# Uradni list C 246/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 246 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6529. junij 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 246

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6529. junij 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 246/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10782 – PLD / NBIM / SANT BOI DE LLOBREGAT ASSET) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 246/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10723 – BROOKFIELD / JINDAL GROUP / JINDAL PLASTIC FILMS BUSINESS) (
  1
  ) | 2 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 246/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10782 – PLD / NBIM / SANT BOI DE LLOBREGAT ASSET) (
  1
  )

1

1

2022/C 246/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10723 – BROOKFIELD / JINDAL GROUP / JINDAL PLASTIC FILMS BUSINESS) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 246/03 | Menjalni tečaji eura — 28. junij 2022 | 3 |
| | Računsko sodišče |
| 2022/C 246/04 | Posebno poročilo 16/2022 – Podatki v skupni kmetijski politiki – Potencial velepodatkov za vrednotenje politike ni povsem izkoriščen | 4 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 246/03

Menjalni tečaji eura — 28. junij 2022

3

Računsko sodišče

2022/C 246/04

Posebno poročilo 16/2022 – Podatki v skupni kmetijski politiki – Potencial velepodatkov za vrednotenje politike ni povsem izkoriščen

4

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 246/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10663 – ORANGE / VOO / BRUTÉLÉ) (
  1
  ) | 5 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 246/06 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 7 |
| 2022/C 246/07 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 12 |
| 2022/C 246/08 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 19 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2022/C 246/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10663 – ORANGE / VOO / BRUTÉLÉ) (
  1
  )

1

5

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 246/06

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

7

2022/C 246/07

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

12

2022/C 246/08

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

19

---

| | Popravki |
| --- | --- |
| | Popravek Obvestila Komisije – Tehnične smernice za krepitev podnebne odpornosti infrastrukture v obdobju 2021–2027 ( UL C 373, 16.9.2021 ) | 24 |

Popravki

Popravek Obvestila Komisije – Tehnične smernice za krepitev podnebne odpornosti infrastrukture v obdobju 2021–2027 ( UL C 373, 16.9.2021 )

( UL C 373, 16.9.2021 )

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 29.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 246/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 246/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10782 – PLD / NBIM / SANT BOI DE LLOBREGAT ASSET)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 246/01)

Komisija se je 23. junija 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10782. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10782. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 29.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 246/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 246/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10723 – BROOKFIELD / JINDAL GROUP / JINDAL PLASTIC FILMS BUSINESS)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 246/02)

Komisija se je 21. junija 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10723. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10723. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 29.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 246/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 246/3

---

Menjalni tečaji eura (1)

28. junij 2022

(2022/C 246/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0561 |
| JPY | japonski jen | 143,67 |
| DKK | danska krona | 7,4394 |
| GBP | funt šterling | 0,86350 |
| SEK | švedska krona | 10,6543 |
| CHF | švicarski frank | 1,0101 |
| ISK | islandska krona | 139,50 |
| NOK | norveška krona | 10,3370 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,726 |
| HUF | madžarski forint | 398,55 |
| PLN | poljski zlot | 4,6905 |
| RON | romunski leu | 4,9443 |
| TRY | turška lira | 17,5891 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5210 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3565 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,2880 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6822 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4645 |
| KRW | južnokorejski won | 1 361,75 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,9072 |
| CNY | kitajski juan | 7,0775 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5320 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 669,91 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6432 |
| PHP | filipinski peso | 57,850 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 37,154 |
| BRL | brazilski real | 5,5308 |
| MXN | mehiški peso | 21,0880 |
| INR | indijska rupija | 83,4080 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0561

JPY

japonski jen

143,67

DKK

danska krona

7,4394

GBP

funt šterling

0,86350

SEK

švedska krona

10,6543

CHF

švicarski frank

1,0101

ISK

islandska krona

139,50

NOK

norveška krona

10,3370

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,726

HUF

madžarski forint

398,55

PLN

poljski zlot

4,6905

RON

romunski leu

4,9443

TRY

turška lira

17,5891

AUD

avstralski dolar

1,5210

CAD

kanadski dolar

1,3565

HKD

hongkonški dolar

8,2880

NZD

novozelandski dolar

1,6822

SGD

singapurski dolar

1,4645

KRW

južnokorejski won

1 361,75

ZAR

južnoafriški rand

16,9072

CNY

kitajski juan

7,0775

HRK

hrvaška kuna

7,5320

IDR

indonezijska rupija

15 669,91

MYR

malezijski ringit

4,6432

PHP

filipinski peso

57,850

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

37,154

BRL

brazilski real

5,5308

MXN

mehiški peso

21,0880

INR

indijska rupija

83,4080

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Računsko sodišče

| 29.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 246/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 246/4

---

Posebno poročilo 16/2022

„Podatki v skupni kmetijski politiki – Potencial velepodatkov za vrednotenje politike ni povsem izkoriščen“

(2022/C 246/04)

Evropsko računsko sodišče je objavilo posebno poročilo 16/2022: „Podatki v skupni kmetijski politiki – Potencial velepodatkov za vrednotenje politike ni povsem izkoriščen“.

Poročilo lahko preberete na spletišču Evropskega računskega sodišča https://www.eca.europa.eu/sl/Pages/DocItem.aspx?did=61415 ali si ga z njega prenesete.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 29.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 246/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 246/5

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10663 – ORANGE / VOO / BRUTÉLÉ)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 246/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Orange Belgium S.A. („OBE“, Belgija), ki ga obvladuje podjetje Orange S.A. („Orange“, Francija), |
| --- | --- |

—

Orange Belgium S.A. („OBE“, Belgija), ki ga obvladuje podjetje Orange S.A. („Orange“, Francija),

| — | VOO S.A. („VOO“, Belgija), ki ga obvladuje podjetje Nethys SA („Nethys“, Belgija), tega pa obvladuje podjetje Enodia SC („Enodia“, Belgija), |
| --- | --- |

—

VOO S.A. („VOO“, Belgija), ki ga obvladuje podjetje Nethys SA („Nethys“, Belgija), tega pa obvladuje podjetje Enodia SC („Enodia“, Belgija),

| — | telekomunikacijske, medijske in tehnološke dejavnosti družbe Societe Intercommunale pour la Diffusion de la Television („Brutélé“, Belgija). |
| --- | --- |

—

telekomunikacijske, medijske in tehnološke dejavnosti družbe Societe Intercommunale pour la Diffusion de la Television („Brutélé“, Belgija).

Podjetje Orange prek podjetja OBE pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnima podjetjema VOO in Brutélé.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za podjetje Orange: globalni telekomunikacijski operater, dejaven v Belgiji prek podjetja OBE, ki zagotavlja maloprodajne mobilne telekomunikacijske storitve prek lastnega mobilnega omrežja in maloprodajne fiksne telekomunikacijske storitve prek fiksnih omrežij tretjih oseb, |
| --- | --- |

—

za podjetje Orange: globalni telekomunikacijski operater, dejaven v Belgiji prek podjetja OBE, ki zagotavlja maloprodajne mobilne telekomunikacijske storitve prek lastnega mobilnega omrežja in maloprodajne fiksne telekomunikacijske storitve prek fiksnih omrežij tretjih oseb,

| — | za podjetje VOO: kabelski operater, dejaven predvsem v regiji Valonija v Belgiji, ki zagotavlja maloprodajne fiksne telekomunikacijske storitve prek lastnega omrežja in maloprodajne mobilne telekomunikacijske storitve prek mobilnih omrežij tretjih oseb, |
| --- | --- |

—

za podjetje VOO: kabelski operater, dejaven predvsem v regiji Valonija v Belgiji, ki zagotavlja maloprodajne fiksne telekomunikacijske storitve prek lastnega omrežja in maloprodajne mobilne telekomunikacijske storitve prek mobilnih omrežij tretjih oseb,

| — | za podjetje Brutélé: kabelski operater, dejaven predvsem v regiji Bruselj – glavno mesto in nekaterih občinah regije Valonija v Belgiji, ki zagotavlja maloprodajne fiksne telekomunikacijske storitve prek lastnega omrežja. |
| --- | --- |

—

za podjetje Brutélé: kabelski operater, dejaven predvsem v regiji Bruselj – glavno mesto in nekaterih občinah regije Valonija v Belgiji, ki zagotavlja maloprodajne fiksne telekomunikacijske storitve prek lastnega omrežja.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10663 – ORANGE / VOO / BRUTÉLÉ

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 29.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 246/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 246/7

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 246/06)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Cadillac“

PDO-FR-A0686-AM03

Datum obvestila: 1. april 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Uradni geografski kodeks

Občine na geografskem območju in območju v neposredni bližini so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

Obseg območja ostaja enak.

Enotni dokument je spremenjen v točkah 6 in 9.

2.   Pakiranje

V točko (a) odstavka 3 oddelka IX specifikacije proizvoda je dodana možnost, da se vina pakirajo v nepredušno in vakuumsko zaprte posode s prostornino največ 5 litrov.

Namen te spremembe je večja izbira posod, da bi bolje zadovoljili povpraševanje, zlasti v gostinstvu.

Enotni dokument je spremenjen v točki 9.

3.   Promet med odobrenimi skladišči

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja 1 o datumu dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči je črtana.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4.   Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Cadillac

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

KRATEK OPIS

Označba „Cadillac“ se uporablja samo za mirna bela vina.

Ta vina imajo:

| — | najmanj 15-odstotni volumenski delež naravnega alkohola, |
| --- | --- |

—

najmanj 15-odstotni volumenski delež naravnega alkohola,

| — | najmanj 51 g/l fermentirnih sladkorjev. |
| --- | --- |

—

najmanj 51 g/l fermentirnih sladkorjev.

Ta mirna bela vina z ostankom sladkorja se pridelujejo iz sort vinske trte sémillon B, ki močno prevladuje, sauvignon B, sauvignon gris G in muscadelle B.

Njihova zlata barva s staranjem rahlo potemni. V vonju mladih vin se pogosto zaznajo arome belega sadja in cvetlic, ki se s staranjem neredko razvijejo v arome kandiranega sadja in citrusov, med zorenjem v sodih pa včasih razvijejo note po praženem. Ta uravnotežena vina združujejo mehkobo in eleganco z zelo obstojnim vonjem. So odlična za staranje.

Najnižja vsebnost skupnih kislin in najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida sta znotraj mejnih vrednosti iz predpisov Unije.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 19 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 25 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

19

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

25

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

1.   Posebni enološki postopek

Po obogatitvi z dosladkanjem ali z rektificiranim zgoščenim moštom volumenski delež skupnega alkohola ne sme presegati 15 %. Obogatitev z delnim zgoščevanjem mošta, namenjenega za proizvodnjo vina, se odobri, če se tako obogatena količina omeji na največ 10 %. To omogoča povečanje volumenskega deleža skupnega alkohola na 19 vol. %.

2.   Gostota zasaditve in pravila rezi

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 500 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,80 metra.

Rez vinske trte se izvede najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenzu). Trsi se obrezujejo na naslednje načine: z rezjo na enojni, dvojni ali mešani guyot ali rezjo na kratko, s kordonsko gojitveno obliko royat, pahljačasto gojitveno obliko ali rezjo na šparone z največ 12 očesi na trs.

3.   Trgatev

Pridelovalna praksa

Vina so pridelana iz grozdja, ki se trga prezrelo (prisotnost plemenite plesni in/ali sušenje na trti). Pridelujejo se iz ročno potrganega grozdja s postopno trgatvijo.

5.2.   Največji donosi

| 1. | 40 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

1.

40 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava, zorenje in pakiranje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Gironde po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2021: Baurech, Béguey, Cadillac, Capian, Cardan, Donzac, Gabarnac, Haux, Langoiran, Laroque, Lestiac-sur-Garonne, Monprimblanc, Omet, Paillet, Rions, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Maixant, Semens, Tabanac, Le Tourne, Verdelais in Villenave-de-Rions.

7.   Sorte vinske trte

Muscadelle B

Semillon B

8.   Opis povezave

Za geografsko območje kontrolirane označbe porekla „Cadillac“ je značilno zelo razgibano in včasih strmo površje (vzpetine dosegajo nadmorsko višino 120 m). Celotno območje izvrstno odcejajo številni potoki, pritoki Garone, ki so izdolbli strugo v apnenčasto podlago. Geografsko območje označbe „Cadillac“, ki se od severa proti jugu razteza na približno 30 kilometrih in sredi katerega, tj. 40 kilometrov od Bordeauxa, leži utrjeno mesto Cadillac, po katerem se označba imenuje, ima zmerno podnebje, vplivi doline reke Garone in Atlantskega oceana pa blažijo nevarnost spomladanskih pozeb. Zajema 22 občin departmaja Gironde vzdolž Garone, ki na svojem ozemlju združujejo ravnino, vznožje, pobočje in planoto. To območje je sestavni del južnega dela območja označbe „Premières Côtes de Bordeaux“ na desnem bregu Garone, nad bordojsko aglomeracijo in jugovzhodno od nje, ne obsega pa enklav Sainte-Croix-du-Mont in Loupiac.

Geografsko območje ima jeseni posebno mezoklimo. Vlažnost jutranjih meglic, ki se dvigajo nad meandri Garone, se izmenjuje z zelo toplimi in sončnimi obdobji na dobro osončenih gričih. To na teh gričih v posebnih ekoloških razmerah spodbuja razvoj plemenite plesni (Botrytis cinerea) na grozdnih kožicah, tj. mikroskopske plesni, ki daje najboljša likerska vina.

Razen parcel, ki ležijo na mlajših naplavinah, ni z območja parcel za proizvodnjo vnaprej izključena nobena posamezna vrsta tal. So pa izključene parcele na dnu dolinic, ki ležijo ob potokih ali v njihovi bližini in niso strme ali so vbočene, tako da je oteženo odtekanje vode. V razmejeno območje označbe prav tako niso vključene parcele s slabim naravnim odcejanjem vode na hidromorfnih tleh. Izključena so zelo gosto poseljena območja, ki niso zasajena z vinsko trto.

Za območje so značilne različne vrste gozdnate pokrajine. Z območja parcel za proizvodnjo je izključen gozd ob potokih na dnu dolinic, saj se ta predel v preteklosti ni uporabljal za vinogradništvo. Sestavni del pokrajine označbe „Cadillac“ je star listnati gozd, ki je zato prav tako izključen.

Na tem razmejenem območju sta nujna optimalna vzgoja trte ter uravnavanje njene bujnosti in rodnosti. Vina z označbo „Cadillac“ se namreč pridobivajo iz prezrelega grozdja. Zato je število grozdov na trs omejeno. Gostota zasaditve je precej velika, največja obremenitev na parcelo pred prezrelostjo pa je omejena. Zrelo grozdje, prekrito s plastjo sive plesni, se počasi suši, v njem pa se koncentrirajo sladkorji in arome. Trgači nato ročno odbirajo to „gnilo“ grozdje, od trsa do trsa: to je prvo trganje. Temu sledijo še dve ali tri druga trganja, ki se določijo glede na izmenične podnebne razmere, ki so ugodne za razvoj glivice in koncentracijo grozdja. Stisnjeno grozdje nato zelo počasi vre, pri čemer se zaradi njegove bogatosti samo od sebe ustavi vrenje vin, ki so še vedno bogata s sladkorji, delež alkohola pa ubije kvasovke.

Ta mirna bela vina z ostankom sladkorja se pridelujejo iz sort vinske trte sémillon B, ki močno prevladuje, sauvignon B, sauvignon gris G in muscadelle B.

Njihova zlata barva s staranjem rahlo potemni. V vonju mladih vin se pogosto zaznajo arome belega sadja in cvetlic, ki se s staranjem neredko razvijejo v arome kandiranega sadja in citrusov, med zorenjem v sodih pa včasih razvijejo note po praženem. Ta uravnotežena vina združujejo sladkost in eleganco z zelo obstojnim vonjem. So odlična za staranje.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina zorijo vsaj do 15. marca leta, ki sledi letu trgatve.

Da bi se ohranile bistvene značilnosti in avtentičnost vin, se ta pakirajo v steklenice ali v nepredušno in vakuumsko zaprte posode s prostornino največ 5 litrov. Pakiranje mora potekati na kraju vinifikacije in zorenja.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo, zorenje in pakiranje vina, po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2021 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Gironde: Arbanats, Artigues-près-Bordeaux, Ayguemorte-les-Graves, Baigneaux, Baron, Barsac, Beautiran, Bellebat, Bellefond, Beychac-et-Caillau, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bouliac, Branne, La Brède, Budos, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Camarsac, Cambes, Camiac-et-Saint-Denis, Camblanes-et-Meynac, Camiran, Carignan-de-Bordeaux, Casseuil, Castelviel, Castres-Gironde, Caudrot, Cénac, Cérons, Cessac, Coirac, Courpiac, Créon, Croignon, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Frontenac, Génissac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Grézillac, Guillac, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Ladaux, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Lignan-de-Bordeaux, Loupes, Loupiac Lugaignac, Lugasson, Madirac, Martillac, Martres, Mazères, Montignac, Morizès, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Nérigean, Le Pian-sur-Garonne, Podensac, Pompignac, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Preignac, Pujols-sur-Ciron, Quinsac, Rauzan, Roaillan, Romagne, Sadirac, Saint-André-du-Bois, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint Laurent du Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Macaire, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Selve, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Vincent-de-Paul, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Foy-la-Longue, Sallebœuf, Sauternes, La Sauve, Soulignac, Targon, Tizac-de-Curton, Toulenne, Tresses in Virelade;

delno vključena občina:

Castets et Castillon le za ozemlje nekdanje občine Castets-en-Dorthe, po tem ko je bila 1. januarja 2017 združena z občino Castillon-de-Castets.

Označevanje: neobvezne navedbe

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Vse neobvezne navedbe, katerih uporabo lahko po predpisih Unije urejajo države članice, so na etiketah napisane s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Označevanje: večja geografska enota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota, „Vin de Bordeaux“ ali „Grand Vin de Bordeaux“.

Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-dea6e836-191b-42a7-b58d-c62e78a39b38

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 29.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 246/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 246/12

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 246/07)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Coteaux du Loir“

PDO-FR-A0299-AM01

Datum obvestila: 1. april 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Uradni geografski kodeks

Občine na geografskem območju in območju v neposredni bližini so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

Obseg območja ostaja enak.

Enotni dokument je spremenjen v točkah 6 in 9.

2.   Razmejeno območje parcel

Na seznam zasedanj pristojnega nacionalnega odbora, ki je odobril razmejitve območja parcel, je bil dodan datum pisnega posvetovanja, zaključenega 15. decembra 2021.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

3.   Promet med odobrenimi skladišči

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja 1 o datumu dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči je črtana.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4.   Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Coteaux du Loir

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

1.   Vina rosé

KRATEK OPIS

Vina rosé imajo najmanj 9,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vina rosé, ki vsebujejo več kot 12 g/l fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze), imajo najmanj 12,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vina po pakiranju ustrezajo naslednjim analitskim standardom: suha vina rosé vsebujejo največ 8 gramov fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter.

| — | Njihova vsebnost skupnih kislin, izražena v gramih vinske kisline na liter, je za največ 2 grama na liter nižja od vsebnosti sladkorjev. |
| --- | --- |

—

Njihova vsebnost skupnih kislin, izražena v gramih vinske kisline na liter, je za največ 2 grama na liter nižja od vsebnosti sladkorjev.

| — | Njihova vsebnost hlapnih kislin znaša največ: 12,2 miliekvivalenta na liter do 31. decembra leta, ki sledi letu trgatve, 15,3 miliekvivalenta na liter do 31. decembra naslednjega leta. |
| --- | --- |

—

Njihova vsebnost hlapnih kislin znaša največ: 12,2 miliekvivalenta na liter do 31. decembra leta, ki sledi letu trgatve, 15,3 miliekvivalenta na liter do 31. decembra naslednjega leta.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinih po obogatitvi ne presega 12,5 %.

Vsebnosti skupnega žveplovega dioksida v belih in rosé vinih so določene s predpisi Unije.

Vina rosé s fino cvetico so lahka in osvežilna. So blede barve s pogosto lososnimi odsevi. V njihovem bogatem vonju neredko prevladujejo zaznave po popru. V njihovem okusu prevladujeta lahkost in nežnost.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Rdeča vina

KRATEK OPIS

Rdeča vina imajo najmanj 9,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola. Vina po pakiranju ustrezajo naslednjim analitskim standardom:

| — | rdeča vina vsebujejo največ 2 grama fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter, |
| --- | --- |

—

rdeča vina vsebujejo največ 2 grama fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter,

| — | Njihova vsebnost skupnih kislin, izražena v gramih vinske kisline na liter, je za največ 2 grama na liter nižja od vsebnosti sladkorjev. |
| --- | --- |

—

Njihova vsebnost skupnih kislin, izražena v gramih vinske kisline na liter, je za največ 2 grama na liter nižja od vsebnosti sladkorjev.

| — | Njihova vsebnost hlapnih kislin znaša največ: 12,2 miliekvivalenta na liter do 31. decembra leta, ki sledi letu trgatve, 15,3 miliekvivalenta na liter do 31. decembra naslednjega leta. |
| --- | --- |

—

Njihova vsebnost hlapnih kislin znaša največ: 12,2 miliekvivalenta na liter do 31. decembra leta, ki sledi letu trgatve, 15,3 miliekvivalenta na liter do 31. decembra naslednjega leta.

Pri rdečih vinih je dokončano jabolčno-mlečnokislinsko vrenje; vsebnost jabolčne kisline je največ 0,3 grama na liter.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinih po obogatitvi ne presega 12,5 %.

Vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida v rdečih vinih so določene s predpisi Unije.

Rdeča vina so rubinasto rdeče barve in imajo kompleksno paleto arom, v kateri na splošno prevladujejo začimbne note, povezane z zaznavami po zelo zrelem rdečem jagodičju.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Bela vina

KRATEK OPIS

Bela vina imajo najmanj 10-odstotni volumenski delež naravnega alkohola. Bela in rosé vina, ki vsebujejo več kot 12 g/l fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze), imajo najmanj 12,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vina po pakiranju ustrezajo naslednjim analitskim standardom:

— suha bela vina vsebujejo največ 8 gramov fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter,

| — | Njihova vsebnost skupnih kislin, izražena v gramih vinske kisline na liter, je za največ 2 grama na liter nižja od vsebnosti sladkorjev. |
| --- | --- |

—

Njihova vsebnost skupnih kislin, izražena v gramih vinske kisline na liter, je za največ 2 grama na liter nižja od vsebnosti sladkorjev.

| — | Njihova vsebnost hlapnih kislin znaša največ: 12,2 miliekvivalenta na liter do 31. decembra leta, ki sledi letu trgatve, 15,3 miliekvivalenta na liter do 31. decembra naslednjega leta. |
| --- | --- |

—

Njihova vsebnost hlapnih kislin znaša največ: 12,2 miliekvivalenta na liter do 31. decembra leta, ki sledi letu trgatve, 15,3 miliekvivalenta na liter do 31. decembra naslednjega leta.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinih po obogatitvi ne presega 12,5 %.

Vsebnosti skupnega žveplovega dioksida v belih vinih so določene s predpisi Unije.

Bela vina so običajno suha in v tem primeru je izraz „suho“ obvezno naveden na etiketi. Mlada vina imajo pogosto sadne in cvetlične arome. Vina imajo potencial, ki se izrazi s staranjem. Kadar vsebujejo fermentirne sladkorje, sta njihova kompleksnost in potencial za staranje na splošno še večja, tako da se lahko ohranijo več desetletij. Neredko se pojavljajo tudi živahnejše note eksotičnih sadežev ali slajše note suhega sadja, ki se pogosto razvijejo sčasoma.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

| 1. | Posebni enološki postopek |
| --- | --- |

1.

Posebni enološki postopek

Pri obdelavi vin rosé je prepovedano samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki uporabljati oglje za enološko uporabo.

Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene za rdeča vina, najvišja stopnja delne koncentracije glede na uporabljene količine pa je določena na 10 %. Volumenski delež skupnega alkohola v vinih po obogatitvi ne presega 12,5 %. Za vina, ki vsebujejo več kot 12 gramov fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter, so prepovedani vsi postopki obogatitve. Poleg zgornjih določb je treba pri vinih za enološke postopke upoštevati obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

| 2. | Pridelovalna praksa






  — | Gojitvene oblike






  (a) | Gostota zasaditve: najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 000 trsov na hektar, pri čemer je razdalja med vrstami največ 2 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa največ 1 meter. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Pridelovalna praksa

—

Gojitvene oblike

(a)

Gostota zasaditve: najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 000 trsov na hektar, pri čemer je razdalja med vrstami največ 2 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa največ 1 meter.

| (b) | Pravila rezi – rdeče sorte vinske trte: |
| --- | --- |

(b)

Pravila rezi – rdeče sorte vinske trte:

| — | splošne določbe: vinska trta se obrezuje z največ 11 očesi na trs. Za sorte vinske trte cot N, gamay N, grolleau N in pineau d’aunis N (stare največ 40 let) velja, da se vinska trta obrezuje s kratko rezjo na reznike, pri čemer ima vsak reznik največ tri očesa. Za sorto cabernet franc N velja, da se vinska trta obrezuje z enojnim rezom guyot na en šparon z največ sedmimi očesi in dvema reznikoma, ki imata največ dve očesi; |
| --- | --- |

—

splošne določbe: vinska trta se obrezuje z največ 11 očesi na trs. Za sorte vinske trte cot N, gamay N, grolleau N in pineau d’aunis N (stare največ 40 let) velja, da se vinska trta obrezuje s kratko rezjo na reznike, pri čemer ima vsak reznik največ tri očesa. Za sorto cabernet franc N velja, da se vinska trta obrezuje z enojnim rezom guyot na en šparon z največ sedmimi očesi in dvema reznikoma, ki imata največ dve očesi;

| — | posebne določbe: za sorto pineau d’aunis N (vinske trte stare več kot 40 let) velja, da se lahko vinska trta obrezuje z enojnim rezom guyot na en šparon z največ sedmimi očesi in dvema reznikoma, ki imata največ dve očesi. Za belo sorto vinske trte chenin B velja, da se vinska trta obrezuje s kratko rezjo na reznike z največ 13 očesi na trs, pri čemer ima vsak reznik največ tri očesa. |
| --- | --- |

—

posebne določbe: za sorto pineau d’aunis N (vinske trte stare več kot 40 let) velja, da se lahko vinska trta obrezuje z enojnim rezom guyot na en šparon z največ sedmimi očesi in dvema reznikoma, ki imata največ dve očesi. Za belo sorto vinske trte chenin B velja, da se vinska trta obrezuje s kratko rezjo na reznike z največ 13 očesi na trs, pri čemer ima vsak reznik največ tri očesa.

5.2.   Največji donosi

| 1. | 65 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

1.

65 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin (seznam je sestavljen na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021):

| — | departma Indre-et-Loire: Bueil-en-Touraine, Saint-Aubin-le-Dépeint, Saint-Christophe-sur-le-Nais, Saint-Paterne-Racan in Villebourg, |
| --- | --- |

—

departma Indre-et-Loire: Bueil-en-Touraine, Saint-Aubin-le-Dépeint, Saint-Christophe-sur-le-Nais, Saint-Paterne-Racan in Villebourg,

| — | departma Sarthe: Beaumont-sur-Dême, Chahaignes, La Chartre-sur-le-Loir, Chenu, Dissay, Flée, Lhomme, Loir en Vallée (ozemlje pooblaščenih občin Poncé-sur-le-Loir in Ruillé-sur-Loir), Marçon, Montval-sur-Loir, Nogent-sur-Loir, Saint-Germain-d’Arcé in Saint-Pierre-de-Chevillé. |
| --- | --- |

—

departma Sarthe: Beaumont-sur-Dême, Chahaignes, La Chartre-sur-le-Loir, Chenu, Dissay, Flée, Lhomme, Loir en Vallée (ozemlje pooblaščenih občin Poncé-sur-le-Loir in Ruillé-sur-Loir), Marçon, Montval-sur-Loir, Nogent-sur-Loir, Saint-Germain-d’Arcé in Saint-Pierre-de-Chevillé.

7.   Sorte vinske trte

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Cot N – malbec |
| --- | --- |

Cot N – malbec

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Grolleau N |
| --- | --- |

Grolleau N

| | Pineau d’aunis N |
| --- | --- |

Pineau d’aunis N

8.   Opis povezave

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje, ki leži približno 40 kilometrov severno od mesta Tours ob meji treh pokrajin, tj. Touraine, Maine in Anjou, se razprostira na približno tridesetih kilometrih na obeh straneh doline reke Loir in dolin njenih pritokov. Na tem območju so reka Loir in njeni pritoki urezali planoto na nadmorski višini približno 100 metrov ter izdolbli globoke doline z višinsko razliko 50 metrov. Te doline obrobljajo skalnate stene, usmerjene predvsem od vzhoda proti zahodu, pa tudi od severa proti jugu. Podzemne jame, izdolbene v teh skalnatih stenah, segajo 15 ali 20 metrov globoko in so včasih dolge več kot 150 metrov.

Ker je dolina reke Loir široka, je pokrajina odprta, stranske doline pa so ožje in bolj zaprte. Geografsko območje obsega ozemlje 21 občin, od katerih jih 16 leži na jugovzhodu departmaja Sarthe, pet pa na severozahodu departmaja Indre-et-Loire.

Na natančno razmejenih parcelah za pridelavo grozdja, ki se večinoma razprostirajo po pobočjih gričev in obronkih planote, so kamnita in zdrava tla, nastala iz turonijskega lehnjaka in kremenčaste gline iz senonija. Tla na nekaterih parcelah so nastala iz eocenskih detritičnih formacij ali vsebujejo elemente, ki izhajajo iz naplavinskih teras reke Loir.

Podnebje geografskega območja je oslabljeno oceansko, ker je na stičišču oceanskih in celinskih vplivov. Temperaturo uravnavajo reka Loir in doline, kamor se spušča hladen zrak s pobočij. Količina padavin znaša približno 680 mm na leto.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Po ustnem izročilu je vinsko trto na jugu departmaja Sarthe, v okolici občine Marçon, v 6. stoletju zasadil tedanji angerski škof sveti Licinus. V tej občini so menihi ustanovili samostan Svetega Licinusa, ki je pripadal Opatiji svetega Julijana iz Toursa, ki so ji dobavljali neko količino vina. Na svoji zemlji v občini Chahaignes so zasadili sorto vinske trte pineau d’aunis, pogosteje imenovano plant de mayet, gros véronais, mançais noir ali plant d’aunis. Reka Loir je bila že tedaj najpomembnejša pot za prevoz različnih živil, namenjenih v evropske dežele na severu, ki so jih prek Loare prepeljali vse do Nantesa.

Sladkosti življenja in vina iz doline reke Loir so že v 16. stoletju opevali pesniki iz skupine, imenovane Plejada, ki so se zbirali okrog Pierra de Ronsarda, v zapisih in spominih iz tedanjega časa pa pogosto omenjajo ta vina.

Tako je Rabelais v svojem delu Pantagruel poudarjal, da je bila občina preplavljena s trgovci z vini, Ronsard je opeval loirska vina, Henrik IV., ki je lovil v gozdu Bercé (Château-du-Loir), pa je želel na svoji mizi videti le deželna vina.

Grof de Rochecotte (1769–1797) je v svojih spominih zapisal, da na griču nad dolino reke Loir, obrnjenem proti jugu, v občinah Chahaignes in Chartre-sur-le-Loir pridelujejo vina, od katerih jih je več priznanih. Jules Guyot je v delu z naslovom Etude des vignobles de France (Študija francoskih vinogradov) (1876) zapisal, da „podnebje departmaja Sarthe pripada tistemu delu zmernega pasu, v katerem sladko sadje pridobi največ prefinjenosti, grozdje je tam izvrstno, proizvedena vina pa izjemna. Glavni sorti vinske trte v departmaju Sarthe sta pineau [pineau d’aunis N] za rdeča vina in pineau de la Loire [chenin B] za bela vina“.

Ampelograf in strokovnjak za bolezni vinske trte Pierre Viala je sredi epidemije trtne uši dobil nalogo, povezano z vinogradništvom, in se lotil izvedbe zelo podrobne študije zemljišč vinorodnega območja v departmaju Sarthe. Tako je priporočil „uporabo starih sarthskih sort vinske trte, ki so se izkazale in so vašim vinom zagotovile ugled“. V zaključni misli med predavanjem pred prefektom in županom Château-du-Loira je navedel: „Ne smete dopustiti, da bogastvo, ki ga imate v rokah, izpuhti. V čast bi vam moralo biti, da ste dosegli, da se na skrajnem severu močneje kot kdaj koli prej lesketa eden najlepših biserov francoske vinogradniške krone.“

V tistem obdobju se je navajalo predvsem belo vino pineau de la Loire (iz sorte vinske trte chenin B), zlasti cenjeni pa so bili letniki 1837, 1870 in 1893. Rdeča vina so se uveljavila v začetku 20. stoletja, navdušili pa so letniki 1911, 1921, 1934 in 1937. Leta 1948 je bila za različne kategorije vina priznana kontrolirana označba porekla „Coteaux du loir“, ki je imela isto geografsko območje, kot je bilo opredeljeno leta 2010.

Leta 2009 se je vinorodno območje razprostiralo na približno 80 hektarjih, ki jih je obdelovalo okrog 25 proizvajalcev, ti pa so proizvedli približno 4 000 hektolitrov vina. Rdeča in bela vina predstavljajo vsaka približno 40 % proizvodnje, vina rosé pa 20 %. Bela vina so običajno suha in v tem primeru je izraz „suho“ obvezno naveden na etiketi. Mlada vina imajo pogosto sadne in cvetlične arome. Vina imajo potencial, ki se izrazi s staranjem. Kadar vsebujejo fermentirne sladkorje, sta njihova kompleksnost in potencial za staranje na splošno še večja, tako da se lahko ohranijo več desetletij. Neredko se pojavljajo tudi živahnejše note eksotičnih sadežev ali slajše note suhega sadja, ki se pogosto razvijejo sčasoma.

Vina rosé s fino cvetico so lahka in osvežilna. So blede barve s pogosto lososnimi odsevi. V njihovem bogatem vonju neredko prevladujejo zaznave po popru. V njihovem okusu prevladujeta lahkost in nežnost.

Rdeča vina so rubinasto rdeče barve in imajo kompleksno paleto arom, v kateri na splošno prevladujejo začimbne note, povezane z zaznavami po zelo zrelem rdečem jagodičju. Reka Loir je bila eden od odločilnih elementov za širjenje in ugled vin z označbo „Coteaux du Loir“. Po tej reki, ki se pri Angersu pridruži Loari, so brodarji na ladjah z ravnim dnom, imenovanih gabare, izvažali živila, kot je vino, do Nantesa. Reka Loir je tako imela enako vlogo kot Loara, ki teče približno trideset kilometrov južneje, tako pri prevozu vin kot pri zasaditvi vinogradov blizu prometnih poti in na ugodnih topografskih legah.

Parcele, ki so jih tradicionalno izbirali proizvajalci, ležijo na pobočjih gričev in obronkih planot ter imajo zelo groba prodnata tla. Ker so tako dobro odcedna, vinski trti omogočajo dobro oskrbo z vodo in dobro fiziološko delovanje.

Poleg tega je zaradi podnebnih razmer v dolini reke Loir in trsnega izbora v vinogradih, ki ga v glavnem sestavljata sorti vinske trte pineau d’aunis N in chenin B, ki spadata med pozne oziroma zelo zgodnje sorte, potrebno optimalno uravnavanje bujnosti in rodnosti vinske trte, kar se kaže v strogi gojitveni obliki in kratki rezi za sorto chenin B. Zaradi vpliva letnika, ki je na geografskem območju še posebej izrazit, so izvajalci skozi generacije uravnavali različna stanja dozorelosti grozdja. Tako potrgane bele sorte grozdja glede na lego in podnebne razmere letnika vsebujejo več ali manj sladkorjev. Z upoštevanjem te naravno bogate vsebnosti se proizvajajo različne vrste vin. Kadar so vremenske razmere ob trgatvi še posebej ugodne, se iz najbolj sladkega grozdja pridelajo vina z visoko vsebnostjo fermentirnih sladkorjev. Griči, prekriti s krednim lehnjakom, v katere so izdolbene številne jame, ki se uporabljajo za vinifikacijo in shranjevanje, omogočajo, da se izkoristi potencial za staranje vin, kar se v specifikaciji proizvoda kaže s prilagojenim časom zorenja.

Jules Guyot je v poglavju dela z naslovom Etude des vignobles de France (1876), ki je posvečeno departmaju Sarthe, omenil „dolino reke Loir, ki ima zelo ugodne razmere za dobre sorte vinske trte in dobra vina,“ ter se je skliceval na ugled vin s tega območja: „Jullien navaja, da imajo vina z območij Jasnières, Château-du-Loir [...] dober in starodaven sloves: Potrdim lahko vsaj to, da vina z območij Jasnières, Marçon v kantonu Chartre, Vouvray[-sur-Loir], Malicorne, Montabon in Château-du-Loir močno presegajo svoj že tako dober sloves.“

Že v 16. stoletju so Henrik IV., Rabelais in Ronsard rahločutno in strastno slavili vina „Coteaux du Loir“. To strast je izvajalcem uspelo iz roda v rod ohranjati z uravnavanjem različnih stanj dozorelosti grozdja sort vinske trte pineau d’aunis N in chenin B, s čimer so tako spodbudili svojevrstni izraz vin s tega geografskega območja.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

| | Pravni okvir: |
| --- | --- |

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja

| | Vrsta dodatnega pogoja: |
| --- | --- |

Vrsta dodatnega pogoja:

| | dodatne določbe o označevanju |
| --- | --- |

dodatne določbe o označevanju

| | Opis pogoja:






  (a) | – Vsi neobvezni izrazi, katerih uporabo lahko po predpisih Unije urejajo države članice, so na etiketah napisani s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. |
| --- | --- | --- |

Opis pogoja:

(a)

– Vsi neobvezni izrazi, katerih uporabo lahko po predpisih Unije urejajo države članice, so na etiketah napisani s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

| (b) | – Velikost črk v navedbi geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, s katerimi je zapisano ime kontrolirane označbe porekla. |
| --- | --- |

(b)

– Velikost črk v navedbi geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, s katerimi je zapisano ime kontrolirane označbe porekla.

| (c) | – Izraz „suho“ je obvezno naveden na etiketah belih vin, ki vsebujejo največ 8 gramov fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter. |
| --- | --- |

(c)

– Izraz „suho“ je obvezno naveden na etiketah belih vin, ki vsebujejo največ 8 gramov fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter.

| (d) | – Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če gre za kraj, zaveden v katastru, in je če ta naveden v prijavi pridelka. |
| --- | --- |

(d)

– Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če gre za kraj, zaveden v katastru, in je če ta naveden v prijavi pridelka.

| | Pravni okvir: |
| --- | --- |

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja

| | Vrsta dodatnega pogoja: |
| --- | --- |

Vrsta dodatnega pogoja:

| | izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

| | Opis pogoja: |
| --- | --- |

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, obsega ozemlje naslednjih občin (seznam je sestavljen na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021):

| — | departma Indre-et-Loire: Epeigné-sur-Dême, |
| --- | --- |

—

departma Indre-et-Loire: Epeigné-sur-Dême,

| — | departma Loir-et-Cher: Montoire-sur-le-Loir, |
| --- | --- |

—

departma Loir-et-Cher: Montoire-sur-le-Loir,

| — | departma Sarthe: Vancé. |
| --- | --- |

—

departma Sarthe: Vancé.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d69c4f1e-c73e-4b04-8d00-6964f653d72a

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 29.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 246/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 246/19

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 246/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Jasnières“

PDO-FR-A0393-AM01

Datum obvestila: 1. april 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Uradni geografski kodeks

Občine na geografskem območju in območju v neposredni bližini so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

Obseg območja ostaja enak.

Enotni dokument je spremenjen v točkah 6 in 9.

2.   Razmejeno območje parcel

Na seznam zasedanj pristojnega nacionalnega odbora, ki je odobril razmejitve območja parcel, je bil dodan datum pisnega posvetovanja, zaključenega 15. decembra 2021.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

3.   Promet med odobrenimi skladišči

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja 1 o datumu dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči je črtana.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4.   Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Jasnières

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

KRATEK OPIS

Vina so bela mirna vina. Suha vina imajo najmanj 10-odstotni volumenski delež naravnega alkohola. Vina, ki vsebujejo več kot 12 gramov fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter, imajo najmanj 12,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vina po pakiranju ustrezajo naslednjim analitskim standardom: suha vina vsebujejo največ 8 gramov fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter, njihova vsebnost skupnih kislin, izražena v gramih vinske kisline na liter, pa je za največ 2 grama na liter nižja od vsebnosti fermentirnih sladkorjev. Njihova vsebnost hlapnih kislin znaša največ:

| — | 12,2 miliekvivalenta na liter do 31. decembra leta, ki sledi letu trgatve, |
| --- | --- |

—

12,2 miliekvivalenta na liter do 31. decembra leta, ki sledi letu trgatve,

| — | 15,3 miliekvivalenta na liter do 31. decembra naslednjega leta. |
| --- | --- |

—

15,3 miliekvivalenta na liter do 31. decembra naslednjega leta.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinih po obogatitvi ne presega 12,5 %.

Vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida v rdečih vinih so določene s predpisi Unije. Mlada suha vina imajo običajno sadne in cvetlične arome. V pookusu se ohranja občutek svežine. Njihov potencial se izrazi s staranjem, ko se razvijejo žlahtne tercialne note, kot so note medu ali posušene vrtnice. Kadar vsebujejo fermentirne sladkorje, sta njihova kompleksnost in potencial za staranje na splošno še večja.

Neredko se torej pojavljajo živahnejše note eksotičnih sadežev ali slajše note suhega sadja, ki jih s staranjem dokaj pogosto spremljajo note praženih mandljev ali kutine.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

1.   Posebni enološki postopek

Za vina, ki vsebujejo več kot 12 gramov fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter, so prepovedani vsi postopki obogatitve. Volumenski delež skupnega alkohola v vinih po obogatitvi ne presega 12,5 %. Poleg teh določb se za enološke postopke pri teh vinih upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

2.   Pridelovalna praksa

| (a) | Gostota zasaditve: najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 500 trsov na hektar, pri čemer razdalja med vrstami znaša največ 1,80 metra; razmik med trsi v isti vrsti je največ 1 meter. |
| --- | --- |

(a)

Gostota zasaditve: najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 500 trsov na hektar, pri čemer razdalja med vrstami znaša največ 1,80 metra; razmik med trsi v isti vrsti je največ 1 meter.

| (b) | Pravila rezi: trsi se obrezujejo na kratko rez z največ tremi očesi na vsak reznik. Vsak trs ima lahko največ 13 očes. |
| --- | --- |

(b)

Pravila rezi: trsi se obrezujejo na kratko rez z največ tremi očesi na vsak reznik. Vsak trs ima lahko največ 13 očes.

5.2.   Največji donosi

| 1. | 63 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

1.

63 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Sarthe (seznam je sestavljen na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021): Lhomme in Loir en Vallée (samo ozemlje pooblaščene občine Ruillé-sur-Loir).

7.   Sorte vinske trte

Chenin B

8.   Opis povezave

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje kontrolirane označbe porekla „Jasnières“ leži sredi doline reke Loir in ustreza zelo strmemu griču, ki je obrnjen proti jugu in povezuje občini Ruillé-sur-Loir in Lhomme, razteza pa se na približno 5 kilometrih na desnem bregu doline. Ime „Jasnières“ izhaja iz simboličnega imena kraja, po katerem so bili nato poimenovani celoten grič in vina iz njegovih vinogradov. Približno 300 metrov širok grič sekajo tri doline, ki močno zaznamujejo pokrajino. Parcele, razmejene za trgatev grozdja, ležijo na najstrmejšem delu tega griča s 15-odstotnim nagibom pobočja na višini od 70 metrov do 120 metrov in pokrivajo približno petdeset hektarjev. Na teh legah, kjer je zaradi delovanja erozije viden substrat, so tla plitva, kamnita in se hitro segrejejo. V glavnem so se razvila na formacijah iz turonijskega lehnjaka in kremenčaste gline iz senonija. Na nekaterih delih lahko izhajajo iz eocenskih detritičnih formacij ali vsebujejo elemente, ki izhajajo iz naplavinskih teras reke Loir.

Podnebje geografskega območja je oslabljeno oceansko, ker je na stičišču oceanskih in celinskih vplivov. Temperaturo uravnavajo reka Loir in doline, kamor se spušča hladen zrak s pobočja. Količina padavin znaša približno 680 mm na leto.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Po ustnem izročilu je na razvoj vinske trte v dolini reke Loir v srednjem veku vplivala ustanovitev samostana svetega Licinusa v občini Marçon. Pridelovalci grozdja in vina so v osrčju te doline hitro odkrili posebni grič Jasnières, na katerem sorta vinske trte chenin B, zasajena na najsevernejšem delu svojega območja pridelave, daje svojevrstna vina. Vinifikacijo in shranjevanje vin z označbo „Jasnières“ so omogočile številne jame, izdolbene in uporabljene za vinifikacijo. V 16. stoletju so bela vina z območja reke Loir redno omenjali. Tako je Rabelais v svojem delu Pantagruel poudarjal, da je bila občina La Chartre v središču doline reke Loir in tik ob vznožju griča Jasnières preplavljena s trgovci z vini, Ronsard je opeval loirska vina, Henrik IV. pa je na ježi med krajema La Flèche in Vendôme odkril jasnièrska vina in zahteval, naj jih strežejo v kraljevem dvorcu v kraju Saint-Germain-en-Laye. Nato so holandski mešetarji med plovbo po reki Loari in njenih pritokih do konca 19. stoletja nabavljali bela vina z območij Loir in Jasnières ter jih vozili do evropskih dežel na severu, kjer so cenili zlasti bela vina, proizvedena v dolini Loare iz sorte chenin B. Opozoriti je treba namreč na pomen reke Loir, po kateri so se lahko zaradi njene povezave z Loaro izvažala živila in vina, proizvedena v departmaju Sarthe.

Jules Guyot je v delu z naslovom Etude des vignobles de France (Študija francoskih vinogradov) (1876) zapisal, da „podnebje departmaja Sarthe pripada tistemu delu zmernega pasu, v katerem sladko sadje pridobi največ prefinjenosti, grozdje je tam izvrstno, proizvedena vina pa izjemna.“ Bela vina z območja Jasnières so velik sloves v širši javnosti pridobila v 19. stoletju, navdušili so zlasti letniki 1837, 1870 in 1893. Curnonsky, veliki kulinarični kritik z začetka 20. stoletja, imenovan princ gastronomov, je tedaj navedel: „Vino z območja Jasnières je bilo trikrat v stoletju najboljše od vseh belih vin na svetu. “

Kontrolirana označba porekla „Jasnières“ je bila leta 1937 kot ena od prvih kontroliranih označb porekla priznana za različne kategorije vina.

Vinorodno območje s kontrolirano označbo porekla „Jasnières“ je leta 2009 merilo več kot 50 hektarjev, ki jih je obdelovalo približno 25 pridelovalcev grozdja in vina, njihova proizvodnja pa je znašala približno 2 500 hektolitrov. Mlada suha vina imajo običajno sadne in cvetlične arome.

V pookusu se ohranja občutek svežine. Njihov potencial se izrazi s staranjem, ko se razvijejo bogatejše note, kot so note medu ali posušene vrtnice.

Kadar vsebujejo fermentirne sladkorje, sta njihova kompleksnost in potencial za staranje na splošno še večja. Neredko se torej pojavljajo živahnejše note eksotičnih sadežev ali slajše note suhega sadja, ki jih s staranjem dokaj pogosto spremljajo note praženih mandljev ali kutine. Geografsko območje označbe „Jasnières“, ki leži na podnebni meji pridelave sorte chenin B, plemenite sorte doline Loare, ki pa je tudi pozna sorta, ima na tem griču, obrnjenem naravnost proti jugu, zelo ugodne naravne razmere, ki se v vinih izražajo kot izjemna svojevrstna aromatičnost in ravnotežje.

Ta svojevrsten izraz vin zahteva optimalno uravnavanje bujnosti in rodnosti vinske trte, kar se kaže v strogi gojitveni obliki in kratki rezi.

Tradicionalno so bile na razmejenem območju parcel za trgatev izbrane samo parcele s tlemi, ki se z vidika vlage in toplote dobro obnesejo.

Zaradi vpliva letnika, ki je na vinorodnem območju še posebej izrazit, so ljudje že od nekdaj izkoriščali različna stanja dozorelost grozdja. Tako potrgane sorte grozdja glede na lego in podnebne razmere letnika naravno vsebujejo več ali manj sladkorjev in dajejo različne vrste vina. Kadar so vremenske razmere ob trgatvi še posebej ugodne, se iz najbolj sladkega grozdja, ki se je sušilo na trti ali je na njem nastala plemenita plesen, pridelajo vina z visoko vsebnostjo preostalega sladkorjev, ki se lahko tako hranijo več desetletij. Prostorne vinske kleti, izkopane v lehnjaku, omogočajo zorenje vina, da se lahko izrazijo njihove aromatične značilnosti, kot se zahteva s specifikacijo proizvoda.

Vina z območja Jasnières, ki so jih že v 16. stoletju omenjali kralji in učenjaki, so svoj ugled v širši javnosti pridobila v drugi polovici 19. stoletja in še danes zasedajo posebno mesto v proizvodnji belih vin severne Francije z območja Val de Loire.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, obsega ozemlje naslednjih občin (seznam, sestavljen na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021):

— departma Indre-et-Loire: Bueil-en-Touraine; Épeigné-sur-Dême, Saint-Aubin-le-Dépeint, Saint-Christophe-sur-le-Nais, Saint-Paterne-Racan in Villebourg,

— departma Loir-et-Cher: Montoire-sur-le-Loir,

— departma Sarthe: Beaumont-sur-Dême, Chahaignes, La Chartre-sur-le-Loir, Chenu, Dissay-sous-Courcillon, Flée, Loir en Vallée (ozemlje pooblaščene občine Poncé-sur-le-Loir), Marçon, Montval-sur-Loir, Nogent-sur-Loir, Saint-Germain-d’Arcé, Saint-Pierre-de-Chevillé in Vancé.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

| (a) | – Vsi neobvezni izrazi, katerih uporabo lahko po predpisih Unije urejajo države članice, so na etiketah napisani s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. |
| --- | --- |

(a)

– Vsi neobvezni izrazi, katerih uporabo lahko po predpisih Unije urejajo države članice, so na etiketah napisani s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

| (b) | – Velikost črk v navedbi geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, s katerimi je zapisano ime kontrolirane označbe porekla. |
| --- | --- |

(b)

– Velikost črk v navedbi geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, s katerimi je zapisano ime kontrolirane označbe porekla.

| (c) | – Izraz „suho“ je obvezno naveden na etiketah vin, ki vsebujejo največ 8 gramov fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter. |
| --- | --- |

(c)

– Izraz „suho“ je obvezno naveden na etiketah vin, ki vsebujejo največ 8 gramov fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter.

| (d) | – Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:






  — | gre za kraj, zaveden v katastru, |
| --- | --- | --- |

(d)

– Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

—

gre za kraj, zaveden v katastru,

| — | je ta naveden v prijavi pridelka. |
| --- | --- |

—

je ta naveden v prijavi pridelka.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e4328415-66c5-43e9-917a-85b9aca21caa

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

Popravki

| 29.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 246/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 246/24

---

Popravek Obvestila Komisije – Tehnične smernice za krepitev podnebne odpornosti infrastrukture v obdobju 2021–2027

(
  Uradni list Evropske unije C 373 z dne 16. septembra 2021
  )

(2022/C 246/09)

Stran 1, izjava o omejitvi odgovornosti, četrti odstavek:

besedilo:

„Te smernice se uporabljajo tudi za ustrezno sklicevanje na krepitev podnebne odpornosti infrastrukture v skladu s členom 2(37) in členom 67(3)(j) Uredbe (EU) 2021/1060 (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah) ter v okviru Mehanizma za okrevanje in odpornost.“,

se glasi:

„Te smernice se uporabljajo tudi za ustrezno sklicevanje na krepitev podnebne odpornosti infrastrukture v skladu s členom 2(37) in členom 67(3)(j) Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah) ter v okviru Mehanizma za okrevanje in odpornost in na krepitev podnebne odpornosti na podlagi člena 5(5) Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).“.

---