |

6.

I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdet motsvarande 50 miljoner euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

Luxemburg

Rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för nya lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg, där LTV-kvoten skiljer sig efter låntagarkategori:

| a) | En LTV-kvot på 100 procent för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad. |
| --- | --- |

a)

En LTV-kvot på 100 procent för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad.

| b) | En LTV-kvot på 90 procent för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90 % men under det högsta tillåtna värdet på 100 %). |
| --- | --- |

b)

En LTV-kvot på 90 procent för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90 % men under det högsta tillåtna värdet på 100 %).

| c) | En LTV-kvot på 80 procent för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning). |
| --- | --- |

c)

En LTV-kvot på 80 procent för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning).

I.   Beskrivning av åtgärden

| 1. | Myndigheterna i Luxemburg har aktiverat rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg. På rekommendation av Comité du Risque Systémique (kommittén för systemrisker) (*3), har Commission de Surveillance du Secteur Financier (kommittén för tillsyn över finanssektorn) (*4) i samarbete med Banque centrale du Luxembourg aktiverat begränsningar av LTV-kvoten som skiljer sig efter låntagarkategori. LTV-kvoterna för var och en av dessa kategorier har fastställts enligt följande:






  a) | En LTV-kvot på 100 procent för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad. |
| --- | --- | --- |

1.

Myndigheterna i Luxemburg har aktiverat rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg. På rekommendation av Comité du Risque Systémique (kommittén för systemrisker) (*3), har Commission de Surveillance du Secteur Financier (kommittén för tillsyn över finanssektorn) (*4) i samarbete med Banque centrale du Luxembourg aktiverat begränsningar av LTV-kvoten som skiljer sig efter låntagarkategori. LTV-kvoterna för var och en av dessa kategorier har fastställts enligt följande:

a)

En LTV-kvot på 100 procent för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad.

| b) | En LTV-kvot på 90 procent för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90 % men under det högsta tillåtna värdet på 100 %). |
| --- | --- |

b)

En LTV-kvot på 90 procent för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90 % men under det högsta tillåtna värdet på 100 %).

| c) | En LTV-kvot på 80 % för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning). |
| --- | --- |

c)

En LTV-kvot på 80 % för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning).

| 2. | LTV-kvoten (belåningsgraden) är förhållandet mellan summan av alla lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på en bostad vid tidpunkten då lånet beviljas i förhållande till den fasta egendomens värde när lånet beviljas. |
| --- | --- |

2.

LTV-kvoten (belåningsgraden) är förhållandet mellan summan av alla lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på en bostad vid tidpunkten då lånet beviljas i förhållande till den fasta egendomens värde när lånet beviljas.

| 3. | Begränsningen av LTV-kvoten har inget samband med vilken typ av ägande det rör sig om. |
| --- | --- |

3.

Begränsningen av LTV-kvoten har inget samband med vilken typ av ägande det rör sig om.

| 4. | Åtgärden tillämpas på alla privata låntagare som tar ett bostadslån för att förvärva en bostad i Luxemburg för icke-kommersiella ändamål. Åtgärden tillämpas också på låntagare som använder sig av rättsliga konstruktioner som t.ex. fastighetsinvesteringsföretag för transaktionen, och även vid gemensamma ansökningar. ’Bostad’ inkluderar mark, oavsett om byggverksamheten sker omedelbart efter köpet eller flera år senare. Åtgärden tillämpas också för lån som beviljas en låntagare som avser att förvärva en egendom via ett avtal om långtidshyra. Bostadsfastigheten kan användas för eget bruk eller avse förvärv för uthyrning. |
| --- | --- |

4.

Åtgärden tillämpas på alla privata låntagare som tar ett bostadslån för att förvärva en bostad i Luxemburg för icke-kommersiella ändamål. Åtgärden tillämpas också på låntagare som använder sig av rättsliga konstruktioner som t.ex. fastighetsinvesteringsföretag för transaktionen, och även vid gemensamma ansökningar. ’Bostad’ inkluderar mark, oavsett om byggverksamheten sker omedelbart efter köpet eller flera år senare. Åtgärden tillämpas också för lån som beviljas en låntagare som avser att förvärva en egendom via ett avtal om långtidshyra. Bostadsfastigheten kan användas för eget bruk eller avse förvärv för uthyrning.

II.   Ömsesidighet

| 5. | Medlemsstater vars kreditinstitut, försäkringsbolag och enheter som yrkesmässigt bedriver utlåningsverksamhet (bolåneföretag) har relevanta väsentliga kreditexponeringar mot Luxemburg genom kreditgivning direkt över gränserna rekommenderas anta motsvarande åtgärder som i Luxemburg i sina respektive jurisdiktioner. Om samma åtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen för alla relevanta gränsöverskridande exponeringar, bör de relevanta myndigheterna tillämpa existerande åtgärder som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. |
| --- | --- |

5.

Medlemsstater vars kreditinstitut, försäkringsbolag och enheter som yrkesmässigt bedriver utlåningsverksamhet (bolåneföretag) har relevanta väsentliga kreditexponeringar mot Luxemburg genom kreditgivning direkt över gränserna rekommenderas anta motsvarande åtgärder som i Luxemburg i sina respektive jurisdiktioner. Om samma åtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen för alla relevanta gränsöverskridande exponeringar, bör de relevanta myndigheterna tillämpa existerande åtgärder som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden.

| 6. | Medlemsstaterna bör underrätta ESRB huruvida de har vidtagit motsvarande åtgärder som i Luxemburg eller tillämpar de minimis undantagen i enlighet med rekommendation D i rekommendation ESRB/2015/2. Underrättelsen bör skickas senast en månad efter det att åtgärderna antagits och ske med hjälp av den förlaga som finns på ESRB:s webbplats. ESRB kommer att offentliggöra underrättelserna på ESRB:s webbplats och på så sätt informera allmänheten om att dessa nationella beslut antagits. Detta offentliggörande omfattar även undantag som medlemsstaterna inför och deras åtagande att övervaka situationen och vid behov vidta åtgärder. |
| --- | --- |

6.

Medlemsstaterna bör underrätta ESRB huruvida de har vidtagit motsvarande åtgärder som i Luxemburg eller tillämpar de minimis undantagen i enlighet med rekommendation D i rekommendation ESRB/2015/2. Underrättelsen bör skickas senast en månad efter det att åtgärderna antagits och ske med hjälp av den förlaga som finns på ESRB:s webbplats. ESRB kommer att offentliggöra underrättelserna på ESRB:s webbplats och på så sätt informera allmänheten om att dessa nationella beslut antagits. Detta offentliggörande omfattar även undantag som medlemsstaterna inför och deras åtagande att övervaka situationen och vid behov vidta åtgärder.

| 7. | Det rekommenderas att medlemsstaterna antar motsvarande åtgärder inom tre månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

7.

Det rekommenderas att medlemsstaterna antar motsvarande åtgärder inom tre månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

III.   Relevant tröskelvärde

| 8. | Åtgärden kompletteras av två tröskelvärden för tillämpningen av de minimis-principen av medlemsstater som vidtar motsvarande åtgärder: ett landspecifikt tröskelvärde och ett institutspecifikt tröskelvärde. Det landspecifika tröskelvärdet för den samlade gränsöverskridande utlåningen avseende bolån till Luxemburg är 350 miljoner euro, vilket motsvarar ca 1 % av den samlade inhemska bolånemarknaden i december 2020. Det institutspecifika tröskelvärdet för den samlade gränsöverskridande utlåningen avseende bolån till Luxemburg är 35 miljoner euro, vilket motsvarar ca 0,1 % av den samlade inhemska bolånemarknaden i Luxemburg i december 2020. Beslut om ömsesidighet behövs bara om både det landspecifika och det institutspecifika tröskelvärdet överskrids. |
| --- | --- |

8.

Åtgärden kompletteras av två tröskelvärden för tillämpningen av de minimis-principen av medlemsstater som vidtar motsvarande åtgärder: ett landspecifikt tröskelvärde och ett institutspecifikt tröskelvärde. Det landspecifika tröskelvärdet för den samlade gränsöverskridande utlåningen avseende bolån till Luxemburg är 350 miljoner euro, vilket motsvarar ca 1 % av den samlade inhemska bolånemarknaden i december 2020. Det institutspecifika tröskelvärdet för den samlade gränsöverskridande utlåningen avseende bolån till Luxemburg är 35 miljoner euro, vilket motsvarar ca 0,1 % av den samlade inhemska bolånemarknaden i Luxemburg i december 2020. Beslut om ömsesidighet behövs bara om både det landspecifika och det institutspecifika tröskelvärdet överskrids.

Nederländerna

En lägsta genomsnittlig riskvikt tillämpad för kreditinstitut som tillämpar interna modeller (IRB-modeller) för sina exponeringar gentemot privatpersoner vilka säkerställs genom inteckningar i bostäder belägna i Nederländerna. För varje enskild exponeringspost som omfattas av denna åtgärd, åsätts en riskvikt om 12 procent på den del av lånet som inte överstiger 55 procent av marknadsvärdet på den bostad som ställts som säkerhet för lånet, och en riskvikt om 45 procent åsätts den återstående delen av lånet. Portföljens lägsta genomsnittlig riskvikt är det exponeringsvägda genomsnittet av riskvikterna på de individuella lånen.

I.   Beskrivning av åtgärden

| 1. | Den nederländska åtgärden tillämpad i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 innebär en lägsta genomsnittlig riskvikt för kreditinstitut som tillämpar IRB-modeller på sina exponeringar gentemot privatpersoner vilka säkerställs genom inteckningar i bostäder belägna i Nederländerna. Lån som omfattas av det nationella bolånegarantisystemet är undantagna från åtgärden. |
| --- | --- |

1.

Den nederländska åtgärden tillämpad i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 innebär en lägsta genomsnittlig riskvikt för kreditinstitut som tillämpar IRB-modeller på sina exponeringar gentemot privatpersoner vilka säkerställs genom inteckningar i bostäder belägna i Nederländerna. Lån som omfattas av det nationella bolånegarantisystemet är undantagna från åtgärden.

| 2. | Den lägsta genomsnittliga riskvikten ska beräknas enligt följande:






  a) | För varje enskild exponeringspost som omfattas av denna åtgärd, åsätts en riskvikt om 12 procent på den del av lånet som inte överstiger 55 procent av marknadsvärdet på den bostad som ställts som säkerhet för lånet, och en riskvikt om 45 procent åsätts den återstående delen av lånet. Den belåningsgrad som ska användas vid denna beräkning bör fastställas i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- | --- |

2.

Den lägsta genomsnittliga riskvikten ska beräknas enligt följande:

a)

För varje enskild exponeringspost som omfattas av denna åtgärd, åsätts en riskvikt om 12 procent på den del av lånet som inte överstiger 55 procent av marknadsvärdet på den bostad som ställts som säkerhet för lånet, och en riskvikt om 45 procent åsätts den återstående delen av lånet. Den belåningsgrad som ska användas vid denna beräkning bör fastställas i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i förordning (EU) nr 575/2013.

| b) | Portföljens lägsta genomsnittlig riskvikt är det exponeringsvägda genomsnittet av riskvikterna på de individuella lånen, beräknad enligt förklaringen ovan. Enskilda lån som är undantagna från åtgärden beaktas inte vid beräkningen av den lägsta genomsnittliga riskvikten. |
| --- | --- |

b)

Portföljens lägsta genomsnittlig riskvikt är det exponeringsvägda genomsnittet av riskvikterna på de individuella lånen, beräknad enligt förklaringen ovan. Enskilda lån som är undantagna från åtgärden beaktas inte vid beräkningen av den lägsta genomsnittliga riskvikten.

| 3. | Denna åtgärd ersätter inte de befintliga kapitalkrav som fastställs i, och följer av, förordning (EU) nr 575/2013. Banker som omfattas av åtgärden måste beräkna den genomsnittliga riskvikten för den del av bolåneportföljen som omfattas av åtgärden på grundval av både de grundläggande tillämpliga bestämmelserna i förordning (EU) nr 575/2013 och den metod som anges i åtgärden. När de beräknar sina kapitalkrav måste de sedan tillämpa den högre av de två genomsnittliga riskvikterna. |
| --- | --- |

3.

Denna åtgärd ersätter inte de befintliga kapitalkrav som fastställs i, och följer av, förordning (EU) nr 575/2013. Banker som omfattas av åtgärden måste beräkna den genomsnittliga riskvikten för den del av bolåneportföljen som omfattas av åtgärden på grundval av både de grundläggande tillämpliga bestämmelserna i förordning (EU) nr 575/2013 och den metod som anges i åtgärden. När de beräknar sina kapitalkrav måste de sedan tillämpa den högre av de två genomsnittliga riskvikterna.

II.   Ömsesidighet

| 4. | Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder som antagits i Nederländerna genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har direkta exponeringar mot privatpersoner för vilka säkerhet har ställts i form av bostäder i Nederländerna eftersom deras banksektor, genom sina filialer, direkt eller indirekt kan komma att exponeras för systemrisken på den nederländska bostadsmarknaden. |
| --- | --- |

4.

Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder som antagits i Nederländerna genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har direkta exponeringar mot privatpersoner för vilka säkerhet har ställts i form av bostäder i Nederländerna eftersom deras banksektor, genom sina filialer, direkt eller indirekt kan komma att exponeras för systemrisken på den nederländska bostadsmarknaden.

| 5. | I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna tillämpa samma åtgärd som har genomförts i Nederländerna av den aktiverande myndigheten inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3. |
| --- | --- |

5.

I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna tillämpa samma åtgärd som har genomförts i Nederländerna av den aktiverande myndigheten inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

| 6. | Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar de åtgärder som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII, kapitel 2, avsnitt IV i direktiv 2013/36/EU. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

6.

Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar de åtgärder som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII, kapitel 2, avsnitt IV i direktiv 2013/36/EU. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

III.   Relevant tröskelvärde

| 7. | Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. Institut får undantas från den lägsta genomsnittliga riskvikten för kreditinstitut som tillämpar IRB-modeller på sina exponeringar gentemot privatpersoner vilka säkerställs genom inteckningar i bostäder belägna i Nederländerna om värdet på dessa inte överstiger 5 miljarder euro. Lån som omfattas av det nationella bolånegarantisystemet omfattas inte vid beräkningen av tröskelvärdet. |
| --- | --- |

7.

Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. Institut får undantas från den lägsta genomsnittliga riskvikten för kreditinstitut som tillämpar IRB-modeller på sina exponeringar gentemot privatpersoner vilka säkerställs genom inteckningar i bostäder belägna i Nederländerna om värdet på dessa inte överstiger 5 miljarder euro. Lån som omfattas av det nationella bolånegarantisystemet omfattas inte vid beräkningen av tröskelvärdet.

| 8. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdet motsvarande 5 miljarder euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde. |
| --- | --- |

8.

I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdet motsvarande 5 miljarder euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

Norge

| — | Ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 % för exponeringar i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) (nedan kallat CRD såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020), för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge. |
| --- | --- |

—

Ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 % för exponeringar i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) (nedan kallat CRD såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020), för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge.

| — | Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 20 % avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013, såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020 enligt bestämmelserna EES-avtalet (nedan kallat CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020), för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven. |
| --- | --- |

—

Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 20 % avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013, såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020 enligt bestämmelserna EES-avtalet (nedan kallat CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020), för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

| — | Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 35% avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven. |
| --- | --- |

—

Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 35% avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

I.   Beskrivning av åtgärderna

| 1. | Sedan den 31 december 2020 har det norska Finansdepartementet infört i) ett systemriskbuffertvärde för exponeringar i Norge, enligt artikel 133 i CRD såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, ii) ett lägsta genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge, enligt artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, samt iii) ett lägsta genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, enligt artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020. |
| --- | --- |

1.

Sedan den 31 december 2020 har det norska Finansdepartementet infört i) ett systemriskbuffertvärde för exponeringar i Norge, enligt artikel 133 i CRD såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, ii) ett lägsta genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge, enligt artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, samt iii) ett lägsta genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, enligt artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020.

| 2. | Systemriskbuffertvärdet är 4,5 % och omfattar de inhemska exponeringarna som alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge har. För kreditinstitut som inte tillämpar den avancerade internmetoden, gäller ett systemriskbuffertvärde på 3 % för alla exponeringar fram till den 31 december 2022, efter detta datum gäller sedan ett systemriskbuffertvärde på 4,5 % för alla inhemska exponeringar. |
| --- | --- |

2.

Systemriskbuffertvärdet är 4,5 % och omfattar de inhemska exponeringarna som alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge har. För kreditinstitut som inte tillämpar den avancerade internmetoden, gäller ett systemriskbuffertvärde på 3 % för alla exponeringar fram till den 31 december 2022, efter detta datum gäller sedan ett systemriskbuffertvärde på 4,5 % för alla inhemska exponeringar.

| 3. | Riskviktsgolvet för exponeringar gentemot bostadsfastigheter är en institutspecifik åtgärd som innebär ett genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge, som tillämpas på kreditinstitut som använder internmetoden. Riskviktsgolvet för fastigheter berör den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten i bostadsfastighetsportföljen. Exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge ska tolkas som hushållsexponeringar som är säkrade genom fast egendom i Norge. |
| --- | --- |

3.

Riskviktsgolvet för exponeringar gentemot bostadsfastigheter är en institutspecifik åtgärd som innebär ett genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge, som tillämpas på kreditinstitut som använder internmetoden. Riskviktsgolvet för fastigheter berör den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten i bostadsfastighetsportföljen. Exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge ska tolkas som hushållsexponeringar som är säkrade genom fast egendom i Norge.

| 4. | Riskviktsgolvet för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter är en institutspecifik åtgärd som innebär ett genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, som tillämpas på kreditinstitut som använder internmetoden. Riskviktsgolvet för fastigheter berör den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten i portföljen med kommersiella fastigheter. Exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge ska tolkas som företagsexponeringar som är säkrade genom fast egendom i Norge. |
| --- | --- |

4.

Riskviktsgolvet för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter är en institutspecifik åtgärd som innebär ett genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, som tillämpas på kreditinstitut som använder internmetoden. Riskviktsgolvet för fastigheter berör den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten i portföljen med kommersiella fastigheter. Exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge ska tolkas som företagsexponeringar som är säkrade genom fast egendom i Norge.

II.   Ömsesidighet

| 5. | Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna antar åtgärder som motsvarar de norska avseende exponeringar belägna i Norge i enlighet med artikel 134.1 i direktiv 2013/36/EU respektive artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar åtgärder som motsvarar systemriskbuffertvärdet inom arton månader efter det att denna rekommendation, i dess ändrade lydelse enligt Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2021/3 (*5) har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, utom i de fall som föreskrivs i punkt 7 nedan. Man bör anta åtgärder som motsvarar de genomsnittliga riskviktsgolven för exponeringar gentemot bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter i Norge inom den tre månader långa övergångsperioden som framgår av rekommendationen ESRB/2015/2. |
| --- | --- |

5.

Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna antar åtgärder som motsvarar de norska avseende exponeringar belägna i Norge i enlighet med artikel 134.1 i direktiv 2013/36/EU respektive artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar åtgärder som motsvarar systemriskbuffertvärdet inom arton månader efter det att denna rekommendation, i dess ändrade lydelse enligt Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2021/3 (*5) har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, utom i de fall som föreskrivs i punkt 7 nedan. Man bör anta åtgärder som motsvarar de genomsnittliga riskviktsgolven för exponeringar gentemot bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter i Norge inom den tre månader långa övergångsperioden som framgår av rekommendationen ESRB/2015/2.

| 6. | Om samma makrotillsynsåtgärder inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen i enlighet med delrekommendation C.2 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar de aktiverade makrotillsynsåtgärderna. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar åtgärder som motsvarar de genomsnittliga riskviktsgolven för exponeringar gentemot bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter inom tolv månader respektive inom arton månader för systemriskbuffertvärdet efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, utom i de fall som föreskrivs i punkt 7 nedan vad gäller buffertvärdet avseende systemrisker. |
| --- | --- |

6.

Om samma makrotillsynsåtgärder inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen i enlighet med delrekommendation C.2 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar de aktiverade makrotillsynsåtgärderna. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar åtgärder som motsvarar de genomsnittliga riskviktsgolven för exponeringar gentemot bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter inom tolv månader respektive inom arton månader för systemriskbuffertvärdet efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, utom i de fall som föreskrivs i punkt 7 nedan vad gäller buffertvärdet avseende systemrisker.

| 7. | Fram tills dess att direktiv (EU) 2019/878 blir tillämpligt på och i Norge i enlighet med bestämmelserna EES-avtalet, får relevanta myndigheterna anta åtgärder motsvarande de norska avseende buffertvärdet för systemrisker på ett sätt och på en nivå som beaktar de eventuella överlappningar eller luckor som kan finnas mellan de kapitalkrav som gäller i deras medlemsstat och Norge, under förutsättning att följande principer beaktas:






  a) | Risktäckning: de relevanta myndigheterna bör säkerställa att den systemrisk som den norska åtgärden riktar sig mot beaktas på ett adekvat sätt. |
| --- | --- | --- |

7.

Fram tills dess att direktiv (EU) 2019/878 blir tillämpligt på och i Norge i enlighet med bestämmelserna EES-avtalet, får relevanta myndigheterna anta åtgärder motsvarande de norska avseende buffertvärdet för systemrisker på ett sätt och på en nivå som beaktar de eventuella överlappningar eller luckor som kan finnas mellan de kapitalkrav som gäller i deras medlemsstat och Norge, under förutsättning att följande principer beaktas:

a)

Risktäckning: de relevanta myndigheterna bör säkerställa att den systemrisk som den norska åtgärden riktar sig mot beaktas på ett adekvat sätt.

| b) | Undvika regelarbitrage och säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor: de relevanta myndigheterna bör minimera riskerna för negativa gränsöverskridande effekter och regelarbitrage och vid behov omgående täppa till eventuella luckor i regelverket. De relevanta myndigheterna bör säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor mellan kreditinstituten. |
| --- | --- |

b)

Undvika regelarbitrage och säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor: de relevanta myndigheterna bör minimera riskerna för negativa gränsöverskridande effekter och regelarbitrage och vid behov omgående täppa till eventuella luckor i regelverket. De relevanta myndigheterna bör säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor mellan kreditinstituten.

Detta stycke är inte tillämpligt på åtgärder avseende de genomsnittliga riskviktsgolven för exponeringar mot bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter.

III.   Relevant tröskelvärde

| 8. | Åtgärderna kompletteras av institutspecifika relevanta tröskelvärden baserade på exponeringar belägna i Norge som riktlinje om de andra relevanta myndigheterna som vidtar motsvarande åtgärder avser tillämpa de minimis-principen:






  a) | För systemriskbuffertvärdet fastställs ett tröskelvärde motsvarande ett riskvägt exponeringsbelopp på 32 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 1 % av kreditinstitutens samlade riskvägda exponeringsbelopp i Norge. |
| --- | --- | --- |

8.

Åtgärderna kompletteras av institutspecifika relevanta tröskelvärden baserade på exponeringar belägna i Norge som riktlinje om de andra relevanta myndigheterna som vidtar motsvarande åtgärder avser tillämpa de minimis-principen:

a)

För systemriskbuffertvärdet fastställs ett tröskelvärde motsvarande ett riskvägt exponeringsbelopp på 32 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 1 % av kreditinstitutens samlade riskvägda exponeringsbelopp i Norge.

| b) | För riskviktsgolvet avseende bostadsfastigheter fastställs ett tröskelvärde motsvarande en bruttoutlåning motsvarande 32,3 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 1 % av den samlade utlåningen till norska kunder där säkerhet ställts i form av bostad. |
| --- | --- |

b)

För riskviktsgolvet avseende bostadsfastigheter fastställs ett tröskelvärde motsvarande en bruttoutlåning motsvarande 32,3 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 1 % av den samlade utlåningen till norska kunder där säkerhet ställts i form av bostad.

| c) | För riskviktsgolvet avseende kommersiella fastigheter fastställs ett tröskelvärde motsvarande en bruttoutlåning motsvarande 7,6 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 1 % av den samlade utlåningen till norska kunder där säkerhet ställts i form av kommersiella fastigheter. |
| --- | --- |

c)

För riskviktsgolvet avseende kommersiella fastigheter fastställs ett tröskelvärde motsvarande en bruttoutlåning motsvarande 7,6 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 1 % av den samlade utlåningen till norska kunder där säkerhet ställts i form av kommersiella fastigheter.

| 9. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationella auktoriserade kreditinstitut som har icke-väsentliga exponeringar i Norge. Exponeringar som understiger de institutspecifika tröskelvärden som framgår av punkt 8 ovan bedöms vara icke-väsentliga. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdena bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de norska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om de relevanta tröskelvärdena som framgår av punkt 8 ovan överskrids. |
| --- | --- |

9.

I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationella auktoriserade kreditinstitut som har icke-väsentliga exponeringar i Norge. Exponeringar som understiger de institutspecifika tröskelvärden som framgår av punkt 8 ovan bedöms vara icke-väsentliga. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdena bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de norska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om de relevanta tröskelvärdena som framgår av punkt 8 ovan överskrids.

| 10. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdena som framgår av punkt 8 ovan rekommenderade maximala tröskelvärden. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa rekommenderade tröskelvärden, anta lägre tröskelvärden för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde. |
| --- | --- |

10.

I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdena som framgår av punkt 8 ovan rekommenderade maximala tröskelvärden. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa rekommenderade tröskelvärden, anta lägre tröskelvärden för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

| 11. | Om det inte finns några auktoriserade kreditinstitut i medlemsstaterna som har väsentliga exponeringar i Norge, får de relevanta myndigheterna i de berörda medlemsstaterna, i enlighet med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2, besluta att inte vidta några åtgärder som motsvarar de norska. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar åtgärder som motsvarar de norska om ett kreditinstitut överskrider något av tröskelvärdena. |
| --- | --- |

11.

Om det inte finns några auktoriserade kreditinstitut i medlemsstaterna som har väsentliga exponeringar i Norge, får de relevanta myndigheterna i de berörda medlemsstaterna, i enlighet med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2, besluta att inte vidta några åtgärder som motsvarar de norska. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar åtgärder som motsvarar de norska om ett kreditinstitut överskrider något av tröskelvärdena.

Sverige

Ett för varje kreditinstitut specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter i enlighet med artikel 458.2 d led vi i förordning (EU) nr 575/2013, för kreditinstitut som har tillstånd i Sverige och tillämpar internmetoden (IRB) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

I.   Beskrivning av åtgärden

| 1. | Den svenska åtgärden, tillämpad i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 på kreditinstitut med tillstånd i Sverige som tillämpar internmetoden (IRB), består av ett för kreditinstitutet specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter. |
| --- | --- |

1.

Den svenska åtgärden, tillämpad i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 på kreditinstitut med tillstånd i Sverige som tillämpar internmetoden (IRB), består av ett för kreditinstitutet specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter.

| 2. | Det exponeringsviktade genomsnittet är genomsnittet av de individuella exponeringarnas riskvikter beräknat i enlighet med artikel 154 i förordning (EU) nr 575/2013, viktat med det relevanta exponeringsvärdet. |
| --- | --- |

2.

Det exponeringsviktade genomsnittet är genomsnittet av de individuella exponeringarnas riskvikter beräknat i enlighet med artikel 154 i förordning (EU) nr 575/2013, viktat med det relevanta exponeringsvärdet.

II.   Ömsesidighet

| 3. | I enlighet med artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater antar motsvarande åtgärder som antagits i Sverige för filialer i Sverige till nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3. |
| --- | --- |

3.

I enlighet med artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater antar motsvarande åtgärder som antagits i Sverige för filialer i Sverige till nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

| 4. | Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Sverige genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har direkta hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter. I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna tillämpa samma åtgärd som har genomförts i Sverige av den aktiverande myndigheten inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3. |
| --- | --- |

4.

Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Sverige genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har direkta hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter. I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna tillämpa samma åtgärd som har genomförts i Sverige av den aktiverande myndigheten inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

| 5. | Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

III.   Relevant tröskelvärde

| 6. | Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde på 5 miljarder svenska kronor för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. |
| --- | --- |

6.

Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde på 5 miljarder svenska kronor för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder.

| 7. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationellt auktoriserade institut som använder internmetoden (IRB) som har icke-väsentliga hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter som understiger det relevanta tröskelvärdet om 5 miljarder svenska kronor. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de svenska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om det relevanta tröskelvärdet om 5 miljarder svenska kronor överskrids. |
| --- | --- |

7.

I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationellt auktoriserade institut som använder internmetoden (IRB) som har icke-väsentliga hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter som understiger det relevanta tröskelvärdet om 5 miljarder svenska kronor. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de svenska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om det relevanta tröskelvärdet om 5 miljarder svenska kronor överskrids.

| 8. | Om det saknas kreditinstitut med tillstånd i de berörda medlemsstaterna med filialer belägna i Sverige eller med direkta hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige, som säkras genom fastigheter, som använder internmetoden (IRB) och har hushållsexponeringar motsvarande minst 5 miljarder svenska kronor mot gäldenärer med hemvist i Sverige, som säkras genom fastigheter, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta åtgärder motsvarande de svenska i enlighet med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar de svenska åtgärderna om kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) överskrider tröskelvärdet på 5 miljarder svenska kronor. |
| --- | --- |

8.

Om det saknas kreditinstitut med tillstånd i de berörda medlemsstaterna med filialer belägna i Sverige eller med direkta hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige, som säkras genom fastigheter, som använder internmetoden (IRB) och har hushållsexponeringar motsvarande minst 5 miljarder svenska kronor mot gäldenärer med hemvist i Sverige, som säkras genom fastigheter, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta åtgärder motsvarande de svenska i enlighet med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar de svenska åtgärderna om kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) överskrider tröskelvärdet på 5 miljarder svenska kronor.

| 9. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdet motsvarande 5 miljarder svenska kronor ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde. |
| --- | --- |

9.

I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdet motsvarande 5 miljarder svenska kronor ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

---

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

*1

(*2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014 av den 16 april 2014 om tekniska standarder för genomförande av instituts tillsynsrapportering enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (EUT L 191, 28.6.2014, s. 1).

*2

(*3)  Recommandation du comité du risque systémique du 09 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

*3

(*4)  CSSF Régulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

*4

(*5)  Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2021/3 av den 30 april 2021 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 222, 11.6.2021, s. 1).’

*5

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 27.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/16

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10809 – CD&R / TPG / COVETRUS)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 286/02)

Kommissionen beslutade den 20 juli 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10809. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10809. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Förberedande akter

EUROPEISKA CENTRALBANKEN

| 27.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/17

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE

av den 1 juni 2022

om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 600/2014 vad gäller att öka transparensen för marknadsdata, undanröja hinder för framkomsten av konsoliderad handelsinformation, optimera handelsskyldigheterna och förbjuda mottagande av betalningar för vidarebefordran av kundorder

(CON/2022/19)

(2022/C 286/03)

Inledning och rättslig grund

Den 3 och 4 februari 2022 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europaparlamentet respektive Europeiska unionens råd om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 600/2014 vad gäller att öka transparensen för marknadsdata, undanröja hinder för framkomsten av konsoliderad handelsinformation, optimera handelsskyldigheterna och förbjuda mottagande av betalningar för vidarebefordran av kundorder (1) (nedan kallad förslaget till förordning) och ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2014/65/EU om marknader för finansiella instrument (2) (nedan kallat direktivförslaget).

ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna 127.4 och 282.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom förslaget till förordning och direktivförslaget innehåller bestämmelser som påverkar a) Europeiska centralbankssystemets (ECBS) grundläggande uppgift att utforma och genomföra unionens penningpolitik i enlighet med artikel 127.2 i fördraget, och b) ECBS uppgift att medverka till att de behöriga myndigheterna smidigt kan genomföra sin politik när det gäller det finansiella systemets stabilitet som avses i artikel 127.5 i fördraget. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

Allmänna kommentarer

1.   Syftena med förslaget till förordning

| 1.1 | ECB välkomnar huvudsyftet med förslaget till förordning att ändra Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 (3) (nedan kallad Mifir) för att öka marknadstransparensen på handelsplatser i Europeiska unionen (EU) genom att skapa ett nytt regelverk för produktion av konsoliderad handelsinformation, inbegripet en ny process för att välja en enda tillhandahållare av konsoliderad handelsinformation för varje tillgångsklass. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Förslaget till förordningen innehåller också betydande ändringar av EU:s regler om transparens före och efter transaktioner med aktierelaterade och icke-aktierelaterade finansiella instrument, såsom ökad harmonisering av reglerna för att skjuta upp offentliggörandet av transaktionsuppgifter, uppdateringar av skyldigheterna avseende handel med aktier och derivat i EU, ett förbud mot betalningar för orderflöden och andra ändringar av EU:s regler för handel med värdepapper och derivat. De föreslagna ändringarna syftar till att ytterligare stödja integrationen av de europeiska kapitalmarknaderna och ytterligare harmonisera relevanta tillsynsregler för finansmarknaderna i hela unionen. ECB stöder det allmänna målet att ytterligare stödja integrationen av kapitalmarknaderna, särskilt genom de föreslagna förbättringarna av transparensen av marknadsdata. Djupare och mer integrerade kapitalmarknader är viktiga ur olika perspektiv. De kan inte bara mobilisera de resurser som behövs för att stödja euroområdets ekonomi, utan kommer också att göra det finansiella systemet i allmänhet mer motståndskraftigt. Integrationen av de europeiska kapitalmarknaderna kan dessutom förväntas förbättra transmissionen av den gemensamma penningpolitiken till alla delar av euroområdet och underlätta marknadsaktörernas tillgång till grön finansiering och en finansiering för övergången till en digital ekonomi. I detta syfte upprepar ECB vikten av att snabbt anta ytterligare initiativ inom ramen för Europeiska kommissionens handlingsplan för kapitalmarknadsunionen (2020) samt att fullt ut genomföra dessa, när så krävs enligt lag, på nationell nivå. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ökad transparens kring marknadsdata kommer att bidra till utvecklingen av EU:s kapitalmarknader, med en bättre tillgång till pris- och likviditetsinformation för investerare och emittenter, vilket skapar fler investerings- och finansieringsmöjligheter och samtidigt minskar emittenternas finansieringskostnader. Samtidigt erinras det om att ökad öppenhet kan göra det möjligt för vissa handlare att under vissa omständigheter dra större nytta av information om befintliga order på marknaden genom att de kan handla snabbare utifrån denna information med hjälp av den nyaste tekniken. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ECB är särskilt intresserad av dessa lagstiftningsförslag med tanke på att ECBS agerar på andra marknader än aktiemarknaderna (obligations- och statsobligationsmarknader) vid genomförandet av ECBS penningpolitik och andra uppgifter som föreskrivs i fördraget, och med tanke på behovet av sekretess kring sådana känsliga transaktioner. ECB vill därför dessutom kommentera andra bestämmelser i Mifir (4) som, även om de inte omfattas av föreslaget till förordning, påverkar centralbankerna inom ECBS och deras marknadstransaktioner med finansiella instrument (se punkt 7). |
| --- | --- |

1.4

2.   Direktivförslagets mål

Eftersom direktivförslaget endast innehåller begränsade ändringar av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (5) (nedan kallat Mifid II) som till stor del följer av de föreslagna ändringarna av Mifir, ser ECB inget behov att yttra sig om det förslaget.

Specifika kommentarer

3.   Konsoliderad handelsinformation

| 3.1 | ECB välkomnar att förslaget skärpta ordningen för konsoliderad handelsinformation (CT) och den konkurrensutsatta processen för att välja en tillhandahållare av konsoliderad handelsinformation (CTP) för varje tillgångsklass. Som ECB tidigare har påpekat kan transparens endast säkerställas genom att man inrättar en enda CTP (6) för varje relevant tillgångsklass. Konsoliderad handelsinformation har flera fördelar för investerare, och dessa stöder kapitalmarknadsunionens mål att göra kapitalmarknadsfinansiering mer tillgänglig för investerare och minska fragmenteringen av EU:s kapitalmarknader. Den bör bidra till att öka transparensen och investerarnas tillgång till marknadsdata och på så sätt minska likviditets- och handelsutföranderisker samt fragmenteringen av marknaden. Den kan också avsevärt minska investerarnas transaktionskostnader. Att göra det möjligt för investerare att i realtid få en överblick över handelsverksamheten till en rimlig kostnad bör öka företagens och privata investerares användning av EU:s kapitalmarknader för finansiering och investeringar. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | De föreslagna förbättringen är tekniskt och operativt komplext och omfattar ett ersättningssystem baserat på omsättning. För att vägleda balansen mellan kvalitet och arbete vid utarbetandet av den konsoliderade datamängden för en viss tillgångsklass är det av avgörande betydelse att tillhandahållaren av konsoliderad handelsinformation kan förlita sig på kvaliteten, fullständigheten och den snabba leveransen av de uppgifter som tillhandahålls av marknadsdatarapportörer (värdepappersföretag, handelsplatser, godkända publiceringsarrangemang och systematiska internhandlare). I detta avseende tolkar ECB förslaget som så att en CTP endast kommer att ansvarig för att konsolidera de centrala marknadsuppgifterna och sprida dessa kommersiellt till marknaden, och att kvaliteten på de inrapporterade uppgifterna, som uteslutande är marknadsdatarapportörernas ansvar, kommer att regleras av kommissionen i en delegerad akt, baserat på råd från en expertgrupp med berörda parter och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Om Esma av någon anledning skulle behöva säga upp CTP-avtalet för att möjligheten att på nytt upphandla kontraktet ska bli trovärdig, kan de tekniska standarder som ska utarbetas av Esma kräva att en CTP offentliggör sina tekniska anslutningsparametrar för marknadsdatarapportörer och dess datalexikon så att de är tillgängliga för andra enheter som kan vilja konkurrera om kontraktet. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Enligt ECB:s tolkning kommer förslagen om konsoliderad handelsinformation inte att påverka sekretessen för ECBS penningpolitik, växelkurspolitik och politik för finansiell stabilisering, som fortfarande är undantagna från kravet på offentliggörande enligt artikel 1.6 i Mifir. De ”marknadsdata” som ska specificeras av kommissionen i enlighet med den föreslagna artikeln 22b.2 och de ”centrala marknadsuppgifter” som en CTP skulle sälja till användarna skulle därför inte omfatta uppgifter från ECBS policytransaktioner (såsom pris, volym och tidpunkt för avslut). |
| --- | --- |

3.4

4.   Transparens före handel med aktier - s.k. ”dark trading”

ECB välkomnar att förslaget till förordning rationaliserar transparensen före handel med aktier genom att ersätta det dubbla volymtaket med ett enda volymtak på 7 procent av den totala handelsvolymen i det relevanta finansiella instrumentet i unionen enligt referensprisundantaget eller undantaget vid manuella avslut (7). Detta förenklar transparensen före handel och gör det mindre komplicerat att övervaka nivåerna av s.k. ”dark trading”. Det föreslagna lägre EU-volymtaket syftar till att kompensera för avskaffandet av handelsplatsens specifika tröskelvärde, så förslaget syftar till att öka transparensen före handel med aktier. Samtidigt bör det noteras att samspelet mellan avskaffandet av en handelsplats specifika volymtak och sänkningen av det EU-taket är komplext, eftersom dessa föreslagna ändringar förväntas få olika effekter för transparensen. ECB föreslår därför att systemet för transparens före handel för aktier, särskilt kalibreringen av volymtaket, bör ses över.

5.   Förbud mot betalning för orderflöden

Kommissionens förslag (8) innehåller ytterligare en begränsning av betalningar för orderflöden (PFOF). ECB anser att PFOF kan hämma marknadseffektiviteten och transparensen på de europeiska kapitalmarknaderna.

6.   Att avlägsna öppet tillträde för börshandlade derivat

Även om man i princip stöder åtgärder som stärker EU:s clearingmarknader är det viktigt att granska vilka konsekvenser ett avskaffandet av bestämmelsen om öppet tillträde kan få för konkurrens, innovation och marknadsintegration, och göra en noggrann avvägning mellan konkurrerande mål.

7.   Andra Mifir-bestämmelser och deras inverkan på ECB:s/ECBS marknadstransaktioner

De bestämmelser i Mifir som främst påverkar ECB:s/ECBS marknadstransaktioner omfattas inte av förslaget till förordning. ECB tar dock tillfället i akt att föreslå att formuleringen av vissa bestämmelser i Mifir skulle kunna förbättras ytterligare mot bakgrund av ECB:s/ECBS erfarenhet med marknadstransaktioner på EU:s handelsplatser.

7.1   Undantag från kraven på transparens i Mifir för ECBS-transaktioner som utförs i enlighet med ECBS-stadgan

ECB anser att den nuvarande utformningen av undantaget för ECBS penningpolitiska transaktioner från kraven på transparens före och efter handel (9) enligt artikel 1.6 i Mifir bör ändras så att undantaget i stället för att det anges att det ska tillämpas på ECBS-centralbankernas transaktioner ”i samband med utförandet av penningpolitiken, växelkurspolitiken och politiken för finansiell stabilitet”, som sedan skulle behöva definieras ytterligare i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/583 (10), skulle utvidgas så att det uttryckligen skulle omfatta all verksamhet som bedrivs av centralbankerna i Eurosystemet i enlighet med kapitel IV i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan). ECB anser att endast de typer av investeringstransaktioner som genomförs av ECBS centralbanker som anges i artikel 15 a och 15 c i den delegerade förordningen (EU) 2017/583 måste offentliggöras av motparten till en ECBS centralbank. Dessa typer av transaktioner bör uttryckligen anges i den reviderade artikeln 1.7 i Mifir, i stället för, som för närvarande, i den delegerade förordningen (EU) 2017/583.

7.2   Kommissionens befogenhet att utvidga undantaget från kraven på transparens i Mifir till andra centralbanker

Om alla Eurosystemets transaktioner enligt kapitel IV i ECBS-stadgan skulle omfattas av ovannämnda utvidgade undantag enligt artikel 1.6 i Mifir, oavsett vilka andra centralbanker eller institut som använder dessa tjänster, skulle kommissionens befogenhet enligt artikel 1.9 i Mifir att utvidga tillämpningsområdet för undantaget till andra centralbanker bli överflödig. Dessutom skulle det inte längre finnas något behov av att ge Esma mandat att utarbeta förslag till tekniska tillsynsstandarder för att specificera penningpolitik, växelkurspolitik och finansiell stabilitetspolitik. Följaktligen skulle artikel 1.8 och 1.9 i Mifir kunna utgå.

7.3   Undantag för ECBS centralbankers transaktioner från rapporteringskraven för operatörer av handelsplatser enligt artikel 26.5 i Mifir

Enligt artikel 26.5 i Mifir ska operatörer av handelsplatser till sin behöriga myndighet rapportera alla transaktioner med finansiella instrument som handlas på deras plattformar och utförs av vissa företag via deras system. Den nuvarande rapporteringsmekanismen för handelsplatser enligt denna bestämmelse är väl etablerad, med operativa arrangemang för smidig rapportering av uppgifter från sådana transaktioner. Handelsplatser har register för rapportering av detaljerade uppgifter om ECBS-transaktioner som utförts genom handelsplatsens system. I detta avseende är det ECB:s tolkning att unionslagstiftarna inte hade för avsikt att rapporteringskravet enligt artikel 26.5 i Mifir skulle omfatta ECBS-centralbankernas transaktioner. Denna tolkning grundar sig på det faktum att centralbanker omfattas av uttryckliga undantag från rapporteringsskyldigheter enligt Mifir och dessutom inte är ”företag”, utan snarare enheter som utför marknadstransaktioner på grundval av sina offentliga mandat, bl.a. enligt fördraget. Av rättssäkerhetsskäl bör artikel 26.5 förtydligas ytterligare i detta avseende.

7.4   Att ECBS transaktioner för värdepappersfinansiering även i framtiden är helt undantagna från skyldigheter inom ramen för tillsynsrapportering

ECB noterar att även om ECBS transaktioner för värdepappersfinansiering är helt undantagna från Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2365 (11) och dess krav på offentliggörande och rapportering (12), föreskrivs det i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/590 (13) att transaktioner för värdepappersfinansiering (14) i vilka en centralbank inom ECBS är motpart ska betraktas som transaktioner i den mening som avses i artikel 26 i Mifir (15). Följaktligen omfattas sådana transaktioner av rapporteringsskyldigheterna enligt artikel 26 i Mifir. Den delegerade förordningen (EU) 2017/590 påverkar därigenom rapporteringsskyldigheterna avseende sådana transaktioner som utförs av centralbanker inom ECBS enligt Mifir. Här underordnas de facto unionens lagstiftning på nivå 1 unionens lagstiftning på nivå 2, vilket strider mot den väletablerade rättsliga principen om lex superior derogat legi inferiori (16), enligt vilken genomförandeakter och delegerade unionsakter inte får strida mot unionens sekundärlagstiftning. ECB tar tillfället i akt att framhålla att denna motsägelse bör rättas till i den delegerade förordningen (EU) 2017/590, även om den inte i sig är föremål för de förslag som ECB har hörts om.

I de fall där ECB rekommenderar att förslaget till förordning ska ändras anges de specifika förslagen i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska på i EUR-Lex.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 1 juni 2022.

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  COM(2021) 727 final.

1

(2)  COM(2021) 726 final.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 84).

3

(4)  Se artikel 1.6, 1.7 och 1.9 samt artikel 26.5 i Mifir.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

5

(6)  Se punkt 5.2 i Europeiska centralbankens yttrande CON/2012/21 av den 22 mars 2012 om i) ett förslag till direktiv om marknader för finansiella instrument och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG, ii) ett förslag till förordning om marknaderna för finansiella instrument och ändring av förordning (EMIR) om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister, iii) förslag till direktiv om straffrättsliga sanktioner för insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan samt (iv) ett förslag till förordning om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk) (EUT C 161, 7.6.2012, s. 3). Alla ECB:s yttranden finns i EUR-Lex.

6

(7)  Artikel 1.4 i förslaget till förordning som ändrar artikel 5 i Mifir.

7

(8)  Artikel 1.26 i förslaget till förordning som inför en ny artikel 39a.

8

(9)  Artiklarna 8, 10, 18 och 21 i Mifir.

9

(10)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/583 av den 14 juli 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 avseende tekniska tillsynsstandarder när det gäller krav på transparens för handelsplatser och värdepappersföretag för obligationer, strukturerade finansiella produkter, utsläppsrätter och derivat (EUT L 87, 31.3.2017, s. 229).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2365 av den 25 november 2015 om transparens i transaktioner för värdepappersfinansiering och om återanvändning samt om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 337, 23.12.2015, s. 1).

11

(12)  Artikel 2.2 a och artikel 2.3 i förordning (EU) 2015/2365.

12

(13)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/590 av den 28 juli 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 avseende tekniska tillsynsstandarder för rapportering av transaktioner till behöriga myndigheter (EUT L 87, 31.3.2017, s. 449).

13

(14)  Enligt definitionen i artikel 3.11 i förordning (EU) nr 2015/2365.

14

(15)  Se artikel 2.5 andra stycket i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/590.

15

(16)  Den rättsliga principen om att en rättsakt på högre nivå i ett rättsligt system har företräde framför en rättsakt på lägre nivå i samma system.

16

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 27.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/22

---

Meddelande till de personer och enheter som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut (Gusp) 2015/1333, genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2022/1315, och i rådets förordning (EU) 2016/44, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/1308, om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

(2022/C 286/04)

Följande information lämnas för kännedom till de personer och enheter som förtecknas i bilagorna II och IV till rådets beslut (Gusp) 2015/1333 (1), genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2022/1315 (2), och i bilaga III till rådets förordning (EU) 2016/44 (3), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/1308 (4), om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen.

De berörda personerna och enheterna uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheter i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga i enlighet med vad som anges på webbplatserna i bilaga IV till förordning (EU) 2016/44 med en ansökan om tillstånd att få använda frysta tillgångar för grundläggande behov eller särskilda betalningar (jfr artikel 8 i förordningen).

De berörda personerna och enheterna kan före den 15 maj 2023 till rådet inkomma med en begäran, åtföljd av styrkande handlingar, om omprövning av beslutet att föra upp dem på den ovannämnda förteckningen. Ansökan ska sändas till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1. |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| Belgique/BELGIË |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1.

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

Belgique/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Alla synpunkter som mottas kommer att beaktas vid rådets periodiska översyn av förteckningen över personer och enheter i enlighet med artikel 17.2 i beslut (Gusp) 2015/1333 och artikel 21.6 i förordning (EU) 2016/44.

De berörda personerna och enheterna uppmärksammas också på möjligheten att väcka talan mot rådets beslut vid Europeiska unionens tribunal i enlighet med villkoren i artiklarna 275 andra stycket och 263 fjärde och sjätte styckena i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

---

(1)  EUT L 206, 1.8.2015, s. 34.

(2)  EUT L 198, 27.7.2022, s. 19.

(3)  EUT L 12, 19.1.2016, s. 1.

(4)  EUT L 198, 27.7.2022, s. 1.

---

| 27.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/24

---

Meddelande till registrerade som omfattas av restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2015/1333 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Libyen och rådets förordning (EU) 2016/44 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

(2022/C 286/05)

De registrerade uppmärksammas på följande information i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (1).

Den rättsliga grunden för behandlingen av uppgifter är rådets beslut (Gusp) 2015/1333 (2), genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2022/1315 (3), och rådets förordning (EU) 2016/44 (4), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/1308 (5).

Den personuppgiftsansvarige för denna behandling är RELEX.1 vid generaldirektoratet för yttre förbindelser (RELEX) vid rådets generalsekretariat, som kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Syftet med behandlingen är att upprätta och uppdatera förteckningen över personer som är föremål för restriktiva åtgärder i enlighet med beslut (Gusp) 2015/1333, genomfört genom genomförandebeslut (Gusp) 2022/1315, och förordning (EU) 2016/44, genomförd genom genomförandeförordning (EU) 2022/1308

En registrerad är en fysisk person som uppfyller de kriterier för uppförande på förteckningen som fastställs i beslut (Gusp) 2015/1333 och förordning (EU) 2016/44.

De personuppgifter som samlats in omfattar uppgifter som är nödvändiga för en korrekt identifiering av den berörda personen, skälen och andra uppgifter i samband med detta.

De personuppgifter som samlats in får om så krävs lämnas ut till Europeiska utrikestjänsten och kommissionen.

Utan att det påverkar de begränsningar som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EU) 2018/1725 kommer utövandet av sådana av de registrerades rättigheter som rätten till tillgång samt rätten till rättelse eller rätten att göra invändningar att besvaras i enlighet med förordning (EU) 2018/1725.

Personuppgifterna kommer att bevaras i fem år från och med den dag då den registrerade har avförts från förteckningen över personer som är föremål för restriktiva åtgärder eller åtgärdens giltighetstid har löpt ut eller under den tid då domstolsförfarande pågår, i den händelse ett sådant har inletts.

Utan att det påverkar något rättsmedel, administrativt prövningsförfarande eller prövningsförfarande utanför domstol kan registrerade lämna in ett klagomål till Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 206, 1.8.2015, s. 34.

(3)  EUT L 198, 27.7.2022, s. 19.

(4)  EUT L 12, 19.1.2016, s. 1.

(5)  EUT L 198, 27.7.2022, s. 1.

---

| 27.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/25

---

Meddelande till vissa personer som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i bilagan till rådets beslut (Gusp) 2018/1544 och i bilaga I till rådets förordning (EU) 2018/1542 om restriktiva åtgärder mot spridning och användning av kemiska vapen.

(2022/C 286/06)

Följande information lämnas för kännedom till Sergei Ivanovich MENYAILO (Sergej Ivanovitj MENJAJLO) (nr 12), som är uppförd på förteckningen i bilagan till rådets beslut (Gusp) 2018/1544 (1) och i bilaga I till förordning (EU) 2018/1542 (2), om restriktiva åtgärder mot spridning och användning av kemiska vapen.

Rådet har för avsikt att upprätthålla de restriktiva åtgärderna mot den ovannämnda personen med en ändrad redogörelse för skälen. Denna person informeras härmed om att han senast den 3 augusti 2022 kan inkomma med en begäran till rådet om att få tillgång till den föreslagna redogörelsen för skälen att låta honom kvarstå på förteckningen. Begäran ska skickas till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Den berörda personen får när som helst, till den adress som angetts ovan, till rådet inkomma med en ansökan, tillsammans med styrkande handlingar, om att beslutet att föra upp honom och låta honom kvarstå på ovannämnda förteckning bör omprövas. Sådana ansökningar kommer att behandlas när de har mottagits. Härvid uppmärksammas den berörda personen på rådets regelbundna översyn av förteckningen enligt artikel 8 i rådets beslut (Gusp) 2018/1544.

---

(1)  EUT L 259, 16.10.2018, s. 25.

(2)  EUT L 259, 16.10.2018, s. 12.

---

Europeiska kommissionen

| 27.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/26

---

Eurons växelkurs (1)

26 juli 2022

(2022/C 286/07)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0124 |
| JPY | japansk yen | 138,35 |
| DKK | dansk krona | 7,4449 |
| GBP | pund sterling | 0,84558 |
| SEK | svensk krona | 10,4445 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9765 |
| ISK | isländsk krona | 139,10 |
| NOK | norsk krona | 10,0105 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,607 |
| HUF | ungersk forint | 400,99 |
| PLN | polsk zloty | 4,7420 |
| RON | rumänsk leu | 4,9324 |
| TRY | turkisk lira | 18,0705 |
| AUD | australisk dollar | 1,4605 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3035 |
| HKD | Hongkongdollar | 7,9466 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6235 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4066 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 326,65 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 17,0870 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 6,8451 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5145 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 185,27 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,5113 |
| PHP | filippinsk peso | 56,160 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 37,180 |
| BRL | brasiliansk real | 5,4437 |
| MXN | mexikansk peso | 20,7845 |
| INR | indisk rupie | 80,8050 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0124

JPY

japansk yen

138,35

DKK

dansk krona

7,4449

GBP

pund sterling

0,84558

SEK

svensk krona

10,4445

CHF

schweizisk franc

0,9765

ISK

isländsk krona

139,10

NOK

norsk krona

10,0105

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,607

HUF

ungersk forint

400,99

PLN

polsk zloty

4,7420

RON

rumänsk leu

4,9324

TRY

turkisk lira

18,0705

AUD

australisk dollar

1,4605

CAD

kanadensisk dollar

1,3035

HKD

Hongkongdollar

7,9466

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6235

SGD

singaporiansk dollar

1,4066

KRW

sydkoreansk won

1 326,65

ZAR

sydafrikansk rand

17,0870

CNY

kinesisk yuan renminbi

6,8451

HRK

kroatisk kuna

7,5145

IDR

indonesisk rupiah

15 185,27

MYR

malaysisk ringgit

4,5113

PHP

filippinsk peso

56,160

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

37,180

BRL

brasiliansk real

5,4437

MXN

mexikansk peso

20,7845

INR

indisk rupie

80,8050

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 27.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/27

---

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte den 21 januari 2022 om ett utkast till beslut i ärende AT.39839 – Telefónica och Portugal Telecom

Föredragande land: Belgien

(2022/C 286/08)

1.

Rådgivande kommittén (14 medlemsstater) instämmer i att kommissionen på nytt kan ålägga böter för Telefónica, S.A. och Pharol, SGPS S.A. genom ett beslut i enlighet med artikel 7.1 i förordning (EG) nr 1/2003.

2.

Rådgivande kommittén (14 medlemsstater) instämmer med kommissionen om identiteten på de tjänster som uteslöts från försäljningsvärdet, eftersom det fanns oöverstigliga inträdeshinder och parterna därför inte konkurrerade med varandra under den period då konkurrensklausulen tillämpades.

3.

Rådgivande kommittén (14 medlemsstater) instämmer i kommissionens användning av de reviderade korrigerade siffrorna för Telefónica för att fastställa försäljningsvärdet.

4.

Rådgivande kommittén (14 medlemsstater) instämmer med kommissionen om de slutliga bötesbeloppen för Telefónica, S.A. och Pharol, SGPS, S.A., inklusive nedsättningen på grundval av punkt 37 i 2006 års riktlinjer om metoden för fastställande av böter enligt artikel 23.2 a i förordning nr 1/2003.

5.

Rådgivande kommittén (14 medlemsstater) rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 27.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/28

---

Förhörsombudets slutrapport (1)

Ärende AT.39839 – Telefónica och Portugal Telecom (ändring)

(2022/C 286/09)

Utkastet till beslut, riktat till a) Telefónica, S.A (Telefónica) och b) Pharol SGPS SA (Pharol) (2), är det andra beslutet i detta förfarande. Det första beslutet antogs i detta ärende 2013 (2013 års beslut) och ogiltigförklarades delvis av tribunalen 2016 (3). Domstolen bekräftade tribunalens dom 2017 (4).

Tribunalen bekräftade visserligen kommissionens konstaterande om en överträdelse av artikel 101 i EUF-fördraget i 2013 års beslut, men ogiltigförklarade artikel 2 i 2013 års beslut. Enligt tribunalen borde kommissionen i 2013 års beslut ha fastställt försäljningsvärdet direkt eller indirekt i samband med överträdelsen, på grundval av det material som Telefónica och Pharol lagt fram om avsaknaden av potentiell konkurrens mellan dem när det gäller vissa tjänster.

FÖRFARANDE

Till följd av tribunalens domar och domstolens dom skickade kommissionen en rad begäranden om upplysningar till Telefónica och Pharol i syfte att ytterligare fastställa försäljningsvärdet med direkt eller indirekt anknytning till överträdelsen mot bakgrund av tribunalens slutsatser.

Den 23 juli 2019 och den 5 november 2019 skickade kommissionen en faktaskrivelse till Telefónica och Pharol (faktaskrivelsen) och informerade dem om att kommissionen hade för avsikt att anta ett nytt beslut i enlighet med artikel 23 i förordning nr 1/2003 (5) och ålägga var och en av dem böter för överträdelse av artikel 101 i EUF-fördraget, i enlighet med artikel 1 i 2013 års beslut. Det nya beslutet skulle ändra 2013 års beslut, med beaktande av tribunalens domar och domstolens dom.

Telefónica och Pharol lämnade sina synpunkter på faktaskrivelsen den 18 oktober 2019 respektive den 10 januari 2020. Den 22 juni och den 4 augusti 2020 lämnade Telefónica ytterligare synpunkter.

FÖRFARANDEFRÅGOR SOM TAGITS UPP AV TELEFÓNICA

a)   Påstådd nödvändighet av ett nytt meddelande om invändningar och en ny muntlig förhandling

I sitt svar på faktaskrivelsen begärde Telefónica ett nytt meddelande om invändningar och en ny muntlig förhandling (6) med argumentet att med tanke på innehållet i faktaskrivelsen och de förslag som lagts fram skulle lämpliga åtgärder vara att kommissionen utfärdade ett nytt meddelande om invändningar och beviljade Telefónica en muntlig förhandling i närvaro av företrädare för medlemsstaterna, i enlighet med förfarandet och med de förfarandegarantier som fastställs i förordning nr 1/2003 (7). Telefónica utvecklar inte denna begäran, men drar paralleller med Toshiba-domen och hävdar att analysen av förekomsten av potentiell konkurrens mellan PT och Telefónica på var och en av de marknader och tjänster som det hänvisas till i faktaskrivelsen påverkar viktiga aspekter av bedömningen av parametrarna för beräkning av det bötesbelopp som Telefónica åläggs (8).

Telefónicas argument förefaller vara att eftersom faktaskrivelsen innehöll väsentliga aspekter för att bedöma parametrarna för att beräkna bötesbeloppet, förtjänade Telefónica av någon anledning ett meddelande om invändningar och en muntlig förhandling. Telefónicas strategi har dock ingen grund i rättspraxis.

Som en första punkt i detta avseende ska det erinras om att ogiltigförklaringen av en unionsrättsakt inte nödvändigtvis påverkar giltigheten av de åtgärder som vidtagits för att förbereda den, och att förfarandet för att ersätta den ogiltigförklarade rättsakten i princip kan återupptas i just det skede då rättsstridigheten uppstod. Om det konstateras att ogiltigförklaringen inte påverkar giltigheten av de tidigare processuella åtgärderna är kommissionen inte, enbart på grund av denna ogiltigförklaring, skyldig att lägga fram ett nytt meddelande om invändningar för de berörda företagen (9). I detta fall förefaller Telefónica inte hävda att den brist som identifierats i tribunalens domar gällde de invändningar som framfördes mot Telefónica 2011 innan 2013 års beslut antogs (10).

För det andra gäller det nya utkastet till beslut endast den detaljerade beräkningen av bötesbeloppet, särskilt försäljningsvärdet. Som det med rätta påpekas i förslaget till beslut i punkterna 23–26 gör kommissionen inga nya invändningar och Telefónica hävdar inte att faktaskrivelsen innehöll sådana invändningar.

För det tredje ska det, i den mån Telefónica ifrågasätter frånvaron av ytterligare muntliga förhandlingar, noteras att rätten att bli hörd inte innebär att den berörda personen måste ges möjlighet att muntligen framföra sina synpunkter, eftersom möjligheten att lämna skriftliga synpunkter också gör det möjligt att iaktta denna rätt (11). Telefónica hade möjlighet att skriftligen bemöta faktaskrivelsen och lämnade flera ytterligare synpunkter till kommissionen.

Mot bakgrund av ovanstående anser jag inte att Telefónicas åsikt att kommissionen borde ha utfärdat ett nytt meddelande om invändningar och beviljat en ny muntligt förhandling är berättigad.

b)   Telefónicas argument att en höjning av försäljningsvärdet skulle strida mot stadgan om de grundläggande rättigheterna (stadgan)

I den mån korrigerade referensuppgifter används i utkastet till beslut för att fastställa försäljningsvärdet hävdar Telefónica att en ökning av försäljningsvärdet i ett nytt beslut strider mot artikel 47 i stadgan (12). Detta beror på att domstolsdomar enligt denna artikel inte kan bli verkningslösa till följd av handlingar utförda av de administrativa organen som måste verkställa dem. Telefónica anser att enligt kommissionens tillvägagångssätt skulle en dom bli helt ogiltig (13), vilket skulle leda till en risksituation för alla framtida klagande som överväger att väcka talan om ogiltigförklaring.

Eftersom det bötesbelopp som fastställs i utkastet till beslut inte har höjts jämfört med 2013 års beslut är det inte fråga om någon överträdelse av artikel 47 i stadgan till följd av Telefónicas överklagande av 2013 års beslut.

SLUTSATS

Jag anser att rätten att bli hörd av alla deltagare i förfarandet har respekterats i detta fall.

Bryssel den 24 januari 2022.

Dorothe DALHEIMER

---

(1)  I enlighet med artiklarna 16 och 17 i beslut 2011/695/EU av Europeiska kommissionens ordförande av den 13 oktober 2011 om förhörsombudets funktion och kompetensområde i vissa konkurrensförfaranden (EUT L 275, 20.10.2011, s. 29) (beslut 2011/695/EU).

1

beslut 2011/695/EU

(2)  Portugal Telecom SGPS, S.A. (PT), den ursprungliga mottagaren av 2013 års beslut, döptes om till Pharol 2015.

2

PT

(3)  Mål T-216/13, Telefónica SA/Europeiska kommissionen, och mål T-208/13, Portugal Telecom SGPS SA/Europeiska kommissionen.

3

(4)  Mål C-487/16 P, Telefónica SA/Europeiska kommissionen. Pharol överklagade inte tribunalens dom i mål T-208/13 (domstolens dom).

4

domstolens dom

(5)  Rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (EGT L 1, 4.1.2003, s. 1).

5

(6)  Pharol lämnade inte in någon liknande begäran.

6

(7)  Telefónicas svar på faktaskrivelsen, punkt 9.

7

(8)  Telefónicas svar på faktaskrivelsen, fotnot 8.

8

(9)  Limburgse Vinyl Maatschappij m.fl./kommissionen, C-238/99 P, C-244/99 P, C-245/99 P, C-247/99 P, C-250/99 P, C-250/99 P, C-252/99 P och C-254/99 P, ECLI:EU:C:2002:582, punkterna 73 till 75 samt 80 och 81.

9

(10)  Se dom Grifoni/kommissionen (C-180/16, ECLI:EU:C:2017:520, punkt 28).

10

(11)  HeidelbergCement och Schwenk Zement/kommissionen, T-380/17, ECLI:EU:T:2020:471, punkt 634.

11

(12)  Telefónicas svar på faktaskrivelsen, punkterna 37 till 42.

12

(13)  Telefónicas svar på faktaskrivelsen, punkt 38.

13

---

| 27.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/30

---

Sammanfattning av kommissionens beslut

av den 25 januari 2022

om ändring av beslut C(2013) 306 final om ett förfarande enligt artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (fördraget)

(Ärende AT.39839 – Telefónica och Portugal Telecom)

(delgivet med nr C(2022)324)

(Endast engelska och portugisiska är de giltiga språken i ärendet)

(2022/C 286/10)

Den 25 januari 2022 fattade kommissionen ett beslut om ett förfarande enligt artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I enlighet med bestämmelserna i artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 (1)
  offentliggör kommissionen härmed parternas namn och huvuddragen i beslutet, inbegripet ålagda påföljder, med beaktande av företagens berättigade intresse av att skydda sina affärshemligheter.

1.   INLEDNING

| (1) | Den 23 januari 2013 antog kommissionen ett beslut om böter för Telefónica och Portugal Telecom för ingående av ett konkurrensavtal i syfte att begränsa konkurrensen på den inre marknaden, i strid mot artikel 101 i EUF-fördraget (2013 års beslut). Tribunalen bekräftade i sina domar av den 28 juni 2016 (2) (som senare bekräftades genom domstolens dom av den 13 december 2017) kommissionens resonemang om överträdelsen i sitt beslut, men ogiltigförklarade de böter som kommissionen ålagt. I enlighet med domstolens domar fastställer beslutet de tjänster för vilka Telefónica och Portugal Telecom inte konkurrerade vid tidpunkten för överträdelsen och utesluter dem vid beräkningen av böterna. |
| --- | --- |

(1)

2.   FÖRFARANDE

| (2) | I sitt beslut av den 23 januari 2013 konstaterade kommissionen att Telefónica och Portugal Telecom bröt mot artikel 101 i EUF-fördraget genom att delta i ett konkurrensavtal som infördes som klausul nio i det aktieköpsavtal som de ingick den 28 juli 2010 i samband med Telefónicas förvärv av ensam kontroll över den brasilianska mobiltjänstoperatören Vivo. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | För denna överträdelse ålade kommissionen Telefónica böter på 66 894 000 euro och Portugal Telecom på 12 290 000 euro enligt artikel 23.2 i förordning (EG) nr 1/2003. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Både Telefónica och Portugal Telecom överklagade kommissionens beslut till tribunalen. I sina domar av den 28 juni 2016 bekräftade tribunalen kommissionens slutsats i artikel 1 i kommissionens beslut att Telefónica och Portugal Telecom mellan den 27 september 2010 och den 4 februari 2011 bröt mot artikel 101 i EUF-fördraget genom att delta i ett konkurrensavtal. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | När det gäller åläggande av böter ogiltigförklarade tribunalen artikel 2 i kommissionens beslut i den mån bötesbeloppet fastställdes på grundval av det försäljningsvärde som kommissionen tagit hänsyn till. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Telefónica överklagade domen i målet Telefónica. Den 13 december 2017 meddelade domstolen sin dom i mål C-487/16 P Telefónica SA mot Europeiska kommissionen och avslog Telefónicas överklagande. Pharol överklagade inte domen i målet PT. |
| --- | --- |

(6)

3.   BAKGRUND

| (7) | Den situation där kommissionens konstaterande av en överträdelse fortsätter att gälla och har ett rättsligt värde, medan böterna för överträdelsen har ogiltigförklarats, bör åtgärdas genom ett nytt beslut enligt artikel 23.2 i förordning (EG) nr 1/2003 för Telefónicas och Portugals överträdelse av artikel 101 i EUF-fördraget som fastställdes i 2013 års beslut. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Vid beräkningen av böterna förlitar sig kommissionen på bedömningen av de fakta som fastställdes i 2013 års beslut. Samtidigt tillämpar den de principer som fastställs i tribunalens domar när det gäller kommissionens skyldighet att, på grundval av det material som lagts fram av parterna, fastställa de tjänster för vilka parterna inte konkurrerade med varandra på Iberiska halvön under den period då konkurrensklausulen tillämpades. Kommissionen utesluter därför dessa tjänster från försäljningsvärdet vid beräkningen av böterna. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | I den nuvarande processen med att räkna om böterna upptäckte kommissionen dessutom flera felaktiga beräkningar som Telefónica gjort vid fastställandet av försäljningsvärdet, vilket i slutändan påverkade beräkningen av böterna i 2013 års beslut. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Sådana beräkningsfel kan inte lämnas oåtgärdade. Utan korrigering skulle försäljningsvärdet förbli felaktigt och orimligt lågt och leda till böter beräknade på grundval av oriktiga uppgifter. Kommissionen grundar sig därför i sitt beslut på de nya reviderade uppgifter som Telefónica lämnat under den aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | I det nya beslutet drar kommissionen av värdet på försäljningen av tjänster för vilka kommissionen anser att det inte fanns någon potentiell konkurrens mellan parterna under den period då konkurrensklausulen tillämpades. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgav ett positivt yttrande den 21 januari 2022. Beslutet antogs den 25 januari 2022. |
| --- | --- |

(12)

4.   RÄTTSLIG BEDÖMNING

4.1.   Potentiell konkurrens

| (13) | Kommissionen anser, i enlighet med fast rättspraxis (3), att i avtal om marknadsdelning, såsom det som berörs av detta beslut, är bevisstandarden för att bedöma potentiell konkurrens ”oöverstigliga hinder för marknadsinträde”. Samtidigt tillämpar kommissionen i detta fall en strängare strategi än vad som krävs och kontrollerar att möjligheten att komma in på marknaden inte var rent hypotetisk, med beaktande av de särskilda omständigheterna för de olika marknaderna eller tjänsterna. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | De tjänster för vilka kommissionen anser att det inte förekom någon potentiell konkurrens mellan parterna under den period då konkurrensklausulen tillämpades är därför följande:






  A) | För Telefónica:






  (i) | Tillträde till (fysisk) nätinfrastruktur i grossistledet (LLUB); |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

A)

För Telefónica:

(i)

Tillträde till (fysisk) nätinfrastruktur i grossistledet (LLUB);

| (ii) | Samhällsomfattande tjänster; |
| --- | --- |

(ii)

Samhällsomfattande tjänster;

| (iii) | SIRDEE-tjänster (digitalt radiosystem för nödsituationer); |
| --- | --- |

(iii)

SIRDEE-tjänster (digitalt radiosystem för nödsituationer);

| (iv) | Vissa tjänster som omfattas av de fasta kommunikationstjänster i offentliga områden som tillhandahålls av Telefónica (betaltjänster, försäljning av defibrillatorer och uthyrning av utomhusreklam). |
| --- | --- |

(iv)

Vissa tjänster som omfattas av de fasta kommunikationstjänster i offentliga områden som tillhandahålls av Telefónica (betaltjänster, försäljning av defibrillatorer och uthyrning av utomhusreklam).

| B) | För Pharol:






  (i) | Tillträde till (fysisk) nätinfrastruktur i grossistledet (LLUB); |
| --- | --- | --- |

B)

För Pharol:

(i)

Tillträde till (fysisk) nätinfrastruktur i grossistledet (LLUB);

| (ii) | Grossisttjänster för sändning av digital-tv; |
| --- | --- |

(ii)

Grossisttjänster för sändning av digital-tv;

| (iii) | Analoga markbundna sändningstjänster i grossistledet. |
| --- | --- |

(iii)

Analoga markbundna sändningstjänster i grossistledet.

5.   BÖTER

| (15) | Kommissionen tillämpar samma överväganden som 2013 när det gäller allvarlighetsfaktorn för bötesbeloppet, överträdelsens varaktighet, andelen av försäljningsvärdet som ska beaktas och förekomsten av försvårande och förmildrande omständigheter. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Det justerade basbeloppet överstiger inte 10 % av Telefónicas totala omsättning 2020. Efter en rad på varandra följande transaktioner och omorganisationer inom företaget uppnådde Pharol inte någon omsättning under 2020, vilket inte ger en korrekt bild av dess ekonomiska vikt. Kommissionen konstaterar, i enlighet med rättspraxis, att Pharols omsättning under 2013, som utgör det sista hela året av Pharols normala ekonomiska verksamhet under en tolvmånadersperiod (4), bäst återspeglar Pharols verkliga ekonomiska situation och garanterar en tillräckligt avskräckande effekt. Pharols justerade basbelopp överstiger inte 10 % av Pharols totala omsättning för räkenskapsåret 2013. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Slutligen, även om felen i fråga om Telefónicas försäljningsvärde berodde på Telefónicas egna felaktiga beräkningar, skulle kommissionen inte ha upptäckt dessa fel avseende försäljningsvärdet och därför inte ha kunnat höja böterna, om inte böterna i 2013 års beslut hade ogiltigförklarats av tribunalen. Under dessa omständigheter, och med tanke på den relativt blygsamma effekt dessa fel hade på böternas storlek och det faktum att en betydande tidsperiod redan har förflutit sedan dessa fel inträffade (den 12 september 2012), anser kommissionen att det i detta särskilda fall är rimligt att använda sitt utrymme för skönsmässig bedömning, i enlighet med punkt 37 i riktlinjerna för böter (5), för att minska Telefónicas böter till den nivå som fastställdes i 2013 års beslut. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Det slutliga bötesbeloppet enligt artikel 23.2 i förordning (EG) nr 1/2003 är därför följande:






  Part | Totalt bötesbelopp (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Telefónica | 66 894 000 |
| Pharol | 12 146 000 |

(18)

Part

Totalt bötesbelopp (EUR)

Telefónica

66 894 000

Pharol

12 146 000

---

(1)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 411/2004 (EUT L 68, 6.3.2004, s. 1).

(2)  Mål T-216/13, Telefónica SA/Europeiska kommissionen (domen i målet Telefónica) och mål T-208/13, Portugal Telecom SGPS SA/Europeiska kommissionen (domen i målet PT).

(3)  Domen i målet Telefónica, punkt 221 och domen i målet PT, punkt 181; mål T-691/14, Servier SAS m.fl./Europeiska kommissionen, ECLI:EU:T:2018:922, punkterna 319, 327 och 328, tribunalens dom av den 21 maj 2014, T-519/09, Toshiba Corp./Europeiska kommissionen, ECLI:EU:T:2014:263, punkt 231.

(4)  Se t.ex. tribunalens dom av den 28 april 2010, T-456/05 och T-457/05, Gütermann et Zwicky, ECLI:EU:T:2010:168, punkterna 94-103 och andra hänvisningar i denna.

(5)  ”I riktlinjerna för beräkning av böter beskrivs en allmän metod för att fastställa böter, men kommissionen har rätt att avvika från denna metod eller från de gränser som fastställs i punkt 21 om omständigheterna i ett enskilt ärende kräver det eller om det krävs för att uppnå en tillräcklig avskräckande effekt.”

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 27.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/33

---

eUppdatering av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (1)

(2022/C 286/11)

Offentliggörandet av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (2)grundar sig på uppgifter som medlemsstaterna anmält till kommissionen i enlighet med artikel 39 i kodexen om Schengengränserna.

Utöver offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning görs en regelbunden uppdatering av förteckningen på webbplatsen för generaldirektoratet för migration och inrikes frågor.

FÖRTECKNING ÖVER GRÄNSÖVERGÅNGSSTÄLLEN

TYSKLAND

Uppgifterna ersätter den förteckning som offentliggjordes i EUT C 201, 18.5.2022, s. 82.

Hamnar vid nordsjön

| (1) | Borkum |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Brake |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Brunsbüttel |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Büsum |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Bützflether Sand |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Bremen |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Bremerhaven |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Cuxhaven |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Eckwarderhörne |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Elsfleth |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Emden |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Fedderwardersiel |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Glückstadt |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Hamburg |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Hamburg-Neuenfelde |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Herbrum |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Helgoland |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Horumersiel |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Husum |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Juist |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Tom |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Lemwerder |
| --- | --- |

(22)

| (23) | List/Sylt |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Neuharlingersiel |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Norddeich |
| --- | --- |

(25)

| (26) | Nordenham |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Otterndorf |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Papenburg |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Spiekeroog |
| --- | --- |

(29)

| (30) | Stade |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Stadersand |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Varel |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Wangerooge |
| --- | --- |

(33)

| (34) | Wedel |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Weener |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Westeraccumersiel |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Wewelsfleth |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Wilhelmshaven |
| --- | --- |

(38)

Hamnar vid östersjön

| (1) | Eckernförde (flottans hamnanläggningar) |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Flensburg-Hafen |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Greifswald-Ladebow Hafen |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Jägersberg (flottans hamnanläggningar) |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kiel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Kiel (flottans hamnanläggningar) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Kiel-Holtenau |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Lubmin |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Lübeck |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Lübeck-Travemünde |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mukran |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Neustadt |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Puttgarden |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Rendsburg |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Rostocks hamn (sammanläggning av hamnarna i Warnemünde och Rostock-Überseehafen) |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Sassnitz |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Stralsund |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Surendorf (flottans hamnanläggningar) |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Vierow |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Wismar |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Wolgast |
| --- | --- |

(21)

ODERHAFF

| (1) | Ueckermünde |
| --- | --- |

(1)

Kommersiella flygplatser samt sekundära flygplatser och flygfält

I DELSTATEN BADEN-WÜRTTEMBERG

| (1) | Aalen-Heidenheim-Elchingen |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Baden Airport Karlsruhe Baden-Baden |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Donaueschingen-Villingen |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Freiburg in Bresgau |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Friedrichshafen-Löwental |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Heubach (Kreis Schwäbisch Gmünd) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Lahr |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Laupheim |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Leutkirch-Unterzeil |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Mannheim-City |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mengen |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Niederstetten |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Schwäbisch Hall |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Stuttgart |
| --- | --- |

(14)

I DELSTATEN BAYERN

| (1) | Aschaffenburg |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Augsburg-Mühlhausen |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bayreuth – Bindlacher Berg |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Coburg-Brandebsteinsebene |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Giebelstadt |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Hassfurth-Mainwiesen |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Hof-Plauen |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Ingolstadt |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Landshut-Ellermühle |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Lechfeld |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Memmingerberg |
| --- | --- |

(11)

| (12) | München Franz Josef Strauss |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Neuburg |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Nürnberg |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Oberpfaffenhofen |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Roth |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Straubing-Wallmühle |
| --- | --- |

(17)

I DELSTATEN BERLIN

| (1) | Berlin-Tegel |
| --- | --- |

(1)

I DELSTATEN BRANDENBURG

| (1) | Berlin Brandenburg Willy Brandt |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Schönhagen |
| --- | --- |

(2)

I DELSTATEN BREMEN

| (1) | Bremen |
| --- | --- |

(1)

I DELSTATEN HAMBURG

| (1) | Hamburg |
| --- | --- |

(1)

I DELSTATEN HESSEN

| (1) | Allendorf/Eder |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Egelsbach |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Frankfurt/Main |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Fritzlar |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kassel-Calden |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Reichelsheim |
| --- | --- |

(6)

I DELSTATEN MECKLENBURG-VORPOMMERN

| (1) | Neubrandenburg-Trollenhagen |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Rostock-Laage |
| --- | --- |

(2)

I DELSTATEN NIEDERSACHSEN

| (1) | Borkum |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Braunschweig-Waggum |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bückeburg-Achum |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Celle |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Damme/Dümmer-See |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Diepholz |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Emden |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Fassberg |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Ganderkesee |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Hannover |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Leer-Nüttermoor |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Norderney |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Nordholz |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Osnabrück-Atterheide |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Wangerooge |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Wilhelmshaven-Mariensiel |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Wittmundhafen |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Wunstorf |
| --- | --- |

(18)

I DESLSTATEN NORDRHEIN-WESTFALEN

| (1) | Aachen-Merzbrück |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Arnsberg |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bielefeld-Windelsbleiche |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Bonn-Hardthöhe |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Dortmund-Wickede |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Düsseldorf |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Essen-Mülheim |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Bonn Hangelar |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Köln/Bonn |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Marl/Loemühle |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mönchengladbach |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Münster-Osnabrück |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Nörvenich |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Paderborn-Lippstadt |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Porta Westfalica |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Rheine-Bentlage |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Siegerland |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Stadtlohn-Wenningfeld |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Weeze-Lahrbruch |
| --- | --- |

(19)

I DELSTATEN RHEINLAND-PFALZ

| (1) | Büchel |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Föhren |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Hahn |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Koblenz-Winningen |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Mainz-Finthen |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Pirmasens-Pottschütthöhe |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Ramstein (amerikansk flygbas) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Speyer |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Ramstein (amerikansk flygbas) |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Zweibrücken |
| --- | --- |

(10)

I DELSTATEN SAARLAND

| (1) | Saarbrücken-Ensheim |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Saarlouis/Düren |
| --- | --- |

(2)

I DELSTATEN SACHSEN

| (1) | Dresden |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Leipzig-Halle |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Rothenburg/Oberlausitz |
| --- | --- |

(3)

I DELSTATEN SACHSEN-ANHALT

| (1) | Cochstedt |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Magdeburg |
| --- | --- |

(2)

I DELSTATEN SCHLESWIG-HOLSTEIN

| (1) | Helgoland-Düne |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Hohn |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kiel-Holtenau |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Lübeck-Blankensee |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Schleswig/Jagel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Westerland/Sylt |
| --- | --- |

(6)

I DELSTATEN THÜRINGEN

| (1) | Altenburg-Nobitz |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Erfurt-Weimar |
| --- | --- |

(2)

Förteckning över tidigare offentliggöranden

EUT C 247, 13.10.2006, s. 25.

EUT C 77, 5.4.2007, s. 11.

EUT C 153, 6.7.2007, s. 22.

EUT C 164, 18.7.2008, s. 45.

EUT C 316, 28.12.2007, s. 1.

EUT C 134, 31.5.2008, s. 16.

EUT C 177, 12.7.2008, s. 9.

EUT C 200, 6.8.2008, s. 10.

EUT C 331, 31.12.2008, s. 13.

EUT C 3, 8.1.2009, s. 10.

EUT C 37, 14.2.2009, s. 10.

EUT C 64, 19.3.2009, s. 20.

EUT C 99, 30.4.2009, s. 7.

EUT C 229, 23.9.2009, s. 28.

EUT C 263, 5.11.2009, s. 22.

EUT C 298, 8.12.2009, s. 17.

EUT C 74, 24.3.2010, s. 13.

EUT C 326, 3.12.2010, s. 17.

EUT C 355, 29.12.2010, s. 34.

EUT C 22, 22.1.2011, s. 22.

EUT C 37, 5.2.2011, s. 12.

EUT C 149, 20.5.2011, s. 8.

EUT C 190, 30.6.2011, s. 17.

EUT C 203, 9.7.2011, s. 14.

EUT C 210, 16.7.2011, s. 30.

EUT C 271, 14.9.2011, s. 18.

EUT C 356, 6.12.2011, s. 12.

EUT C 111, 18.4.2012, s. 3.

EUT C 183, 23.6.2012, s. 7.

EUT C 313, 17.10.2012, s. 11.

EUT C 394, 20.12.2012, s. 22.

EUT C 51, 22.2.2013, s. 9.

EUT C 167, 13.6.2013, s. 9.

EUT C 242, 23.8.2013, s. 2.

EUT C 275, 24.9.2013, s. 7.

EUT C 314, 29.10.2013, s. 5.

EUT C 324, 9.11.2013, s. 6.

EUT C 57, 28.2.2014, s. 4.

EUT C 167, 4.6.2014, s. 9.

EUT C 244, 26.7.2014, s. 22.

EUT C 332, 24.9.2014, s. 12.

EUT C 420, 22.11.2014, s. 9.

EUT C 72, 28.2.2015, s. 17.

EUT C 126, 18.4.2015, s. 10.

EUT C 229, 14.7.2015, s. 5.

EUT C 341, 16.10.2015, s. 19.

EUT C 84, 4.3.2016, s. 2.

EUT C 236, 30.6.2016, s. 6.

EUT C 278, 30.7.2016, s. 47.

EUT C 331, 9.9.2016, s. 2.

EUT C 401, 29.10.2016, s. 4.

EUT C 484, 24.12.2016, s. 30.

EUT C 32, 1.2.2017, s. 4.

EUT C 74, 10.3.2017, s. 9.

EUT C 120, 13.4.2017, s. 17.

EUT C 152, 16.5.2017, s. 5.

EUT C 411, 2.12.2017, s. 10.

EUT C 31, 27.1.2018, s. 12.

EUT C 261, 25.7.2018, s. 6.

EUT C 264, 26.7.2018, s. 8.

EUT C 368, 11.10.2018, s. 4.

EUT C 459, 20.12.2018, s. 40.

EUT C 43, 4.2.2019, s. 2.

EUT C 64, 27.2.2020, s. 17.

EUT C 231, 14.7.2020, s. 2.

EUT C 58, 18.2.2021, s. 35.

EUT C 81, 10.3.2021, s. 27.

EUT C 184, 12.5.2021, s. 8.

EUT C 219, 9.6.2021, s. 9.

EUT C 279, 13.7.2021, s. 4.

EUT C 290, 20.7.2021, s. 10.

EUT C 380, 20.9.2021, s. 3.

EUT C 483, 1.12.2021, s. 19.

EUT C 201, 18.5.2022, s. 82.

EUT C 229, 14.6.2022, s. 8.

EUT C 241, 24.6.2022, s. 6.

---

(1)  Se förteckningen över tidigare offentliggöranden i slutet av denna uppdatering.

(2)  EGT L 77, 23.3.2016, s.1..

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 27.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/41

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013

(2022/C 286/12)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt som fastställs i artikel 98 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (1) att inom två månader från dagen för detta offentliggörande göra invändningar.

BEGÄRAN OM ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN

”Comtés Rhodaniens”

PGI-FR-A1230-AM02

Datum för meddelandet: 23 september 2016

1.   Regler som gäller för ändringen

Artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013 – annan ändring än en mindre ändring

2.   Beskrivning av och motivering till ändringen

2.1.   Det geografiska området

Punkt 4 i kapitel I i produktspecifikationen har kompletterats för att precisera beskrivningen av det geografiska området och rätta materiella fel:

I den tidigare nationella lagstiftningen beskrevs det geografiska området med hjälp av en förteckning över vilka kantoner som ingick. Kantonerna är valdistrikt som består av kommuner och kan ändras över tid. Därför har det beslutats att ange närmare uppgifter om de berörda kommunerna i produktspecifikationen. Detta har emellertid gett upphov till att antal materiella fel som behöver rättas.

Beskrivningen av det geografiska området har omvandlats till en förteckning över kommuner, med hänvisning till den officiella geografiska kodexen, det nationella referensdokument som har gjort det möjligt att upprätta dessa förteckningar. På så sätt blir det lättare att följa eventuella förändringar.

Beskrivningen av det geografiska området i form av en förteckning över kommuner har flyttats till punkten ”Avgränsat geografiskt område” i det sammanfattande dokumentet.

2.2.   Nationella krav och gemenskapskrav – huvudpunkter som ska kontrolleras

Tabellen över huvudpunkter som ska kontrolleras i kapitel 2 i produktspecifikationen har rättats för att precisera att den organoleptiska kontrollen av produkterna ska utföras om en avvikelse upptäcks under den interna kontrollen (organoleptisk undersökning av otappat vin och buteljerat vin).

Denna ändring av produktspecifikationen påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

2.3.   Samband med det geografiska området

Punkt 7 i kapitel I i produktspecifikationen, ”Samband med det geografiska området”, har ändrats för att bättre belysa de gemensamma nämnarna för samtliga delområden som tillsammans bildar produktionsområdet (klimattyp, viktiga jordmånskategorier) och förklara orsakssambandet mellan det regionala klimatet och jordmånstyperna vid framställningen av friska, mjuka och fruktiga viner.

Dessa ändringar har flyttats till punkten ”Samband med det geografiska området” i det sammanfattande dokumentet.

2.4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

I kapitel I i produktspecifikationen har punkt 3.3 om beskrivning av vinerna kompletterats.

Dessa ändringar har flyttats till punkten ”Beskrivning av vinet eller vinerna” i förevarande sammanfattande dokument.

2.5.   Märkning

Punkt 5 i kapitel I i produktspecifikationen har ändrats för att ta bort den begränsade förteckningen över druvsorter vars namn kan kompletteras med namnet ”Comtés Rhodaniens” på produktens etikett. Den ansökande gruppen vill kunna lyfta fram alla druvsorter i det geografiska produktionsområdet.

Följande fras har tagits bort. ”Vin med den skyddade geografiska beteckningen ’Comtés rhodaniens’ kompletterat med namnet på en eller flera druvsorter som framställs av följande druvsorter: chardonnay B, gamaret N, gamay N, marsanne B, pinot noir N, roussanne B, syrah N, viognier B.”

Punkten i produktspecifikationen om kompletterande bestämmelser om märkning har därför ändrats.

2.6.   Borttagning av en kategori av vinprodukter

Produktspecifikationen har ändrats så att alla bestämmelser som rör produktionen av mousserande kvalitetsviner har tagits bort. Detta är en följd av högsta förvaltningsdomstolens beslut av den 2 mars 2015 om upphävande av förordningen av den 28 oktober 2011 om den skyddade geografiska beteckningen ”Comtés Rhodaniens” då den motsvarar bestämmelserna i produktspecifikationen för mousserande kvalitetsroséviner eller vita mousserande kvalitetsviner.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn

Comtés Rhodaniens

2.   Typ av geografisk beteckning

SGB – Skyddad geografisk beteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Röda viner, roséviner och vita viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Comtés Rhodaniens”

Den skyddade geografiska beteckningen ”Comtés Rhodaniens” är förbehållen stilla röda viner, roséviner och vita viner.

Bortsett från lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) uppfyller vinerna övriga analytiska kriterier i EU:s regelverk.

Vinerna kännetecknas av fruktiga, ibland sammansatta, aromer, även om deras intensitet och karaktär varierar beroende på druvsort och vilken teknik som används. För de röda vinerna får man genom extraktionen fram mjuka strukturer med mogna och mjuka tanniner. Vinernas färg går från hallonrött till rubinrött. Både doften och smaken präglas av röda eller mörka bär, kompletterat av tydliga mineraltoner. Beroende på druvsort kan ibland blommiga toner förekomma. Vinerna har en rund smak, med en bra balans mellan sötma och syra. För de vita vinerna och rosévinerna används vinframställningsmetoder som gör det möjligt att skapa en bra balans mellan sötma och syra, samtidigt som vinernas friskhet och fruktighet bevaras. De vita vinerna har en blekgul färg med gröna eller guldgula inslag. Både doften och smaken präglas av färska citrusfrukter. Beroende på druvsort kan blommiga toner eller mineraltoner förekomma. Rosévinerna har en skimrande korallrosa färg av skiftade intensitet. Både doften och smaken präglas av färsk frukt. Smaken är livfull.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter): | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter):

5.   Vinframställningsmetoder

a.   Grundläggande oenologiska metoder

Vinerna måste uppfylla alla oenologiska krav i EU-lagstiftningen och nationell lagstiftning.

b.   Maximal avkastning

98 hektoliter/hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

För att vinerna ska få omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Comtés Rhodaniens” ska druvorna skördas och vinifieras och vinet beredas i de kommuner i departementen Ain, Ardèche, Drôme, Isère, Loire, Rhône, Savoie, Haute-Savoie eller Saône-et-Loire som förtecknas i produktspecifikationen.

Departementet Ain: 5 kommuner

Anglefort, Chanay, Corbonod, Culoz, Seyssel

Departementet Ardèche: 245 kommuner

Ailhon, Aizac, Alba-la-Romaine, Alboussière, Andance, Annonay, Ardoix, Arlebosc, Arras-sur-Rhône, Les Assions, Astet, Aubenas, Aubignas, Baix, Balazuc, Banne, Barnas, Beauchastel, Beaulieu, Beaumont, Berrias-et-Casteljau, Berzème, Bessas, Bidon, Bogy, Boucieu-le-Roi, Boulieu-lès-Annonay, Bourg-Saint-Andéol, Bozas, Brossainc, Chambonas, Champagne, Champis, Chandolas, Charmes-sur-Rhône, Charnas, Chassiers, Châteaubourg, Chauzon, Chazeaux, Cheminas, Chirols, Chomérac, Colombier-le-Cardinal, Colombier-le-Jeune, Colombier-le-Vieux, Cornas, Coux, Le Crestet, Cruas, Darbres, Davézieux, Désaignes, Dompnac, Dunière-sur-Eyrieux, Eclassan, Empurany, Étables, Fabras, Faugères, Félines, Flaviac, Fons, Genestelle, Gilhac-et-Bruzac, Gilhoc-sur-Ormèze, Glun, Gras, Gravières, Grospierres, Guilherand-Granges, Jaujac, Joannas, Joyeuse, Juvinas, Labastide-de-Virac, Labastide-sur-Bésorgues, Labeaume, Labégude, Lablachère, Laboule, Lachamp-Raphaël, Lachapelle-sous-Aubenas, Lafarre, Lagorce, Lalevade-d’Ardèche, Lalouvesc, Lamastre, Lanas, Largentière, Larnas, Laurac-en-Vivarais, Lavilledieu, Laviolle, Lemps, Lentillères, Limony, Loubaresse, Lussas, Malarce-sur-la-Thines, Malbosc, Mauves, Mayres, Mercuer, Meyras, Meysse, Mézilhac, Mirabel, Monestier, Montréal, Montselgues, Les Ollières-sur-Eyrieux, Orgnac-l’Aven, Ozon, Pailharès, Payzac, Peaugres, Peyraud, Planzolles, Plats, Pont-de-Labeaume, Pourchères, Le Pouzin, Prades, Pradons, Préaux, Prunet, Quintenas, Ribes, Rochecolombe, Rochemaure, Rocher, Rochessauve, Rocles, Roiffieux, Rompon, Rosières, Ruoms, Sablières, Saint-Alban-Auriolles, Saint-Alban-d’Ay, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Andéol-de-Vals, Saint-André-de-Cruzières, Saint-André-Lachamp, Saint-Barthélemy-le-Plain, Saint-Bauzile, Saint-Cierge-la-Serre, Saint-Cirgues-de-Prades, Saint-Clair, Saint-Cyr, Saint-Désirat, Saint-Didier-sous-Aubenas, Saint-Étienne-de-Boulogne, Saint-Étienne-de-Fontbellon, Saint-Étienne-de-Valoux, Saint-Félicien, Saint-Fortunat-sur-Eyrieux, Saint-Genest-de-Beauzon, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Germain, Saint-Gineis-en-Coiron, Saint-Jacques-d’Atticieux, Saint-Jean-de-Muzols, Saint-Jean-le-Centenier, Saint-Jeure-d’Ay, Saint-Joseph-des-Bancs, Saint-Julien-du-Serre, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Saint-Julien-Vocance, Saint-Just-d’Ardèche, Saint-Lager-Bressac, Saint-Laurent-du-Pape, Saint-Laurent-sous-Coiron, Saint-Marcel-d’Ardèche, Saint-Marcel-lès-Annonay, Saint-Martin-d’Ardèche, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Maurice-d’Ardèche, Saint-Maurice-d’Ibie, Saint-Mélany, Saint-Michel-de-Boulogne, Saint-Michel-de-Chabrillanoux, Saint-Montan, Saint-Paul-le-Jeune, Saint-Péray, Saint-Pierre-la-Roche, Saint-Pierre-Saint-Jean, Saint- Pierre-sur-Doux, Saint-Pons, Saint-Privat, Saint-Remèze, Saint-Romain-d’Ay, Saint-Romain-de-Lerps, Saint-Sauveur-de-Cruzières, Saint-Sernin, Saint-Symphorien-de-Mahun, Saint-Symphorien-sous-Chomérac, Saint-Thomé, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Barrès, Saint-Vincent-de-Durfort, Sainte-Marguerite-Lafigère, Salavas, Les Salelles, Sampzon, Sanilhac, Sarras, Satillieu, Savas, Sceautres, Sécheras, Serrières, La Souche, Soyons, Talencieux, Tauriers, Le Teil, Thorrenc, Thueyts, Toulaud, Tournon-sur-Rhône, Ucel, Uzer, Vagnas, Valgorge, Vallées-d’Antraigues-Asperjoc, Vallon-Pont-d’Arc, Vals-les-Bains, Valvignères, Vanosc, Les Vans, Vaudevant, Vernon, Vernosc-lès-Annonay, Vesseaux, Villeneuve-de-Berg, Villevocance, Vinezac, Vinzieux, Vion, Viviers, Vocance, Vogüé, La Voulte-sur-Rhône.

Departementet Drôme: 275 kommuner

Hela kommuner:

Albon, Aleyrac, Alixan, Allan, Allex, Ambonil, Ancône, Andancette, Anneyron, Aouste-sur-Sye, Arpavon, Arthémonay, Aubenasson, Aubres, Aulan, Aurel, Autichamp, Ballons, Barcelonne, Barnave, Barret-de-Lioure, Barsac, Bathernay, La Bâtie-Rolland, La Baume-de-Transit, Beaufort-sur-Gervanne, Beaumont-lès-Valence, Beaumont-Monteux, Beausemblant, Beauvallon, Beauvoisin, La Bégude-de-Mazenc, Bellecombe-Tarendol, Bénivay-Ollon, Bésayes, Bésignan, Bonlieu-sur-Roubion, Bouchet, Bourg-lès-Valence, Bren, Buis-les-Baronnies, Chabeuil, Chabrillan, Le Chalon, Chamaloc, Chamaret, Chanos-Curson, Chantemerle-les-Blés, Chantemerle-lès-Grignan, La Charce, Charmes-sur-l’Herbasse, Charols, Chastel-Arnaud, Châteaudouble, Châteauneuf-de-Bordette, Châteauneuf-de-Galaure, Châteauneuf-du-Rhône, Châteauneuf-sur-Isère, Châtillon-en-Diois, Châtillon-Saint-Jean, Chatuzange-le-Goubet, Chaudebonne, Chauvac-Laux-Montaux, Chavannes, Clansayes, Claveyson, Cléon-d’Andran, Clérieux, Cliousclat, Colonzelle, Comps, Condillac, Condorcet, Cornillac, Cornillon-sur-l’Oule, La Coucourde, Crépol, Crest, Crozes-Hermitage, Curnier, Die, Dieulefit, Divajeu, Donzère, Érôme, Espeluche, Espenel, Étoile-sur-Rhône, Eurre, Eygalayes, Eygaliers, Eyroles, Eyzahut, Fay-le-Clos, Ferrassières, Francillon-sur-Roubion, La Garde-Adhémar, Génissieux, Gervans, Geyssans, Grane, Les Granges-Gontardes, Granges-les-Beaumont, Grignan, Izon-la-Bruisse, Laborel, Lachau, Larnage, La Laupie, Laval-d’Aix, Laveyron, Lemps, Livron-sur-Drôme, Loriol-sur-Drôme, Luc-en-Diois, Malataverne, Malissard, Manas, Margès, Marignac-en-Diois, Marsanne, Marsaz, Menglon Mercurol-Veaunes, Mérindol-les-Oliviers, Mévouillon, Mirabel-aux-Baronnies, Mirabel-et-Blacons, Mirmande, Mollans-sur-Ouvèze, Montauban-sur-l’Ouvèze, Montaulieu, Montboucher-sur-Jabron, Montbrison-sur-Lez, Montbrun-les-Bains, Montchenu, Montclar-sur-Gervanne, Montéléger, Montélier, Montélimar, Montferrand-la-Fare, Montfroc, Montguers, Montjoux, Montjoyer, Montlaur-en-Diois, Montmaur-en-Diois, Montmeyran, Montmiral, Montoison, Montréal-les-Sources, Montségur-sur-Lauzon, Montvendre, La Motte-de-Galaure, Mours-Saint-Eusèbe, Mureils, Nyons, Orcinas, Parnans, Le Pègue, Pelonne, La Penne-sur-l’Ouvèze, Peyrins, Piégon, Piégros-la-Clastre, Pierrelatte, Pierrelongue, Les Pilles, Plaisians, Le Poët-en-Percip, Le Poët-Laval, Le Poët-Sigillat, Pommerol, Ponet-et-Saint-Auban, Ponsas, Pont-de-Barret, Pont-de-l’Isère, Pontaix, Portes-en-Valdaine, Portes-lès-Valence, Poyols, Propiac, Puy-Saint-Martin, Puygiron, Ratières, Réauville, Recoubeau-Jansac, Reilhanette, Rémuzat, La Répara-Auriples, Rioms, La Roche-de-Glun, Roche-Saint-Secret-Béconne, La Roche-sur-Grane, La Roche-sur-le-Buis, Rochebaudin, Rochebrune, Rochefort-en-Valdaine, Rochegude, La Rochette-du-Buis, Romans-sur-Isère, Romeyer, Roussas, Rousset-les-Vignes, Roussieux, Roynac, Sahune, Saillans, Saint-Andéol, Saint-Auban-sur-l’Ouvèze, Saint-Avit, Saint-Bardoux, Saint-Barthélemy-de-Vals, Saint-Benoit-en-Diois, Saint-Donat-sur-l’Herbasse, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Gervais-sur-Roubion, Saint-Julien-en-Quint, Saint-Laurent-d’Onay, Saint-Marcel-lès-Sauzet, Saint-Marcel-lès-Valence, Saint-Martin-d’Août, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-May, Saint-Michel-sur-Savasse, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Saint-Paul-lès-Romans, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Rambert-d’Albon, Saint-Restitut, Saint-Roman, Saint-Sauveur-en-Diois, Saint-Sauveur-Gouvernet, Saint-Uze, Saint-Vallier, Sainte-Croix, Sainte-Euphémie-sur-Ouvèze, Sainte-Jalle, Salettes, Salles-sous-Bois, Saou, Saulce-sur-Rhône, Sauzet, Savasse, Séderon, Serves-sur-Rhône, Solaure en Diois, Solérieux, Souspierre, Soyans, Suze, Suze-la-Rousse, Tain-l’Hermitage, Taulignan, Teyssières, La Touche, Les Tourrettes, Triors, Tulette, Upie, Vachères-en-Quint, Valaurie, Valence, Valouse, Venterol, Vercheny, Verclause, Vercoiran, Vers-sur-Méouge, Vesc, Villebois-les-Pins, Villefranche-le-Château, Villeperdrix, Vinsobres.

Delar av kommuner:

Valherbasse, den del som motsvarar de gamla kommunerna Miribel och Saint-Bonnet-de-Valclérieux.

Departementet Isère: 181 kommuner

Les Adrets, Agnin, Allevard, Anjou, Annoisin-Chatelans, Aoste, Arandon-Passins, Assieu, Auberives-sur-Varèze, Les Avenières Veyrins-Thuellin, La Balme-les-Grottes, Barraux, Beaucroissant, Bernin, Biviers, Le Bouchage, Bougé-Chambalud, Bourgoin-Jallieu, Bouvesse-Quirieu, Brangues, La Buisse, La Buissière, Cessieu, Le Champ-près-Froges, Chamrousse, Chanas, Chapareillan, La Chapelle-de-la-Tour, La Chapelle-de-Surieu, La Chapelle-du-Bard, Charette, Charnècles, Chasse-sur-Rhône, Le Cheylas, Cheyssieu, Chimilin, Chonas-l’Amballan, Chozeau, Chuzelles, Claix, Clonas-sur-Varèze, La Combe-de-Lancey, Corbelin, Corenc, Les Côtes-d’Arey, Coublevie, Courtenay, Cras, Crémieu, Crêts en Belledonne, Creys-Mépieu, Crolles, Dizimieu, Dolomieu, Domène, Estrablin, Eyzin-Pinet, Faverges-de-la-Tour, La Flachère, Fontaine, Fontanil-Cornillon, Froges, Gières, Goncelin, Granieu, Le Gua, Hières-sur-Amby, Hurtières, Izeaux, Jardin, Laval, Leyrieu, Lumbin, Luzinay, Meylan, Moidieu-Détourbe, Moirans, Montalieu-Vercieu, Montbonnot-Saint-Martin, Montcarra, Moras, Morestel, Morette, Le Moutaret, La Murette, Murianette, Noyarey, Optevoz, Parmilieu, Le Péage-du-Roussillon, La Pierre, Poliénas, Le Pont-de-Claix, Pont-Évêque, Pontcharra, Porcieu-Amblagnieu, Quincieu, Réaumont, Renage, Revel, Reventin-Vaugris, Rives, La Rivière, Les Roches-de-Condrieu, Rochetoirin, Romagnieu, Roussillon, Ruy-Montceau, Sablons, Saint-Alban-de-Roche, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Baudille-de-la-Tour, Saint-Blaise-du-Buis, Saint-Cassien, Saint-Chef, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Egrève, Saint-Etienne-de-Crossey, Saint-Hilaire-de-Brens, Saint-Ismier, Saint-Jean-de-Moirans, Saint-Jean-le-Vieux, Saint-Lattier, Saint-Marcel-Bel-Accueil, Saint-Martin-d’Uriage, Saint-Martin-le-Vinoux, Saint-Maurice-l’Exil, Saint-Maximin, Saint-Mury-Monteymond, Saint-Nazaire-les-Eymes, Saint-Paul-d’Izeaux, Saint-Paul-de-Varces, Saint-Prim, Saint-Quentin-sur-Isère, Saint-Romain-de-Jalionas, Saint-Romain-de-Surieu, Saint-Savin, Saint-Sorlin-de-Morestel, Saint-Sorlin-de-Vienne, Saint-Victor-de-Morestel, Saint-Vincent-de-Mercuze, Sainte-Agnès, Sainte-Marie-d’Alloix, Salagnon, Salaise-sur-Sanne, Sassenage, Septème, Sermérieu, Seyssuel, Siccieu-Saint-Julien-et-Carisieu, Soleymieu, Sonnay, Tencin, La Terrasse, Theys, Le Touvet, Trept, La Tronche, Tullins, Varces-Allières-et-Risset, Vasselin, Vatilieu, Vénérieu, Venon, Vernas, Vernioz, Le Versoud, Vertrieu, Veurey-Voroize, Veyssilieu, Vézeronce-Curtin, Vienne, Vif, Vignieu, Villard-Bonnot, Ville-sous-Anjou, Villemoirieu, Villette-de-Vienne, Voiron, Voreppe, Vourey.

Departementet Loire: 179 kommuner

Ailleux, Ambierle, Andrézieux-Bouthéon, Arthun, Aveizieux, Balbigny, Bard, Bellegarde-en-Forez, La Bénisson-Dieu, Bessey, Boën-sur-Lignon, Boisset-lès-Montrond, Boisset-Saint-Priest, Bonson, Boyer, Briennon, Bully, Bussières, Bussy-Albieux, Cellieu, Cezay, Chagnon, Chalain-d’Uzore, Chalain-le-Comtal, Chalmazel-Jeansagnière, Chambles, Chamboeuf, Champdieu, Chandon, Changy, La Chapelle-en-Lafaye, La Chapelle-Villars, Charlieu, Châteauneuf, Châtelneuf, Chavanay, Chazelles-sur-Lavieu, Chenereilles, Chuyer, Combre, Commelle-Vernay, Cordelle, Le Coteau, Coutouvre, Craintilleux, Le Crozet, Cuzieu, Dargoire, Débats-Rivière-d’Orpra, Écotay-l’Olme, Essertines-en-Châtelneuf, Genilac, Grézieux-le-Fromental, Grézolles, Gumières, L’Hôpital-le-Grand, L’Hôpital-sous-Rochefort, Jarnosse, Lavieu, Leigneux, Lentigny, Lérigneux, Lézigneux, Lupé, Luré, Luriecq, Mably, Maclas, Magneux-Haute-Rive, Maizilly, Malleval, Marcilly-le-Châtel, Marcoux, Margerie-Chantagret, Marols, Mars, Montagny, Montarcher, Montbrison, Montrond-les-Bains, Montverdun, Mornand-en-Forez, Nandax, Néronde, Neulise, Noailly, Nollieux, Notre-Dame-de-Boisset, Ouches, La Pacaudière, Palogneux, Parigny, Pélussin, Périgneux, Pinay, Pommiers, Pouilly-les-Nonains, Pouilly-sous-Charlieu, Pradines, Pralong, Précieux, Renaison, Riorges, Rivas, Roanne, Roche, Roisey, Sail-sous-Couzan, Saint-Alban-les-Eaux, Saint-André-d’Apchon, Saint-André-le-Puy, Saint-Appolinard, Saint-Bonnet-des-Quarts, Saint-Bonnet-le-Courreau, Saint-Bonnet-les-Oules, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-de-Favières, Saint-Cyr-de-Valorges, Saint-Denis-de-Cabanne, Saint-Étienne-le-Molard, Saint-Forgeux-Lespinasse, Saint-Galmier, Saint-Georges-de-Baroille, Saint-Georges-en-Couzan, Saint-Georges-Haute-Ville, Saint-Germain-Laval, Saint-Germain-Lespinasse, Saint-Haon-le-Châtel, Saint-Haon-le-Vieux, Saint-Hilaire-sous-Charlieu, Saint-Jean-Saint-Maurice-sur-Loire, Saint-Jean-Soleymieux, Saint-Jodard, Saint-Joseph, Saint-Julien-d’Oddes, Saint-Just-en-Bas, Saint-Just-Saint-Rambert, Saint-Laurent-Rochefort, Saint-Léger-sur-Roanne, Saint-Marcel-de-Félines, Saint-Marcellin-en-Forez, Saint-Martin-la-Plaine, Saint-Martin-la-Sauveté, Saint-Michel-sur-Rhône, Saint-Nizier-sous-Charlieu, Saint-Paul-d’Uzore, Saint-Pierre-de-Boeuf, Saint-Pierre-la-Noaille, Saint-Polgues, Saint-Priest-la-Roche, Saint-Romain-la-Motte, Saint-Romain-le-Puy, Saint-Sixte, Saint-Thomas-la-Garde, Saint-Vincent-de-Boisset, Sainte-Agathe-en-Donzy, Sainte-Agathe-la-Bouteresse, Sainte-Colombe-sur-Gand, Sainte-Foy-Saint-Sulpice, Sauvain, Savigneux, Soleymieux, Souternon, Sury-le-Comtal, Tartaras, Trelins, Unias, Veauche, Veauchette, Vendranges, Véranne, Vérin, Verrières-en-Forez, Vézelin-sur-Loire, Villemontais, Villerest, Villers, Violay, Vougy.

Departementet Rhône: 92 kommuner

Hela kommuner:

Alix, Ampuis, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chabanière, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Condrieu, Corcelles-en-Beaujolais, Denicé, Échalas, Émeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Les Haies, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Loire-sur-Rhône, Longes, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Rontalon, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Cyr-sur-le-Rhône, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Romain-en-Gal, Saint-Vérand, Sainte-Colombe, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Soucieu-en-Jarrest, Ternand, Theizé, Trèves, Tupin-et-Semons, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon.

Delar av kommuner:

Vindry-sur-Turdine, den del som motsvarar de gamla kommunerna Dareizé, Les Olmes, Saint-Loup.

Beauvallon, den del som motsvarar den gamla kommunen Saint-Jean-de-Touslas.

Departementet Saône-et-Loire: 11 kommuner

Chaintré, Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Chasselas, Crêches-sur-Saône, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vérand.

Departementet Savoie: 165 kommuner

Aiguebelette-le-Lac, Aiton, Aix-les-Bains, Albertville, Allondaz, Apremont, Arbin, Argentine, Arvillard, Avressieux, Ayn, La Balme, Barberaz, Barby, Bassens, La Bâthie, Belmont-Tramonet, Betton-Bettonet, Billième, La Biolle, Bonvillard, Bonvillaret, Bourdeau, Le Bourget-du-Lac, Bourget-en-Huile, Bourgneuf, La Bridoire, Brison-Saint-Innocent, Césarches, Cevins, Challes-les-Eaux, Chambéry, Chamousset, Chamoux-sur-Gelon, Champ-Laurent, Champagneux, Chanaz, La Chapelle-Blanche, La Chapelle-du-Mont-du-Chat, La Chapelle-Saint-Martin, Châteauneuf, La Chavanne, Chignin, Chindrieux, Cléry, Cognin, Coise-Saint-Jean-Pied-Gauthier, Conjux, La Croix-de-la-Rochette, Cruet, Curienne, Les Déserts, Détrier, Domessin, Drumettaz-Clarafond, Dullin, Entrelacs, Épierre, Esserts-Blay, Fréterive, Frontenex, Gerbaix, Gilly-sur-Isère, Grésy-sur-Aix, Grésy-sur-Isère, Grignon, Hauteville, Jacob-Bellecombette, Jongieux, Laissaud, Lépin-le-Lac, Loisieux, Lucey, Marcieux, Mercury, Méry, Meyrieux-Trouet, Les Mollettes, Montagnole, Montailleur, Montcel, Montendry, Montgilbert, Monthion, Montmélian, Montsapey, La Motte-Servolex, Motz, Mouxy, Myans, Nances, Notre-Dame-des-Millières, Novalaise, Ontex, Pallud, Planaise, Plancherine, Le Pont-de-Beauvoisin, Le Pontet, Porte-de-Savoie, Presle, Pugny-Chatenod, Puygros, La Ravoire, Rochefort, Rognaix, Rotherens, Ruffieux, Saint-Alban-d’Hurtières, Saint-Alban-de-Montbel, Saint-Alban-Leysse, Saint-Baldoph, Saint-Béron, Saint-Cassin, Saint-Genix-les-Villages, Saint-Georges-d’Hurtières, Saint-Jean-d’Arvey, Saint-Jean-de-Chevelu, Saint-Jean-de-la-Porte, Saint-Jeoire-Prieuré, Saint-Léger, Saint-Offenge, Saint-Ours, Saint-Paul, Saint-Paul-sur-Isère, Saint-Pierre-d’Albigny, Saint-Pierre-d’Alvey, Saint-Pierre-de-Belleville, Saint-Pierre-de-Curtille, Saint-Pierre-de-Soucy, Saint-Sulpice, Saint-Vital, Sainte-Hélène-du-Lac, Sainte-Hélène-sur-Isère, Sainte-Marie-d’Alvey, Serrières-en-Chautagne, Sonnaz, La Table, Thénésol, Thoiry, La Thuile, Tournon, Tours-en-Savoie, Traize, Tresserve, Trévignin, La Trinité, Val-d’Arc, Valgelon-La Rochette, Venthon, Verel-de-Montbel, Verel-Pragondran, Le Verneil, Verrens-Arvey, Verthemex, Villard-d’Héry, Villard-Léger, Villard-Sallet, Villaroux, Vimines, Vions, Viviers-du-Lac, Voglans, Yenne.

Departementet Haute-Savoie: 121 kommuner

Allinges, Allonzier-la-Caille, Ambilly, Andilly, Annemasse, Anthy-sur-Léman, Archamps, Armoy, Arthaz-Pont-Notre-Dame, Ayse, Ballaison, Bassy, Beaumont, Bellevaux, Bernex, Bonne, Bonneville, Bons-en-Chablais, Bossey, Brenthonne, Brizon, Cercier, Cernex, Cervens, Challonges, Champanges, Chaumont, Chavannaz, Chêne-en-Semine, Chênex, Chens-sur-Léman, Chessenaz, Chevrier, Chilly, Clarafond-Arcine, Clermont, Collonges-sous-Salève, Contamine-Sarzin, Contamine-sur-Arve, Copponex, Cranves-Sales, Cruseilles, Desingy, Dingy-en-Vuache, Douvaine, Draillant, Droisy, Éloise, Étrembières, Évian-les-Bains, Excenevex, Faucigny, Feigères, Fessy, Féternes, Franclens, Frangy, Gaillard, Glières-Val-de-Borne, Jonzier-Épagny, Juvigny, Larringes, Loisin, Lucinges, Lugrin, Lullin, Lully, Lyaud, Machilly, Marcellaz, Margencel, Marignier, Marin, Marlioz, Massongy, Maxilly-sur-Léman, Meillerie, Menthonnex-en-Bornes, Menthonnex-sous-Clermont, Messery, Minzier, Mont-Saxonnex, Musièges, Nernier, Neuvecelle, Neydens, Novel, Orcier, Peillonnex, Perrignier, Présilly, Publier, Reyvroz, Saint-Blaise, Saint-Cergues, Saint-Germain-sur-Rhône, Saint-Gingolph, Saint-Julien-en-Genevois, Saint-Paul-en-Chablais, Le Sappey, Savigny, Sciez, Seyssel, Thollon-les-Mémises, Thonon-les-Bains, Thyez, Usinens, Vailly, Valleiry, Vanzy, Veigy-Foncenex, Vers, Vétraz-Monthoux, Ville-la-Grand, Villy-le-Bouveret, Vinzier, Viry, Vougy, Vovray-en-Bornes, Vulbens, Yvoire.

7.   Huvudsakliga druvsorter

Alicante henri bouschet N

Aligoté B

Alphonse lavallée N

Aléatico N

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arinarnoa N

Aubun N – murescola

Barbaroux Rs

Biancu gentile B

Bourboulenc B – doucillon blanc

Brun argenté N – vaccarèse

Cabernet franc N

Cabernet Sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Carignan N

Carignan blanc B

Chambourcin N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chasselas rose Rs

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Colombard B

Cot N – malbec

Couderc noir N

Counoise N

Egiodola N

Gamaret

Gamay fréaux N

Gamay N

Gamay de bouze N

Gamay de chaudenay N

Ganson N

Gewurztraminer Rs

Gramon N

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros manseng B

Jurançon noir N – dame noire

Listan B – palomino

Lledoner pelut N

Macabeu B – macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac rose Rs

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meunier N

Mollard N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Monerac N

Montils B

Morrastel N – minustellu, graciano

Mourvaison N

Mourvèdre N – monastrell

Mouyssaguès

Muresconu N – morescono

Muscadelle B

Muscardin N

Muscat ottonel B – muscat, moscato

Muscat cendré B – muscat, moscato

Muscat d’alexandrie B – muscat, moscato

Muscat de hambourg N – muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato

Muscat à petits grains rouges Rg – muscat, moscato

Müller-thurgau B

Nielluccio N – Nielluciu

Noir fleurien N

Négret de banhars N

Négrette N

Oberlin noir N

Ondenc B

Orbois B

Pagadebiti B

Pascal B

Perdea B

Persan N

Petit courbu B

Petit manseng B

Petit meslier B

Petit verdot N

Picardan B – araignan

Pineau d’aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant de brunel N

Plant droit N – espanenc

Plantet N

Portan N

Portugais bleu N

Poulsard N – ploussard

Prunelard N

Précoce gousquet B

Précoce de malingre B

Raffiat de moncade B

Ravat blanc B

Rayon d’or B

Riesling B

Riminèse B

Rivairenc N – aspiran noir

Rivairenc blanc B – aspiran blanc

Rivairenc gris G – aspiran gris

Romorantin B – danery

Rosé du var Rs

Roublot B

Roussanne B

Roussette d’ayze B

Rubilande Rs

Sacy B

Saint côme B

Saint-Macaire N

Saint-Pierre doré B

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Savagnin blanc B

Savagnin rose Rs

Sciaccarello N

Segalin N

Seinoir N

Select B

Semebat N

Sémillon B

Servanin N

Seyval B

Sylvaner B

Syrah N – shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Tourbat B

Tressot N

Trousseau N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Valérien B

Varousset N

Velteliner rouge précoce Rs

Verdesse B

Vermentino B – rolle

Villard blanc B

Villard noir N

Viognier B

8.   Beskrivning av samband

8.1   Det geografiska områdets särskilda egenskaper

Den skyddade geografiska beteckningen ”Comtés Rhodaniens” omfattar nio departement i den tidigare regionen Rhône Alpes, som är kända för sin vinodling: Ain, Ardèche, Drôme, Isère, Loire, Rhône, Savoie, Haute-Savoie och Saône-et-Loire. I Ardèche ligger de vingårdar som framställer viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Comtés Rhodaniens” främst i den södra halvan av departementet och i Rhônekorridoren. Där råder nästan ett Medelhavsklimat, med milda vintertemperaturer. Området är blåsigt, med kalla mistralvindar från nordost, varma sydvindar och fuktiga västvindar. Jordmånen är rik och bördig, full av stenar av märgelkalksten och med lerbäddar som bevarar fukten. Departementet Drôme, som också ligger längs Rhôneaxeln, kan delas in i två delar: det prealpinska bergsmassivet och Rhônesänkan. Vinodlingen sker i praktiskt taget hela området men framför allt vid foten av bergen och på bergssluttningarna. Jordmånen består till största delen av sediment av kalklera. I norr kan klimatet i Drôme beskrivas som ett inlandsklimat, medan Medelhavets påverkan på klimatet blir mer påtaglig ju längre söderut man kommer, och hela området har tydliga inslag av bergsklimat.

Längst upp i norr gränsar departementet Rhône till departementen Ain, Isère, Loire och Saône-et-Loire. Landskapet präglas av de medelhöga Beaujolaisbergen (i norr) och Lyonbergen (i söder) och avgränsas av Saôneslätten och Rhônedalen (vid Lyon). Norr om Rhônefloden består berggrunden av granit, som har vittrat sönder och bildat mer eller mindre sura sandlerjordar. Det är på dessa jordar, som gör det möjligt att bromsa tillväxtkraften hos druvsorten gamay N, som de flesta vingårdarna har planterat sin vinstockar. Söder om Nizerand finns kalkstenssluttningar, ibland av skiffertyp. Vinerna därifrån har högre kvalitet. Rhône, och resten av regionen, har ett inlandsliknande klimat med inslag av både Medelhavsklimat, inlandsklimat och kustklimat. Vintrarna är ganska hårda (ibland med kraftig frost och enstaka snöfall) och somrarna är varma och soliga. Det är ofta blåsigt. Mistralvinden drar regelbundet ner från norra Rhônedalen, och det blåser ofta och ibland kraftiga sydvindar innan det drar in oväder från sydost.

Kring denna kärna (Ardèche-Drôme-Rhône) är området ”Comtés Rhodaniens” mer säreget i departementet Isère, som kan delas in i följande områden:

| — | Grésivaudandalen, som är en del av alpinfåran nordost om Grenoble i riktning mot Chambéry, som sträcker sig från Meylan till kommunen Chapareillan på gränsen till departementet Savoie. Här har vinrankorna planterats på sydostsluttningarna (kalkrasbranter) vid foten av Chartreusemassivet. |
| --- | --- |

—

Grésivaudandalen, som är en del av alpinfåran nordost om Grenoble i riktning mot Chambéry, som sträcker sig från Meylan till kommunen Chapareillan på gränsen till departementet Savoie. Här har vinrankorna planterats på sydostsluttningarna (kalkrasbranter) vid foten av Chartreusemassivet.

| — | Området söder om Grenoble, mellan Vercorsmassivet i väster och Dévoluy- och Ecrinsmassiven i öster, där Trièves utgör alpinfårans sydligaste del. Detta område med medelhöga berg (500–1 200 m.ö.h.) präglas av branta sluttningar med terrassodlingar. Odlingarna ligger i kitteldalarna längs Dracflodens slingringar och på Èbrondalens sluttningar, som är mycket branta och vetter mot sydost. |
| --- | --- |

—

Området söder om Grenoble, mellan Vercorsmassivet i väster och Dévoluy- och Ecrinsmassiven i öster, där Trièves utgör alpinfårans sydligaste del. Detta område med medelhöga berg (500–1 200 m.ö.h.) präglas av branta sluttningar med terrassodlingar. Odlingarna ligger i kitteldalarna längs Dracflodens slingringar och på Èbrondalens sluttningar, som är mycket branta och vetter mot sydost.

| — | Området nordost om Bourgoin-Jallieu, mellan kommunerna Crémieu och La Tour-du-Pin, en serie parallella dalgångar från öster till väster, med flera fantastiska sydsluttningar (gynnsamt mikroklimat). Detta område kännetecknas av molasskullarna i Bas-Dauphiné, kalkstensplatåer från juraperioden (Isle de Crémie-platån). |
| --- | --- |

—

Området nordost om Bourgoin-Jallieu, mellan kommunerna Crémieu och La Tour-du-Pin, en serie parallella dalgångar från öster till väster, med flera fantastiska sydsluttningar (gynnsamt mikroklimat). Detta område kännetecknas av molasskullarna i Bas-Dauphiné, kalkstensplatåer från juraperioden (Isle de Crémie-platån).

Tack vara alpmassivet är Isère relativt skyddat från de kalla ostvindarna och dessutom skyddar Centralmassivet området från Atlantvindarna. Isère har ett både tempererat och varierat klimat, men inga extrema temperaturer. Efter en kall och disig vinter gör den varma och torra sommaren det möjligt för vinrankorna att ta igen den försenade tillväxt som ofta registreras i slutet av våren. Den skyddade geografiska beteckningen ”Comtés Rhodaniens” sträcker sig ända till departementen Savoie och Haute-Savoie samt kantonen Seyssel i Ain. Klimatet har inslag av såväl kustklimat som inlandsklimat och sydländskt klimat.

Det geografiska området sträcker sig således längs Rhônedalen fram till Alperna. Det kännetecknas av ett inlandsliknande klimat som har inslag av både kustklimat (med fuktiga västvindar, som mildrar temperaturskillnaderna) och ett mer sydländskt klimat längre söderut (milt och soligt). Vinodlingen, som framför allt sker vid foten av bergen och på bergssluttningarna, gynnas av dessa klimatmoduleringar. Jordmånen är till största delen sediment av kalklera, i vissa områden granitlera, som gynnar plantering av olika druvsorter.

8.2   Produktens särskilda egenskaper

Det första skriftliga belägget för vinodling i området är 2 000 år gammalt, och kommer från Plinius den äldres naturhistoriska verk Naturalis Historia. Historiker vittnar om att det mellan 100- och 400-talet fanns en betydande handel med vin som via dåtidens romerska städer Vienna och Lugdunum transporterades på Rhône till kunder i norra Europa. På medeltiden övertog den katolska kyrkan stafettpinnen från romarna. Under denna tid odlades vin på biskopsdömenas ägor, ibland inne i biskopsstäder som Vienne, Lyon, Valence och Grenoble. På samma gång blev klostren även vingårdar.

Fram till slutet av 1800-talet växte vingårdarna i takt med att befolkningen, handelsutbytet och städerna växte, och år 1870 omfattade odlingarna 200 000 hektar. Lönsamheten varierade beroende på område och förebådade dagens situation, där stora adelsegendomar och kapital från borgarklassen i Lyon samexisterar i Beaujolais, små och medelstora vingårdar dominerar i Bugey och Savoie fram till Drôme och södra Ardèche, och initiativrika handlare bildar öar av excellens i Rhônedalen.

I takt med att kunskapen och kvaliteten ökade skapade vinodlarna efter hand det landskap som vi ser i dag.

Viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Comtés Rhodaniens” kan bestå av en blandning av druvsorter med stark regional historisk förankring, såsom viognier B, marsanne B, roussanne B, syrah N, gamay N, pinot N, men även druvsorter från andra regioner som chardonnay B eller merlot N.

Produktens särskilda egenskaper härrör därför från detta krav, det vill säga att i första hand framställa och sälja viner bestående av en enda druvsort, men även blandningar av druvsorter:

| — | De vita vinerna kännetecknas av en harmonisk kombination av friskhet, fruktiga eller blommiga toner, eller rent av mineraltoner beroende på druvsort. |
| --- | --- |

—

De vita vinerna kännetecknas av en harmonisk kombination av friskhet, fruktiga eller blommiga toner, eller rent av mineraltoner beroende på druvsort.

| — | Druvans smak av färska röda bär bevaras för att de röda vinerna ska bli uttrycksfulla redan när de är unga. |
| --- | --- |

—

Druvans smak av färska röda bär bevaras för att de röda vinerna ska bli uttrycksfulla redan när de är unga.

| — | Rosévinerna är lätta och livfulla och framställs med hjälp av klimatkontrollteknik som gör det möjligt att bevara de primära och fruktiga aromerna. |
| --- | --- |

—

Rosévinerna är lätta och livfulla och framställs med hjälp av klimatkontrollteknik som gör det möjligt att bevara de primära och fruktiga aromerna.

8.3   Orsakssamband mellan det geografiska områdets särskilda egenskaper och produktens särskilda egenskaper

Orsakssambandet grundas på det regionala klimatets och jordtypernas inverkan på framställningen av relativt friska, mjuka och fruktiga viner.

Det som har format viner med beteckningen ”Vin de pays des Comtés Rhodaniens” är först och främst historien, som har förenat människor och deras kunskap sedan antiken. Det rör sig framför allt om de vinodlings- och jordbruksförbindelser som först knöts mellan Drôme och Ardèche och på senare tid även med Rhône och de övriga departementen i detta vindistrikt.

I Rhônefåran har vinodlings- och jordbrukstraditionerna skapat en verkligt övergripande regional ekonomi. Denna kultur i hjärtat av Rhônelandet speglar på ett perfekt sätt den skyddade geografiska beteckningen ”Comtés Rhodaniens”. Det är dessutom inte någon slump att den främsta exportmarknaden är närliggande Schweiz.

Regionen Rhône Alpes, som är känd för sin vinodling, delar upp sina viner i viner med kontrollerad ursprungsbeteckning och viner med skyddad geografisk beteckning, traditionellt kallade ”Vins de pays”.

Inom denna region byggdes den anförda produktionen av ”Vin de pays” först på lokal produktion: den skyddade geografiska beteckningen ”Drôme”, den skyddade geografiska beteckningen ”Collines Rhodaniennes”, den skyddade geografiska beteckningen ”Coteaux du Grésivaudan”, den skyddade geografiska beteckningen ”Isère”, den skyddade geografiska beteckningen ”Vins des Allobroges” och den skyddade geografiska beteckningen ”Ardèche”. Denna produktion stärkte ryktet för det regionala ”Vin de pays” med beteckningen ”Comtés Rhodaniens”, som erkändes 1989 och som har lett fram till den skyddade geografiska beteckningen ”Comtés Rhodaniens”.

Den skyddade geografiska beteckningen ”Comtés Rhodaniens” har således en stor geografisk utsträckning och omfattar nio departement, även om produktionen främst är centrerad kring Ardèche, Drôme och Rhône.

Kunskap om den naturliga miljön har sedan länge fått producenterna att förvalta vinrankorna och deras potentiella produktion på ett optimalt sätt.

De geologiska händelser som under historiens lopp följt på varandra i det geografiska området med den skyddade geografiska beteckningen ”Comtés Rhodaniens” har skapat en väldränerad jordmån som i huvudsak består av kalklera och som lämpar sig för vinodling. De vingårdar som har anlagts i detta vindistrikt ligger vid foten av bergen och på bergssluttningarna. De primära aromerna hos de viner som framställs speglar de olika druvsorter som har planterats.

Området kännetecknas även av sitt typiska inlandsklimat, som dock har inslag av Medelhavsklimat i söder. Sommarens växlingar mellan varma dagar och betydligt svalare nätter gör det möjligt att låta de regionala druvsorter och druvsorter från andra regioner som används mogna fullt ut, så att vinernas mjukhet, friskhet och fruktighet bevaras.

Dessa mesorhodanska viner deltar regelbundet i jordbrukstävlingar (Concours Général Agricole) där de får utmärkelser. De nämns i vinguiden Guide Hachette des vins och är en del av lokala festivaler och turistevenemang: i vinodlarnas byar, i regionens städer (Lyon, Valence) eller i hela sydöstra Frankrike (Festival Hors les vignes i Marseille som kombinerar viner, kockar och artister).

9.   Väsentliga ytterligare villkor

Rättslig ram

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Den skyddade geografiska beteckningen ”Comtés Rhodaniens” får kompletteras med namnet på en eller flera druvsorter.

EU:s logotyp för produkter med skyddad geografisk beteckning ska anges på etiketten när uppgiften ”skyddad geografisk beteckning” ersätts med det traditionella uttrycket ”Vin de pays”.

Länk till produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8b3ff145-7894-405a-a562-1b4863a7bf16

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

---

| 27.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/54

---

Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

(2022/C 286/13)

Europeiska kommissionen har godkänt denna mindre ändring i enlighet med artikel 6.2 tredje stycket i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (1).

Ansökan om godkännande av den mindre ändringen finns i kommissionens databas eAmbrosia.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”IDIAZABAL”

EU-nr: PDO-ES-0082-AM02 – 16 februari 2021

SUB (X) SGB

1.   Namn

”Idiazabal”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.3 Ost

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Ost med beteckningen ”Idiazabal” framställs uteslutande av obehandlad fårmjölk från raserna Latxa och Carranzana. Det är en ost med pressad, okokt ostmassa som lagras i minst 60 dagar. Den har en vikt på 1–3,5 kg, en höjd på 8–12 cm och en diameter på 10–30 cm. En tolerans på ±10 % ska tillåtas för alla dessa egenskaper. Den får rökas.

Inga andra ämnen än mjölksyrabakterier, lysozym, löpe och salt får tillsättas mjölken.

Osten har cylindrisk form, en hård och slät skorpa och blekgul eller, om den är rökt, mörkbrun färg. Ostens yta (färg och pipor) är homogen och elfenbensfärgad till halmgul med ett fåtal små pipor av varierande form. Texturen är tämligen elastisk, fast och något grynig. Ostens typiska doft och smak kännetecknas av en genomträngande doft som erinrar om fårmjölk och löpe. Smaken är balanserad och intensiv med utsökta kryddiga, syrliga och, i tillämpliga fall, rökta inslag. Den starka aromen kvarstår länge i munnen efter det att osten intagits.

Fetthalten får inte understiga 45 % av torrsubstansen, den totala proteinhalten ska vara minst 25 % av torrsubstansen och torrsubstanshalten ska i sin tur vara minst 55 %. Produktens pH-värde ska vara 4,9–5,5.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Djurfoder: Får av raserna Latxa och Carranzana får normalt beta nästan året om. Fårflockarna flyttas periodvis till och från dalbottnarna till de högre bergssluttningarna, beroende på årstiden. Eftersom fåren i princip året om vistas i en naturlig miljö betar de huvudsakligen spontan vegetation i skogarna på de lägre sluttningarna vintertid, och på de högt belägna gräsmarkerna på sommaren. De utfodras i fållan när förhållandena på gräsmarkerna är besvärliga eller när detta rekommenderas av ett antal fysiologiska skäl (laktation).

Råvaror: Obehandlad fårmjölk från raserna Latxa och Carranzana i det avgränsade geografiska området.

Inga andra ämnen än mjölksyrabakterier, lysozym, löpe och salt får tillsättas mjölken.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Såväl produktionen av mjölken som tillverkningen och lagringen av osten ska äga rum i det avgränsade geografiska området, vilket betyder att samtliga steg i produktionsprocessen äger rum i det avgränsade området.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Osten med beteckningen ”Idiazabal” får säljas hel eller i bitar.

Förpackning av hel ”Idiazabal” eller bitar av osten ska alltid ske efter en minsta lagringsperiod på 60 dagar.

Delning av osten och, i tillämpliga fall, förpackning av bitarna, ska ske i det avgränsade geografiska området. Det finns två skäl till detta.

För det första förlorar minst två av bitarnas sidor den skyddande skorpan när osten delas. För att se till att de organoleptiska egenskaperna hos ”Idiazabal” bevaras när produkten delas måste tiden mellan delning och förpackning av bitarna vara så kort som möjligt.

För det andra kan delningen leda till att den märkning som vittnar om produktens äkthet och ursprung försvinner eller inte längre syns. För att inte den delade produktens äkthet ska kunna ifrågasättas måste delningen och förpackningen därför ske i ursprungsområdet.

Genom undantag från ovanstående får osten ”Idiazabal” delas på försäljningsstället om detta görs framför konsumenten vid tidpunkten för försäljning.

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Ost med beteckningen ”Idiazabal” ska identifieras på följande sätt:

| — | En kaseinplatta med ett unikt serienummer ska fästas på varje ost i samband med formningen eller pressningen. Etiketten ska tillhandahållas av kontrollorganet. |
| --- | --- |

—

En kaseinplatta med ett unikt serienummer ska fästas på varje ost i samband med formningen eller pressningen. Etiketten ska tillhandahållas av kontrollorganet.

| — | Den skyddade ursprungsbeteckningen och dess logotyp ska finnas med på de etiketter som är fästa på osten vid försäljningen.
  På ostar som framställts uteslutande av gårdens egen mjölk, får beteckningen ”baserrikoa – de caserío” [från gården] läggas till bredvid logotypen för den skyddade ursprungsbeckningen ”Idiazabal”. |
| --- | --- |

—

Den skyddade ursprungsbeteckningen och dess logotyp ska finnas med på de etiketter som är fästa på osten vid försäljningen.

På ostar som framställts uteslutande av gårdens egen mjölk, får beteckningen ”baserrikoa – de caserío” [från gården] läggas till bredvid logotypen för den skyddade ursprungsbeckningen ”Idiazabal”.

| — | De etiketter som används, oavsett om osten säljs hel eller i bitar, ska fästas på osten vid de mejerier som är upptagna i SUB-registren, i enlighet med spansk lagstiftning. |
| --- | --- |

—

De etiketter som används, oavsett om osten säljs hel eller i bitar, ska fästas på osten vid de mejerier som är upptagna i SUB-registren, i enlighet med spansk lagstiftning.

| — | Ostarna ska vara försedda med en sekundäretikett med ett eget serienummer och koder för ostens storlek och form. Sekundäretiketten ska innehålla beteckningen ”Idiazabal” och logotypen för den skyddade ursprungsbeteckningen. Sekundäretiketterna ska tillhandahållas och kontrolleras av kontrollorganet och ska på ett icke-diskriminerande sätt vara tillgängliga för alla aktörer som så begär och som uppfyller villkoren i produktspecifikationen. |
| --- | --- |

—

Ostarna ska vara försedda med en sekundäretikett med ett eget serienummer och koder för ostens storlek och form. Sekundäretiketten ska innehålla beteckningen ”Idiazabal” och logotypen för den skyddade ursprungsbeteckningen. Sekundäretiketterna ska tillhandahållas och kontrolleras av kontrollorganet och ska på ett icke-diskriminerande sätt vara tillgängliga för alla aktörer som så begär och som uppfyller villkoren i produktspecifikationen.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området innefattar den naturliga miljön för fårraserna Latxa och Carranzana i Álava, Vizcaya, Guipúzcoa och Navarra, med undantag av kommunerna i Valle del Roncal. Produktionsområdet ligger på norra Iberiska halvön, mellan 43° 27′ och 41° 54′ norr och 1° 05′ och 3° 37′ väst, baserat på Greenwich-meridianen.

5.   Samband med det geografiska området

Specifika uppgifter om det geografiska området

Det finns belägg för att fårraserna Latxa och Carranzana fötts upp i detta område sedan omkring 2200 f.Kr. Områdets särskilda egenskaper är väsentliga för dessa rasers korrekta utveckling och hantering eftersom de har anpassats till området efter så många år. Produktionsområdet är en mycket kuperad och komplex bergsregion, vilket försvårar kommunikation. Det har bidragit till att fåruppfödningen levt vidare i många av dalarna och de höglänta områdena. Jordarna är rika på grundämnen och andra näringsämnen, och effekterna av erosion lindras av berggrundens naturliga egenskaper och ibland av förekomsten av karbonatklippor i markprofilen, vilket ger utmärkt betesmark. Områdets topografiska kännetecken resulterar i ett skiftande klimat som varierar från atlant- till medelhavsklimat, med övergångszoner som beror på att bergskedjorna fungerar som barriär. Nätet av vattendrag är vidsträckt och omfattande eftersom det finns ett stort antal kullar och berg och nederbörden är riklig. Det finns två avrinningsområden: det kantabriska området, dit vatten rinner från Vizcaya, Guipúzcoa och de nordliga dalarna i Álava och Navarra, och medelhavsområdet, som innefattar Álava, mellersta Navarra och La Ribera. Vad floran beträffar finns många naturliga ängar och gräsmarker. De gynnsamma klimat- och markförhållandena har främjat förekomsten av hygrofyter och subhygrofila växter som är typiska för Baskiens och norra Navarras kustkaraktär.

Produktens särskilda egenskaper

Ost med beteckningen ”Idiazabal” har unika sensoriska egenskaper som skiljer den från andra ostar och som märks i produktens rika doft- och smaknyanser. Den har också mycket liten till måttlig elasticitet och grynighet och medelfast till fast konsistens. Den har intensiv smak och lång eftersmak, med perfekt balans mellan mjölkarom, löpe och den ”rostade” doften. Dessa utgör de grundläggande sensoriska egenskaperna, och därtill kommer en mängd smak- och doftnyanser som ger osten verklig karaktär.

Samband mellan det geografiska området och produktens egenskaper

De särskilda inslagen vid produktionen av den mjölk som används för tillverkning av ”Idiazabal” kan i huvudsak härledas till de raser som mjölken får komma från (Latxa och Carranzana). Fårens anpassning till det avgränsade geografiska området och det historiska förhållandet mellan miljön, fåren och herdarna skapar ett bestående band som i stor utsträckning förklarar de särskilda egenskaperna hos ost med beteckningen ”Idiazabal”. Fårraserna Latxa och Carranzana är mycket väl lämpade för mjölkproduktion. De är härdiga och väl anpassade till bergen och har sin plats i den baskiska fåruppfödningskulturen, topografin och de ekologiska inslagen i sina hemtrakter.

Ett annat skäl till att alla dessa egenskaper, som härrör från den naturliga miljön och varierar med årstiderna, typen av bete, klimatet osv., kommer till uttryck i ost med beteckningen ”Idiazabal” är användningen av obehandlad, ej värmebehandlad mjölk. Uppvärmning skulle nämligen förstöra eller minska de sensoriska nyanserna i osten och metoden utgör en del av områdets långa traditioner.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/dop-igp/htm/DOP-Idiazabal-modificacion-menor.aspx

---

(1)  EUT L 179, 19.6.2014, s. 17.

---

| 27.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/57

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2022/C 286/14)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Lumblija”

EU-nr: PGI-HR-02809 – 28 oktober 2020

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn [på SUB eller SGB]

”Lumblija”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Klass 2.3 Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror.

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i punkt 1 är tillämplig

”Lumblija” är ett runt sött bröd som bakas av jäst deg. På utsidan är brödet mörkbrunt till färgen, och det penslas med varenik [en sirap gjord av druvmust] eller brandy och pudras med socker. Det har en aromatisk doft från de tillsatta kryddorna – kanel, nejlika, muskot, koriander och anis. Brödet är harmoniskt och dess karakteristiska och fylliga nöt- och fruktsmak härrör från de råvaror som används vid tillverkningen – mandlar, valnötter, russin, varenik och citrusfrukter – och en arom från de kryddor som tillsatts.

På insidan är brödet kompakt men mjukt till sin struktur, med små bitar av russin, mandlar och valnötter synliga i snittytan, medan den yttre strukturen har fast konsistens.

Ett ”Lumblija” väger 350–600 g.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Följande råvaror används för att tillverka ”Lumblija”: finmalet vetemjöl, socker, olivolja, ister eller smör, varenik, mandlar, valnötter, russin, malda nejlikor, kanel, muskot, koriander, anis, citron- och apelsinskal, vaniljsocker, brandy (ros- eller örtkryddad (travarica)), bagerijäst (färsk eller torkad), mjölk, vatten och salt för att göra degen. Malt johannesbröd kan tillsättas när degen görs.

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Beredningen av degen och bakningen av ”Lumblija” är produktionssteg som måste utföras i det geografiska område som fastställs i punkt 4.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

”Lumblija” säljs helt, oskivat.

Förpackningen måste äga rum i det geografiska område som fastställs i punkt 4 för att produktens specifika organoleptiska egenskaper och kvalitet ska bevaras, vilka kan skadas under transporten. För att bevara brödets fräschör och förbereda det inför vidare transport, placeras ”Lumblija” i pappers- eller plastförpackningar (cellofan). För att skyddas mot mekaniska skador kan brödet placeras i lämpliga lådor.

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

När produkten släpps ut på marknaden måste produktnamnet ”Lumblija” framträda tydligare än all annan text när det gäller typsnitt och storlek.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Produktionsområdet för ”Lumblija”, från beredningen av degen till bakningen, täcker hela ön Korčula, som inbegriper kommunerna Vela Luka, Blato, Smokvica, Čara, Račišće, Pupnat, Žrnovo, Korčula och Lumbarda.

5.   Samband med det geografiska området

Orsakssambandet mellan ”Lumblija” och det avgränsade geografiska området baseras på produktens anseende och bakningsmetoden, där man använder ett traditionellt recept som bevarats fram tills i dag.

Tack vare det med dalmatiska mått mätt ovanligt stora bördiga landområdet, blev jordbruk centralt för ekonomin och den huvudsakliga inkomstkällan i kommunen Korčula på medeltiden. Utöver odling av vin och oliver för att producera druvor, varenik och olivolja, odlar lokalinvånarna även frukt (fikon, mandlar, valnötter och citrusfrukter) och producerar säd för tillverkning av mjöl. Samtliga produkter är ursprungliga råvaror i ”Lumblija”, det söta bröd som tillverkas på ön Korčula. En viktig ingrediens i tillverkningen av ”Lumblija” som baseras på den uråldriga traditionen av vinodling är varenik – en reducerad druvsaft som var ett viktigt sötningsmedel innan industriellt vitt socker fanns, och som användes vid tillverkningen av ”Lumblija”. Före den industriella russinproduktionen (innan torkmaskiner fanns) användes också russin framställda i hushåll, som hade flera sorters vinstockar med kärnfria druvor i sina vinodlingar, för att tillverka ”Lumblija”.

Det traditionella söta brödet ”Lumblija” bakas på allhelgonaafton, enbart på ön Korčula, i synnerhet runt städerna Vela Luka, Blato och Smokvica, men på senare tid även på andra delar av öarna. Denna högtid började firas på 300-talet, under romarriket. Ett av de sätt på vilka allhelgonadagen uppmärksammades har bevarats på ön Korčula, nämligen den tradition att utbyta gåvor som är känd som kol(e)inde. Förr i tiden förberedde husmödrarna särskilda gåvor bestående av det söta brödet ”Lumblija” tillsammans med höstfrukter och nötter såsom torkade fikon, mandlar, citrusfrukter och druvor, som barnen gav till sina gudföräldrar och andra familjemedlemmar och släktingar. Blato på ön Korčula har haft en alla helgons församlingskyrka sedan 1300-talet, så den flera hundra år gamla traditionen och sedvänjan att tillverka ”Lumblija” för allhelgonadagen har bevarats fram till i dag. Den traditionella bakningsmetoden och receptet för ”Lumblija” har också överlevt fram tills i dag.

Sedan urminnes tider har ”Lumblija” bakats enligt ett traditionellt recept av husmödrar från ön Korčula. Att kunna receptet var dock inte tillräckligt; lika viktigt var det att ha färdigheter och erfarenhet av att baka det söta brödet och veta hur man bestämmer och avväger rätt proportioner av de nödvändiga ingredienserna. Det var också nödvändigt att känna till hur rätt temperatur uppnås, i en tid när ugnar värmdes med eld. Färdigheter och erfarenhet krävdes för att blanda degen för hand och uppskatta den tid som behövdes för degen att jäsa och för att grädda brödet. Konsten att göra ”Lumblija” består i att baka brödet tills det är välgräddat, men samtidigt saftigt och inte torrt. Det traditionella recept som används av kvinnor på ön Korčula för att baka ”Lumblija” har förmedlats över generationer och bevarats fram till i dag, med två väletablerade bakningsmetoder på olika delar av ön.

”Lumblija” bakas på traditionellt sätt, enligt ett traditionellt recept som förmedlas muntligen från generation till generation på ön Korčula.

Det finns två etablerade traditionella sätt att baka ”Lumblija”. Enligt det första görs degen med ingredienserna och 1 kg mjöl, enligt det andra används 3 kg mjöl. När man blandar och formar degen enligt den första bakningsmetoden (med 1 kg mjöl) tillsätts hela mängden jäst från början som en ingrediens, och degen får jäsa till dubbel storlek, medan man enligt den andra metoden (med 3 kg mjöl) tillsätter en del av jästen i ett senare skede, efter att degen fått jäsa till dubbel storlek en första gång med den första delen jäst. Enligt den första traditionella metoden har man heller inte malt johannesbröd i receptet, medan johannesbröd används som en ingrediens enligt den andra traditionella metoden. Slutligen tillsätts anisfrön direkt i degen som en ingrediens enligt den första traditionella metoden, medan anisfrön blötläggs i ljummet vatten enligt den andra metoden.

”Lumblija” är en unik produkt inte bara genom det stora antal ingredienser som behövs vid tillverkningen, utan också på grund av den omständliga metoden för att förbereda många av de ingredienser som ingår i och själva bakningen av degen. Det är vad som särskiljer bakningen av ”Lumblija” från de vanliga stegen i tillverkningen av liknande produkter. Variationen, fylligheten och rikhaltigheten hos ingredienserna och dessa ingrediensers vikt genom hela bakningsprocessen (såsom blötläggning av russin i varenik, den bestämda mängden fett, särskilt olivolja, den bestämda mängden nötter, den bestämda mängden socker och själva varenik, som har en distinkt struktur och densitet) gör det svårt för degen att jäsa snabbt och lätt. På grund av de tillsatta ingrediensernas vikt sker jäsningen flera gånger och varar mycket längre än för liknande produkter (degen rekommenderas att jäsa från kvällen till morgonen). Det innebär att ”Lumblija” tar ovanligt lång tid att baka, men det är också vad som ger slutprodukten dess utpräglade karaktär: dess kompakta men mjuka struktur, kraftigt berikad i snittytan med nötter och russin, en karakteristisk nöt- och fruktsmak, en rik och fyllig arom erhållen genom försiktig kombination av de tillsatta kryddorna i korrekt proportioner. ”Lumblija” är en produkt av det ekonomiska välståndet och variationen av råvaror av hög kvalitet på ön Korčula, och är distinkt genom sitt recept och det stora antal ingredienser som ingår i det. Det är dessa ingredienser som ger ”Lumblija” dess distinkta aromatiska smak och doft av nöt och frukt, och de färdigheter som krävs för att tillverka brödet står för dess specifika kompakta struktur på insidan.

Många öbor har publicerat varianter på det traditionella receptet och produktionsmetoden för ”Lumblija” i kokböcker (F. Mandić, Luškajića i pića, 2009, s. 244–245; Kaštropil-Culić, 1995, Blatska trpeza, s. 134). Det oupplösliga sambandet mellan bakning av ”Lumblija” och traditionerna på ön Korčula illustreras också genom publikationen Zapisi Danijela Kneževića från 2012, och boken från 2016 av Frank Mirošević med titeln Povjerenje ili zaborav, där författaren beskriver hur svårt det är att baka ”Lumblija” (F. Mirošević Dubaj, 2016, Povjerenje ili zaborav, s. 11).

Den första skriftliga konstaterade förekomsten av namnet ”Lumblija” finns i publikationen Slovinac från 1881, i en artikel med rubriken Nekoliko riječi u čakavštini, där författaren S. Castrapelli beskriver ”Lumblija” som ett sött bröd gjort av mjöl, varenik, saffran och kanel, som bakas vid allhelgonahelgen (S. Castrapelli, 9 Slovinac nr 20, 1881, Nekoliko riječi u čakavštini, s. 418–419).

Historiens gång har också bidragit med ytterligare ett skäl till att bevara traditionen i tillverkningen av ”Lumblija”. Det stora antalet emigranter som tvingades lämna ön kunde använda brödet som föda på sina långa resor med båt, vilket gjorde ”Lumblija” inte bara till ett vardagsmellanmål, utan också skapade en länk till hemlandet genom att det kunde bevara sin färska smak och doft långt efter att det lämnat husmödrarnas ugnar på ön. Projektet ”fyra öar/fyra platser/fyra recept” utformades i samband med utvandringsvågen i början av 1900-talet. Det binder samman och presenterar fyra traditionella rätter från fyra platser som upplevde emigration i stor skala under denna period. Korčula deltog i projektet med ”Lumblija”, så som rapporterats av HRT (kroatisk radio och television) i programmet Priče iz Hrvatske i oktober 2018.

Flera evenemang hålls på ön Korčula som tydligt illustrerar brödets anseende och främjar traditionen och sedvänjan att baka det traditionella söta brödet, och börjar med den allra första Kućna zabava [husfesten] för riddarsamfundet Kumpanija i Blato. Stadgarna för riddarsamfundet Kumpanija, som grundades 1927, hänvisar till dess uppdrag att främja och tillverka Lumblija. Samfundet anordnar regelbundna ”husfester”, evenemang för att uppvisa Blatos mat (lokalt känd spiza) och desserter, vilka gästerna hjälper till att organisera genom att ta med olika typiska maträtter från Blato. Dessa evenemang äger traditionellt rum den första fredagen i februari, och i dokumentation från dessa evenemang omnämns ”Lumblija” regelbundet som en rätt som förekommer (riddarsamfundet Kumpanijas arkiv, 1956, 1972, 1974, 1985). Det är inte bara traditionen att baka ”Lumblija” som har överlevt fram till i dag bland öns hushåll – det anordnas även tävlingar för att baka ”Lumblija” på Korčula, särskilt på västra delen av ön, liksom provsmakningar och introduktioner till områdets traditionella gastronomi och workshoppar om hur man bakar ”Lumblija” i förskolor, grundskolor och äldreboenden samt för medlemmar i många av öns olika föreningar. Ett evenemang för välsignelse och provsmakning av ”Lumblija” har hållits i 25 år på den sista söndagen i oktober, där ”Lumblija” som bakats av studenterna vid Blatos högstadieskola under ledning av deras lärare och föräldrar välsignas och provsmakas på Plokata-torget i Blato.

Olika evenemang som äger rum utanför ön Korčula illustrerar brödets anseende. ”Lumblija” presenterades till exempel för ett stort antal kroatiska och utländska besökare under matfestivalen anordnad av turistbyrån i staden Dubrovnik 2016.

”Lumblija” vann 2016 även priset för bästa livsmedelsprodukt vid Noćnjak, ett internationellt evenemang i Bol på ön Brač som för samman oliv- och oljeproducenter.

Brödet ”Lumblija” presenteras även flitigt för kroatiska och utländska medierepresentanter vid olika evenemang och särskilda presentationer, gastronomimarknader och mediekonferenser.

”Lumblija” och dess specifika produktionsmetod förekommer ofta på olika webbplatser för gastronomi, med fokus på den oupplösliga kopplingen till ön Korčula (Vilicom kroz Hrvatsku, Lumblija: Imamo recept za mirisan kolač s otoka Korčule koji se sprema za blagdan Svih Svetih, 29.10.2021; Dobra hrana, Korčulanska lumblija recept star 200 godina: Kolač vezan uz ljubavnu priču Korčulanke i francuskog vojnika!, 20.10.2018).

Denna delikatess från ön erbjuds regelbundet gäster vid olika offentliga evenemang under året eller ges i gåva som en typisk gastronomisk läckerhet från ön Korčula.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Lumblija_specifikacija_proizvoda10032022.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---