# Úradný vestník C 323/26.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 323 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6526. augusta 2022 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 323

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6526. augusta 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 569. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Interactio, 18. 5. 2022 – 19. 5. 2022 |
| 2022/C 323/01 | Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do národných plánov podpory obnovy a odolnosti — ako ho môžeme zlepšiť? | 1 |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 569. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Interactio, 18. 5. 2022 – 19. 5. 2022 |
| 2022/C 323/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Pravidlá štátnej pomoci uplatniteľné na zdravotnícke a sociálne služby všeobecného hospodárskeho záujmu v postpandemickom scenári — Úvahy a návrhy týkajúce sa hodnotenia Komisie s cieľom zmeniť legislatívny balík z roku 2012 (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 8 |
| 2022/C 323/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Úloha občianskej spoločnosti ako strážcu spoločného blaha pri obnove a rekonštrukcii spoločnosti a hospodárstiev EÚ po pandémii (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 13 |
| 2022/C 323/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Zaistiť v obalovom priemysle bezpečnosť, cenovú dostupnosť a ohľaduplnosť voči životnému prostrediu (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 19 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky hospodársky a sociálny výbor

569. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Interactio, 18. 5. 2022 – 19. 5. 2022

2022/C 323/01

Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do národných plánov podpory obnovy a odolnosti — ako ho môžeme zlepšiť?

1

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

569. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Interactio, 18. 5. 2022 – 19. 5. 2022

2022/C 323/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Pravidlá štátnej pomoci uplatniteľné na zdravotnícke a sociálne služby všeobecného hospodárskeho záujmu v postpandemickom scenári — Úvahy a návrhy týkajúce sa hodnotenia Komisie s cieľom zmeniť legislatívny balík z roku 2012 (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

8

2022/C 323/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Úloha občianskej spoločnosti ako strážcu spoločného blaha pri obnove a rekonštrukcii spoločnosti a hospodárstiev EÚ po pandémii (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

13

2022/C 323/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Zaistiť v obalovom priemysle bezpečnosť, cenovú dostupnosť a ohľaduplnosť voči životnému prostrediu (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

19

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 569. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Interactio, 18. 5. 2022 – 19. 5. 2022 |
| 2022/C 323/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Global Gateway (stanovisko z vlastnej iniciatívy) [JOIN(2021) 30 final] | 27 |
| 2022/C 323/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Politika hospodárskej súťaže pripravená na nové výzvy [COM(2021) 713 final] | 34 |
| 2022/C 323/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Budovanie hospodárstva, ktoré pracuje v prospech ľudí: akčný plán pre sociálne hospodárstvo [COM(2021) 778 final] | 38 |
| 2022/C 323/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Stratégia EÚ v oblasti normalizácie – Stanovenie globálnych noriem na podporu odolného, zeleného a digitálneho jednotného trhu EÚ [COM(2022) 31 final] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1025/2012, pokiaľ ide o rozhodnutia európskych normalizačných organizácií týkajúce sa európskych noriem a európskych normalizačných produktov [COM(2022) 32 final – 2022/0021(COD)] | 43 |
| 2022/C 323/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Nová generácia vlastných zdrojov pre rozpočet EÚ [COM(2021) 566 final] — Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ, Euratom) 2020/2093, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 [COM(2021) 569 final — 2021/0429 (APP)] — Návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ, Euratom) 2020/2053 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie [COM(2021) 570 final — 2021/0430 (CNS)] | 48 |
| 2022/C 323/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o ôsmej správe o súdržnosti: Súdržnosť v Európe do roku 2050 [COM(2022) 34 final] | 54 |
| 2022/C 323/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa európskeho prístupu k mikrocertifikátom na celoživotné vzdelávanie a zamestnateľnosť [COM(2021) 770 final] — Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa individuálnych vzdelávacích účtov [COM(2021) 773 final] | 62 |
| 2022/C 323/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o výmene informácií medzi orgánmi presadzovania práva členských štátov, ktorou sa zrušuje rámcové rozhodnutie Rady 2006/960/SVV [COM(2021) 782 final – 2021/0411 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o automatizovanej výmene údajov na účely policajnej spolupráce (prümský rámec II), ktorým sa menia rozhodnutia Rady 2008/615/SVV a 2008/616/SVV a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1726, (EÚ) 2019/817 a (EÚ) 2019/818 [COM(2021) 784 final – 2021/0410 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa riešia situácie inštrumentalizácie v oblasti migrácie a azylu [COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/399, ktorým sa ustanovuje kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice [COM(2021) 891 final – 2021/0428 (COD)] | 69 |
| 2022/C 323/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o digitalizácii justičnej spolupráce a prístupu k spravodlivosti v cezhraničných občianskych, obchodných a trestných veciach a o zmene určitých aktov v oblasti justičnej spolupráce [COM(2021) 759 final – 2021/0394 (COD)] — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica Rady 2003/8/ES, rámcové rozhodnutia Rady 2002/465/SVV, 2002/584/SVV, 2003/577/SVV, 2005/214/SVV, 2006/783/SVV, 2008/909/SVV, 2008/947/SVV, 2009/829/SVV a 2009/948/SVV a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/41/EÚ, pokiaľ ide o digitalizáciu justičnej spolupráce [COM(2021) 760 final – 2021/0395 (COD)] | 77 |
| 2022/C 323/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Inkluzívnejšia Európa s vyššou mierou ochrany: rozšírenie zoznamu trestných činov v EÚ o nenávistné prejavy a trestné činy páchané z nenávisti [COM(2021) 777 final] | 83 |
| 2022/C 323/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Agentúre Európskej únie pre drogy [COM(2022) 18 final — 2022/0009 (COD)] | 88 |
| 2022/C 323/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade — Udržateľný kolobeh uhlíka [COM(2021) 800 final] | 95 |
| 2022/C 323/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o znižovaní emisií metánu v odvetví energetiky, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/942 [COM(2021) 805 final/2 — 2021/0423 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vnútornom trhu s obnoviteľnými plynmi a zemným plynom a vodíkom [COM(2021) 804 final — 2021/0424 (COD)] — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s obnoviteľnými plynmi a zemným plynom a s vodíkom [COM(2021) 803 final — 2021/0425 (COD)] | 101 |
| 2022/C 323/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Nový rámec EÚ pre mestskú mobilitu [COM(2021) 811 final] | 107 |
| 2022/C 323/19 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Stav energetickej únie v roku 2021 — Prispievanie k plneniu cieľov Európskej zelenej dohody a k obnove Únie [podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy] [COM(2021) 950 final] | 112 |
| 2022/C 323/20 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/25/ES, pokiaľ ide o začlenenie požiadaviek na zlepšenú stabilitu a jej zosúladenie s požiadavkami na stabilitu vymedzenými Medzinárodnou námornou organizáciou [COM(2022) 53] | 119 |
| 2022/C 323/21 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej Rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — REPowerEU: spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu [COM(2022) 108 final] | 123 |
| 2022/C 323/22 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1938 o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn [COM(2022) 135 final – 2022/0090 (COD)] | 129 |
| 2022/C 323/23 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1628, pokiaľ ide o predĺženie splnomocnenia Komisie prijímať delegované akty [COM(2022) 113 final – 2022/0080 (COD)] | 133 |
| 2022/C 323/24 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013 a nariadenie (EÚ) č. 223/2014, pokiaľ ide o zvýšené predbežné financovanie zo zdrojov REACT-EU [COM(2022) 145 final – 2022/0096 (COD)] — Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013 a nariadenie (EÚ) č. 223/2014, pokiaľ ide o zvýšené predbežné financovanie zo zdrojov REACT-EU [COM(2022) 162 final – 2022/0096 (COD)] | 134 |
| 2022/C 323/25 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a opravuje nariadenie (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na zmiernenie dôsledkov vojenskej agresie Ruska proti Ukrajine na rybolovné činnosti, ako aj zmiernenie vplyvov narušenia trhu spôsobeného touto vojenskou agresiou na dodávateľský reťazec produktov rybolovu a akvakultúry [COM(2022) 179 — 2022/0118 COD] | 135 |

III   Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

569. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Interactio, 18. 5. 2022 – 19. 5. 2022

2022/C 323/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Global Gateway (stanovisko z vlastnej iniciatívy) [JOIN(2021) 30 final]

[JOIN(2021) 30 final]

27

2022/C 323/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Politika hospodárskej súťaže pripravená na nové výzvy [COM(2021) 713 final]

[COM(2021) 713 final]

34

2022/C 323/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Budovanie hospodárstva, ktoré pracuje v prospech ľudí: akčný plán pre sociálne hospodárstvo [COM(2021) 778 final]

[COM(2021) 778 final]

38

2022/C 323/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Stratégia EÚ v oblasti normalizácie – Stanovenie globálnych noriem na podporu odolného, zeleného a digitálneho jednotného trhu EÚ [COM(2022) 31 final] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1025/2012, pokiaľ ide o rozhodnutia európskych normalizačných organizácií týkajúce sa európskych noriem a európskych normalizačných produktov [COM(2022) 32 final – 2022/0021(COD)]

[COM(2022) 31 final]

[COM(2022) 32 final – 2022/0021(COD)]

43

2022/C 323/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Nová generácia vlastných zdrojov pre rozpočet EÚ [COM(2021) 566 final] — Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ, Euratom) 2020/2093, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 [COM(2021) 569 final — 2021/0429 (APP)] — Návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ, Euratom) 2020/2053 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie [COM(2021) 570 final — 2021/0430 (CNS)]

[COM(2021) 566 final]

[COM(2021) 569 final — 2021/0429 (APP)]

[COM(2021) 570 final — 2021/0430 (CNS)]

48

2022/C 323/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o ôsmej správe o súdržnosti: Súdržnosť v Európe do roku 2050 [COM(2022) 34 final]

[COM(2022) 34 final]

54

2022/C 323/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa európskeho prístupu k mikrocertifikátom na celoživotné vzdelávanie a zamestnateľnosť [COM(2021) 770 final] — Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa individuálnych vzdelávacích účtov [COM(2021) 773 final]

[COM(2021) 770 final]

[COM(2021) 773 final]

62

2022/C 323/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o výmene informácií medzi orgánmi presadzovania práva členských štátov, ktorou sa zrušuje rámcové rozhodnutie Rady 2006/960/SVV [COM(2021) 782 final – 2021/0411 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o automatizovanej výmene údajov na účely policajnej spolupráce (prümský rámec II), ktorým sa menia rozhodnutia Rady 2008/615/SVV a 2008/616/SVV a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1726, (EÚ) 2019/817 a (EÚ) 2019/818 [COM(2021) 784 final – 2021/0410 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa riešia situácie inštrumentalizácie v oblasti migrácie a azylu [COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/399, ktorým sa ustanovuje kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice [COM(2021) 891 final – 2021/0428 (COD)]

[COM(2021) 782 final – 2021/0411 (COD)]

[COM(2021) 784 final – 2021/0410 (COD)]

[COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD)]

[COM(2021) 891 final – 2021/0428 (COD)]

69

2022/C 323/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o digitalizácii justičnej spolupráce a prístupu k spravodlivosti v cezhraničných občianskych, obchodných a trestných veciach a o zmene určitých aktov v oblasti justičnej spolupráce [COM(2021) 759 final – 2021/0394 (COD)] — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica Rady 2003/8/ES, rámcové rozhodnutia Rady 2002/465/SVV, 2002/584/SVV, 2003/577/SVV, 2005/214/SVV, 2006/783/SVV, 2008/909/SVV, 2008/947/SVV, 2009/829/SVV a 2009/948/SVV a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/41/EÚ, pokiaľ ide o digitalizáciu justičnej spolupráce [COM(2021) 760 final – 2021/0395 (COD)]

[COM(2021) 759 final – 2021/0394 (COD)]

[COM(2021) 760 final – 2021/0395 (COD)]

77

2022/C 323/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Inkluzívnejšia Európa s vyššou mierou ochrany: rozšírenie zoznamu trestných činov v EÚ o nenávistné prejavy a trestné činy páchané z nenávisti [COM(2021) 777 final]

[COM(2021) 777 final]

83

2022/C 323/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Agentúre Európskej únie pre drogy [COM(2022) 18 final — 2022/0009 (COD)]

[COM(2022) 18 final — 2022/0009 (COD)]

88

2022/C 323/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade — Udržateľný kolobeh uhlíka [COM(2021) 800 final]

[COM(2021) 800 final]

95

2022/C 323/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o znižovaní emisií metánu v odvetví energetiky, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/942 [COM(2021) 805 final/2 — 2021/0423 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vnútornom trhu s obnoviteľnými plynmi a zemným plynom a vodíkom [COM(2021) 804 final — 2021/0424 (COD)] — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s obnoviteľnými plynmi a zemným plynom a s vodíkom [COM(2021) 803 final — 2021/0425 (COD)]

[COM(2021) 805 final/2 — 2021/0423 (COD)]

[COM(2021) 804 final — 2021/0424 (COD)]

[COM(2021) 803 final — 2021/0425 (COD)]

101

2022/C 323/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Nový rámec EÚ pre mestskú mobilitu [COM(2021) 811 final]

[COM(2021) 811 final]

107

2022/C 323/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Stav energetickej únie v roku 2021 — Prispievanie k plneniu cieľov Európskej zelenej dohody a k obnove Únie [podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy] [COM(2021) 950 final]

[COM(2021) 950 final]

112

2022/C 323/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/25/ES, pokiaľ ide o začlenenie požiadaviek na zlepšenú stabilitu a jej zosúladenie s požiadavkami na stabilitu vymedzenými Medzinárodnou námornou organizáciou [COM(2022) 53]

[COM(2022) 53]

119

2022/C 323/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej Rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — REPowerEU: spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu [COM(2022) 108 final]

[COM(2022) 108 final]

123

2022/C 323/22

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1938 o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn [COM(2022) 135 final – 2022/0090 (COD)]

[COM(2022) 135 final – 2022/0090 (COD)]

129

2022/C 323/23

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1628, pokiaľ ide o predĺženie splnomocnenia Komisie prijímať delegované akty [COM(2022) 113 final – 2022/0080 (COD)]

[COM(2022) 113 final – 2022/0080 (COD)]

133

2022/C 323/24

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013 a nariadenie (EÚ) č. 223/2014, pokiaľ ide o zvýšené predbežné financovanie zo zdrojov REACT-EU [COM(2022) 145 final – 2022/0096 (COD)] — Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013 a nariadenie (EÚ) č. 223/2014, pokiaľ ide o zvýšené predbežné financovanie zo zdrojov REACT-EU [COM(2022) 162 final – 2022/0096 (COD)]

[COM(2022) 145 final – 2022/0096 (COD)]

[COM(2022) 162 final – 2022/0096 (COD)]

134

2022/C 323/25

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a opravuje nariadenie (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na zmiernenie dôsledkov vojenskej agresie Ruska proti Ukrajine na rybolovné činnosti, ako aj zmiernenie vplyvov narušenia trhu spôsobeného touto vojenskou agresiou na dodávateľský reťazec produktov rybolovu a akvakultúry [COM(2022) 179 — 2022/0118 COD]

[COM(2022) 179 — 2022/0118 COD]

135

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky hospodársky a sociálny výbor

569. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Interactio, 18. 5. 2022 – 19. 5. 2022

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/1

---

Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do národných plánov podpory obnovy a odolnosti — ako ho môžeme zlepšiť?

(2022/C 323/01)

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom plenárnom zasadnutí 18. a 19. mája 2022 (schôdza z 18. mája) prijal 197 hlasmi za, pričom 4 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce uznesenie:

1.   Úvod

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) vo svojom uznesení (1) z februára 2021 posúdil prostredníctvom konzultácií zapojenie sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti do navrhovania národných plánov podpory obnovy a odolnosti, ako aj kvalitu ich zapojenia. Tieto plány predložili členské štáty Európskej komisii (EK), aby mohli využiť pomoc, ktorú ponúka Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti ako ústredný prvok dočasného nástroja obnovy NextGenerationEU. Napriek ustanoveniam článku 18 ods. 4 písm. q) nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti (2) dospel EHSV k celkovému záveru, že zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti bolo vo väčšine členských štátov značne nedostatočné. Okrem toho sa ukázalo, že konzultácie, ktoré často iniciovali sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti, sa vo všeobecnosti považovali len za formality bez skutočnej schopnosti ovplyvniť obsah plánov. Výbor vyzval európske inštitúcie a národné vlády, aby túto situáciu napravili pri vykonávaní, monitorovaní a úpravách plánov. EHSV takisto naďalej pripomína, že je dôležité, aby bola organizovaná občianska spoločnosť na túto väčšiu mieru zapojenia lepšie pripravená. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV v uvedenom uznesení a vo viacerých stanoviskách takisto vyjadril súhlas s investičnými cieľmi a usmerneniami pre reformy v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ktoré by mali byť zamerané na dosiahnutie zmeny výrobného modelu smerom ku klimaticky neutrálnemu a digitalizovanému hospodárstvu prostredníctvom spravodlivých procesov transformácie zabezpečujúcich ochranu dotknutých pracovníkov a regiónov, presun pracovníkov a obnovu a obmenu výrobnej štruktúry. Podľa názoru výboru by investície a reformy stanovené v národných plánoch obnovy a odolnosti mali podporovať zlepšenie produktivity podnikov a hospodárstva v členských štátoch, posilnenie inovačnej priemyselnej štruktúry prostredníctvom pomoci určenej pre MSP a podniky sociálneho hospodárstva a posilnenie sociálnej súdržnosti, čo možno dosiahnuť aj rozvojom a vykonávaním Európskeho piliera sociálnych práv. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | V čase, keď sa európske hospodárstvo zotavovalo z hospodárskej recesie spôsobenej pandémiou COVID-19 a z opatrení v oblasti verejného zdravia prijatými na boj proti tejto pandémii a snažilo sa zvládnuť narušenia dodávok a inflačné tlaky, ktoré pandémia spôsobila v globálnom hospodárstve, neočakávaný vonkajší šok – invázia armády Ruskej federácie na Ukrajinu – vytvoril nový politický a hospodársky scenár s množstvom komplikácií a rizík. EHSV túto inváziu rozhodne odsúdil ako závažné porušenie platných medzinárodných pravidiel a dohôd (3). Táto invázia ohrozuje európsku a globálnu bezpečnosť, spôsobuje obrovské ľudské utrpenie, materiálne a environmentálne škody a radikálne mení európsky a globálny hospodársky rámec. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | V marci dosiahla medziročná inflácia v eurozóne 7,5 %, čo je najvyššia úroveň od zavedenia eura, pričom inflácia cien energií dosiahla 44,7 %. Okrem toho by dlhotrvajúca vojna na Ukrajine mohla viesť k nedostatku fosílnych palív, od ktorých sme stále závislí, a iných surovín a potravinových výrobkov, čo by spôsobilo nepredvídateľnosť vývoja cien a rastu s obrovským vplyvom na najchudobnejšie krajiny, t. j. v Afrike a na Blízkom východe. Stagflácia je skutočným rizikom pre ekonomiky Európy a iných regiónov sveta. Môže mať vplyv aj na ciele opatrení a nástrojov Zelenej dohody, ktorej zámerom je dosiahnuť klimatickú neutralitu Európy do roku 2050. Geopolitické dôsledky vojny budú mať vplyv na celý potravinový hodnotový reťazec, priemysel, obranu a obchod v Európe a na celom svete, zodpovedajúce politiky EÚ v týchto a iných oblastiach, ako aj na prebiehajúce úvahy o budúcnosti Európy a úrovniach integrácie, ktorú chceme ako európske národy a európski občania spoločne dosiahnuť. Vzhľadom na tento nový scenár by sa preto mala zvážiť revízia finančných nástrojov EÚ. Situácia, ku ktorej došlo v dôsledku vojny na Ukrajine, okrem toho ovplyvní vykonávanie národných plánov obnovy a odolnosti. Tie sa budú musieť vykonávať v súlade s novými cieľmi hospodárskej politiky, ktoré sa stanovia na riešenie rizík a výziev novej situácie. Tieto scenáre zhoršujúceho sa vývoja si budú v Európe vyžadovať vykonať rozhodnejšie a jednotnejšie „všetko, čo sa dá“. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV chce prostredníctvom tohto uznesenia posúdiť, či členské štáty riešia zistené nedostatky, pokiaľ ide o zapojenie sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti do prípravy národných plánov obnovy a odolnosti, a ako sa vyvíja ich účasť na vykonávaní plánov. Na tento účel zhromaždila skupina EHSV Európsky semester názory organizovanej občianskej spoločnosti prostredníctvom dotazníka zaslaného členom skupiny. Dotazník obsahuje 21 otázok o zapojení sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti týkajúcich sa obsahu a vykonávania národných plánov obnovy a odolnosti a vplyvu zelenej a digitálnej transformácie na hospodárstvo a spoločnosť členských štátov. Odpovede na dotazník zaslalo celkovo 21 členských štátov (4). Okrem toho sa táto konzultácia uskutočnila aj prostredníctvom okrúhlych stolov usporiadaných spoločne s organizovanou občianskou spoločnosťou a/alebo národnými hospodárskymi a sociálnymi radami v siedmich členských štátoch od jesene 2021 do konca marca 2022. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Metodológia

| 2.1. | Údaje a informácie požadované na účely tejto správy boli zhromaždené v období od októbra 2021 do apríla 2022. Celkovo bolo prijatých 23 národných príspevkov (odpovede na dotazník a/alebo usporiadanie okrúhleho stola). Konzultácie sa uskutočnili na základe priamych skúseností členov a zapojili sa do nich sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti. V niektorých krajinách boli zapojené národné hospodárske a sociálne rady alebo podobné orgány a v iných sa uskutočnili aj konzultácie so zástupcami vlády. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Európska komisia z rôznych dôvodov neschválila niektoré národné plány obnovy a odolnosti, zatiaľ čo iné členské štáty sa počas našej konzultácie nedostali ďalej, než po fázu vykonávania. Niektoré členské štáty preto mohli vyplniť dotazník len čiastočne alebo ho nemohli vyplniť vôbec. Na účely doplnenia chýbajúcich informácií vychádza toto uznesenie aj z externých zdrojov, ako sú publikácie expertných skupín, porovnávacie výskumné štúdie a vnútroštátne diskusie. Dotazník bol zaslaný aj niekoľkým európskym organizáciám občianskej spoločnosti, súčastiam kontaktnej skupiny EHSV (5) a ďalším zástupcom všetkých troch skupín EHSV. Dodatočné informácie, ktorých cieľom je vytvoriť úplný obraz o situácii, sú v tomto uznesení jasne odlíšené (6). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Základ konzultácií tvorilo 21 otázok, ktoré sú rozdelené do týchto štyroch častí:






  — | Časť I: Názor organizovanej občianskej spoločnosti na obsah plánov, ich investičné ciele a navrhované reformy; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

Časť I: Názor organizovanej občianskej spoločnosti na obsah plánov, ich investičné ciele a navrhované reformy;

| — | Časť II: Pokroky pri vykonávaní plánov, investíciách a reformách; |
| --- | --- |

—

Časť II: Pokroky pri vykonávaní plánov, investíciách a reformách;

| — | Časť III: Potenciálny vplyv národných plánov na podporu obnovu a odolnosti na hospodárstvo a spoločnosti členských štátov; |
| --- | --- |

—

Časť III: Potenciálny vplyv národných plánov na podporu obnovu a odolnosti na hospodárstvo a spoločnosti členských štátov;

| — | Časť IV: Zapojenie sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti do vykonávania plánu. |
| --- | --- |

—

Časť IV: Zapojenie sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti do vykonávania plánu.

3.   Zistenia z výsledkov konzultácií

3.1.   Časť I: Názor organizovanej občianskej spoločnosti na obsah plánov, ich investičné ciele a navrhované reformy

| 3.1.1. | Pokiaľ ide o začlenenie návrhov organizovanej občianskej spoločnosti do obsahu národných plánov obnovy a odolnosti, Európska komisia vo svojej analýze plánov vyzdvihla konkrétne návrhy zainteresovaných strán, ktoré boli skutočne zohľadnené – napríklad v plánoch Česka (7), Nemecka (8), Cypru (9), Rakúska (10), Portugalska (11) alebo Slovenska (12). Lotyšsko okrem svojho národného plánu obnovy a odolnosti uverejnilo aj návrhy partnerov a niektoré z nich zahrnulo do tohto plánu. Ako vyplynulo z konzultácií, ktoré sa uskutočnili v súvislosti s týmto uznesením, väčšina organizácií občianskej spoločnosti v členských štátoch sa síce domnieva, že plán bude úspešný, a podporí jeho ekologické, digitálne a sociálne ciele, často sa však vyskytla odpoveď, že sociálny rozmer je relatívne nerozvinutý. Okrem toho boli vyjadrené obavy v súvislosti so schopnosťou členských štátov riadiť fondy v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, alebo ich riadiť v primeranom časovom rámci, čo môže brániť úspechu plánu. Platí to najmä pre najväčších príjemcov finančných prostriedkov. Posúdenie toho, či sa prostredníctvom plánu dá budovať ekonomická odolnosť, viedlo k rozmanitým výsledkom. Najmä krajiny, ktoré dostávajú relatívne málo finančných prostriedkov, neočakávajú, že plán prispeje k dlhodobej odolnosti ich hospodárstva. A napokon, organizovaná občianska spoločnosť vo veľkej miere vyjadrila poľutovanie nad tým, že jej názory na priority, ktoré sa majú vziať do úvahy v pláne, neboli v konečnom znení dostatočne zohľadnené. Organizovaná občianska spoločnosť takisto opakovane poukazovala na to, že mnohé reformy obsiahnuté v národnom pláne reforiem sa už predpokladali v predchádzajúcich národných plánoch reforiem, a to nezávisle od Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a jeho investičných a reformných cieľov, čo organizovanej občianskej spoločnosti ponechalo malý priestor na ovplyvňovanie obsahu plánu. |
| --- | --- |

3.1.1.

3.2.   Časť II: Pokroky pri vykonávaní plánov, investíciách a reformách

| 3.2.1. | Komisia 15. decembra 2021 spustila hodnotiacu tabuľku v súvislosti s Mechanizmom obnovy a odolnosti (13), ako sa stanovuje v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti. Tabuľka poskytuje prehľad o tom, ako napreduje vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a národných plánov obnovy a odolnosti, ale neukazuje, v akom rozsahu členské štáty skutočne smerujú finančné prostriedky na financovanie svojich projektov. Niektoré členské štáty, ako napríklad Rakúsko, Taliansko, Lotyšsko, Portugalsko, Slovensko a Španielsko, preto na svojich webových stránkach zverejňujú niektoré informácie o tom, ako sa finančné prostriedky vynakladajú, a o opatreniach, ktoré sa vykonávajú. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Väčšina zainteresovaných strán, s ktorými sa konzultovalo do začiatku apríla 2022, uviedla, že je ešte príliš skoro na poskytnutie komplexného prehľadu o vykonávaní plánu a ich zapojení. V niektorých členských štátoch je to čiastočne spôsobené pomalým procesom vykonávania alebo oneskorením pri vykonávaní a presadzovaní plánu. Organizovaná občianska spoločnosť však uvádza, že už vyjadrila svoj názor na (potenciálne) výzvy, ktoré by mohli vzniknúť počas fázy vykonávania. V tejto súvislosti je jednou z hlavných prekážok, ktoré sa zistili, administratívna kapacita členských štátov, najmä na regionálnej a miestnej úrovni (ako sa zdôrazňuje aj v diskusnom dokumente CEPS uverejnenom v marci 2022 (14)). Týka sa to najmä najväčších príjemcov finančných prostriedkov z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Z tohto dôvodu mnohí sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti trvajú na väčšej účasti miestnych a regionálnych spoločenstiev. Väčšina zainteresovaných strán sa však domnieva, že zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do vykonávania národného plánu obnovy a odolnosti na regionálnej a miestnej úrovni je neefektívne. Druhou často uvádzanou prekážkou je nedostatočná výmena informácií medzi národnou vládou a sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti, čo by mohlo vážne brániť ich zapojeniu do fázy vykonávania a monitorovania. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Napriek týmto identifikovaným výzvam podľa hĺbkovej analýzy EPRS uverejnenej v marci 2022 (15) na jednej strane niekoľko členských štátov, napríklad Belgicko, Cyprus, Grécko, Estónsko, Fínsko, prijalo všeobecný záväzok pokračovať v spolupráci so sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti počas vykonávacej fázy národného plánu obnovy a odolnosti, a na druhej strane iné krajiny, ako napríklad Česko, Francúzsko, Taliansko, Portugalsko, odkázali na osobitný výbor/subjekt, ktorý bude okrem iného zodpovedný za monitorovanie pokroku, plnenie čiastkových cieľov a cieľov rôznych oblastí, propagačné činnosti a hodnotenie správ o vykonávaní. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Časť III: Potenciálny vplyv národných plánov na podporu obnovu a odolnosti na hospodárstvo a spoločnosti členských štátov

| 3.3.1. | Podľa štúdie, ktorú vypracovala výskumná služba Európskeho parlamentu (16), sa očakáva, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti odštartuje verejné investície so zameraním na zvýšenie reálnej produkcie a poskytne dodatočný fiškálny priestor, ktorý by mal zase umožniť už plánované vnútroštátne výdavky na základe zásady doplnkovosti. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti by na jednej strane viedol k podstatnému zvýšeniu HDP v krátkodobom a strednodobom horizonte prostredníctvom dopytu po verejných a súkromných investíciách, čím by sa vybudoval kapitál, ktorý je potrebný na vytvorenie vyššieho HDP v strednodobom a dlhodobom horizonte prostredníctvom rastu zamestnanosti, vyššej produktivity a miezd a pozitívneho výstupného účinku. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Názory sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti na potenciálny vplyv národného plánu obnovy a odolnosti na hospodárstvo a spoločnosť ich krajiny sú pomerne odlišné. Toto vnímanie sa líši najmä v závislosti od objemu finančných prostriedkov z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti pridelených jednotlivým členským štátom. V tých členských štátoch, ktoré dostávajú veľké sumy, je vplyv vnímaný pozitívnejšie ako v členských štátoch, ktoré dostávajú relatívne malé sumy v pomere k veľkosti ich hospodárstva. Vplyv, ktorý majú finančné prostriedky z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a investície do národných plánov obnovy a odolnosti, na reformy, vníma organizovaná občianska spoločnosť napriek týmto rozdielom vo všeobecnosti pozitívne, pretože ich považuje za stimul na dosiahnutie cieľov dvojitej transformácie. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Časť IV: Zapojenie sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti do vykonávania plánu

| 3.4.1. | Zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do fázy vykonávania plánu – v zopár členských štátoch, v ktorých sa táto fáza skutočne začala, – prebiehala v rôznych formách. Na základe informácií, ktoré poskytli zainteresované strany, sa identifikovali štyri kategórie zapojenia: 1) na základe právnych predpisov, 2) prostredníctvom osobitných pracovných skupín pre národný plán obnovy a odolnosti, 3) prostredníctvom stretnutí zainteresovaných strán, 4) žiadna konkrétna forma zapojenia. V porovnaní so závermi z roku 2021 o zjavne nedostatočnom zapojení organizovanej občianskej spoločnosti do fázy navrhovania plánu, sa jej zapojenie do fázy vykonávania hodnotí pozitívnejšie, hoci vo všetkých členských štátoch nie je ani zďaleka uspokojivé. Poukázalo sa na to, že v niektorých krajinách sa podporujú iniciatívy osobitne navrhnuté na zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do vykonávania národného plánu obnovy a odolnosti. Pokiaľ ide o možný rozdiel v zapojení sociálnych partnerov na jednej strane a organizácií občianskej spoločnosti na druhej strane, sa vo všeobecnosti zdá, že v členských štátoch sa buď nezapája ani jedna z týmto strán alebo sa zapájajú obe strany bez rozdielu. Zainteresované subjekty v troch (Rakúsko, Grécko a Portugalsko) z 20 konzultovaných členských štátov však uviedli, že existujú výrazné rozdiely v zapojení týchto strán. V týchto krajinách sa sociálni partneri zapájajú viac než organizovaná občianska spoločnosť. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Z prieskumu BusinessEurope (17), ktorý sa uskutočnil začiatkom roka 2022, v tejto súvislosti vyplynulo, že sociálni partneri sú čoraz viac zapojení do plánov obnovy, čo sa odráža v miere nespokojnosti dosahujúcej 30 %, pokiaľ ide o ich doterajšiu úlohu pri vykonávaní plánu, v porovnaní so 71 % v minulom roku, pokiaľ ide o ich úlohu pri navrhovaní plánu. Okrem toho, ako sa zdôrazňuje v správe nadácie Eurofound (18) z marca 2022, po prijatí plánov sociálni partneri zdôraznili význam správ o jednotlivých krajinách, ktoré zverejňuje Európska komisia v kontexte európskeho semestra (19) a ktoré boli rámcom pre diskusiu o vykonávaní vnútroštátnych reforiem a investícií, čo umožnilo sociálnym partnerom vymieňať si nápady a prispievať k národným plánom obnovy a odolnosti pomocou spoľahlivého základného scenára. |
| --- | --- |

3.4.2.

4.   Závery

| 4.1. | Konečný obsah plánov sa vo všeobecnosti hodnotí pozitívne. V niektorých prípadoch sa pripomienky organizovanej občianskej spoločnosti zohľadnili v konečných verziách národných plánov obnovy a odolnosti. Organizovaná občianska spoločnosť vo všeobecnosti podporuje ekologické, digitálne a sociálne ciele národných plánov obnovy a odolnosti. Pokiaľ ide o príspevok k zelenej a digitálnej transformácii, názory boli pozitívne aj napriek tomu, že vplyv národného plánu obnovy a odolnosti sa s výnimkou niekoľkých prípadov hodnotí ako obmedzený. Žiaľ, sociálny rozmer plánu bol často označený ako relatívne nedostatočne rozvinutý, a to aj napriek významu tohto aspektu z hľadiska odolnosti. Objavil sa názor, že transformácia si vyžaduje viac investícií, najmä vzhľadom na súčasnú krízu. Napriek vnímaným zlepšeniam v niektorých členských štátoch je naďalej ťažké jednoznačne odpovedať, či sa zapojenie do vykonávacej fázy zlepšilo, v neposlednom rade preto, že vykonávanie mnohých národných plánov obnovy a odolnosti má v mnohých členských štátoch výrazné meškanie. Sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti však zdôraznili, že inštitucionálny sociálny dialóg sa v tejto fáze zlepšil. Napríklad v Španielsku sociálni partneri uznávajú, že rámec Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a národný plán obnovy a odolnosti prispeli k dôležitým dohodám o pracovných a dôchodkových reformách prostredníctvom tripartitného sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Napriek oneskoreniu vo vykonávaní mnohých národných plánov obnovy a odolnosti boli v niektorých členských štátoch identifikované osvedčené postupy, pokiaľ ide o vykonávanie a monitorovanie národných plánov obnovy a odolnosti. Napríklad v Rakúsku, Francúzsku, Luxembursku, Španielsku a Švédsku je úzka a konštruktívna spolupráca medzi sociálnymi partnermi, organizáciami občianskej spoločnosti a vládou, ktorú ešte viac posilňuje transparentnosť a prebiehajúci dialóg, dôležitým nástrojom na ich zapojenie do Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. V Česku, Estónsku, Fínsku, Taliansku a Španielsku sa navyše zriadila webová stránka alebo vládny portál na propagáciu Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti s transparentnými informáciami prístupnými verejnosti. V Taliansku, ktoré je hlavným príjemcom finančných prostriedkov z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bolo v novembri 2021 zriadené partnerstvo za okrúhlym stolom (Tavolo permanente del partenariato) na vládnej úrovni s osobitnými pracovnými skupinami, ktoré kriticky monitorujú smerovanie a kvalitu vykonávania národného plánu obnovu a odolnosti z hľadiska očakávaní občanov. Tomuto orgánu predsedá taliansky predseda vlády a koordinuje ho predseda Národnej rady pre hospodárstvo a prácu (CNEL). Okrem toho bola podpísaná osobitná štruktúrovaná dohoda s Národným združením talianskych obcí (ANCI) o rozvoji dialógu a štruktúrovanej pomoci vo fázach vykonávania na miestnej úrovni v súvislosti s otázkami ich záujmu. Podobne sa v Taliansku podporuje zapojenie obcí a iných miestnych aktérov, pokiaľ ide o administratívne kapacity. V Chorvátsku je organizovaná občianska spoločnosť zapojená do pracovných skupín, ktoré pripravujú verejné súťaže na vykonávanie národného plánu obnovy a odolnosti, ako aj do dohôd s ministerstvom cestovného ruchu týkajúcich sa opatrení v rámci plánu pre odvetvie cestovného ruchu. V Portugalsku sa organizovaná občianska spoločnosť podieľa na monitorovaní vykonávania národného plánu obnovy a odolnosti, a to najmä analýzou výsledkov plánu a správ o posúdení vplyvu. V tejto súvislosti bol vytvorený dozorný orgán, národný monitorovací výbor (CNA), ktorý okrem iného zahŕňa zástupcov sociálnych partnerov, univerzít a sociálneho sektora. Tieto výmeny osvedčených postupov sa podporujú a môžu slúžiť ako príklad pre ostatné členské štáty. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V mnohých členských štátoch sa vyzýva na lepšie zapojenie sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti do fázy vykonávania národných plánov obnovy a odolnosti. Organizovaná občianska spoločnosť vyzýva na väčšiu transparentnosť pri vykonávaní a monitorovaní plánov a požaduje sprístupnenie informácií verejnosti a ďalšiu podporu dialógov o národných plánoch obnovy a odolnosti so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami. V opačnom prípade je pravdepodobné, že kľúčové výzvy sa nebudú riešiť vhodným spôsobom. A napokon, vo väčšine členských štátov ešte nie je jasné, či sa zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti výrazne zlepší vo fázach vykonávania a monitorovania plánov, ktoré sú v súčasnosti stále príliš pomalé alebo majú meškanie. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Výbor vyzýva vlády členských štátov, v ktorých je zapojenie sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti (20) stále nedostatočné, aby túto situáciu urýchlene napravili a dodržiavali pravidlá stanovené v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti. Rovnako vyzýva Komisiu a Európsky parlament, aby presadzovali dodržiavanie platných pravidiel. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Bez ohľadu na uvedené sa EHSV nazdáva, že problém nedostatočne účinného a kvalitného zapojenia organizovanej občianskej spoločnosti do hospodárskeho riadenia EÚ nebude uspokojivo vyriešený, kým sa neuskutoční reforma európskeho semestra, ktorá to zaručí prostredníctvom smernice alebo nariadenia. Výbor upozorňuje na skutočnosť, že k riadnemu zapojeniu dochádza vtedy, keď sú organizácie občianskej spoločnosti v rámci formálnych konzultačných procesov založených na právnych predpisoch a verejných a transparentných postupoch náležite písomne informované a je im poskytnutý dostatočný čas na analýzu návrhov vlády a vypracovanie vlastných návrhov, pričom k začleneniu alebo zamietnutiu týchto návrhov je pripojené odôvodnenie uvedené vo verejných zápisniciach alebo dokumentoch. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Vojna na Ukrajine a jej bezprostredné riziká pre európske a svetové hospodárstvo nespochybňujú ciele národných plánov obnovy a odolnosti, ale naopak, podľa názoru výboru by mali európske inštitúcie a národné vlády nabádať k tomu, aby urýchlili vykonávanie a presadzovanie plánov, ako aj súvisiacich investícií a reforiem a vykonávali Európsku zelenú dohodu s cieľom udržať rast a urýchliť dekarbonizáciu energetického systému a zelenú strategickú autonómiu Európskej únie. EÚ musí zároveň urobiť všetko, čo je potrebné na to, aby sa poskytla pomoc ukrajinskej vláde a obyvateľom, zaistila primeraná starostlivosť miliónom ľudí, ktorí boli nútení hľadať útočisko v krajinách EÚ, a aby sa členským štátom, ktoré sú týmto najviac priamo postihnuté, pomohlo v rôznych odvetviach ich hospodárstva. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pred vypuknutím vojny bolo celkové množstvo vnútroštátnych finančných prostriedkov a finančných prostriedkov z národných plánov obnovy a odolnosti nedostatočné na naplnenie cieľov Zelenej dohody a na dosiahnutie potrebnej spravodlivej a inkluzívnej energetickej transformácie, najmä cieľa nahradiť fosílne palivá čistými a obnoviteľnými zdrojmi výroby energie v súlade s odporúčaniami Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC). Teraz navyše existuje naliehavá geopolitická potreba ukončiť energetickú závislosť EÚ od Ruska. Okrem toho to povedie k výraznému zvýšeniu investícií do bezpečnosti a obrany, čo bude mať negatívny vplyv na verejné rozpočty. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV preto navrhuje:






  a) | aby sa naliehavo prijala nová energetická stratégia EÚ, ktorá podporuje účinné prepojenie jej energetických sietí, rýchle nahradenie fosílnych palív obnoviteľnými zdrojmi energie, vysokú energetickú účinnosť a zníženie dopytu po energii, |
| --- | --- | --- |

4.8.

a)

aby sa naliehavo prijala nová energetická stratégia EÚ, ktorá podporuje účinné prepojenie jej energetických sietí, rýchle nahradenie fosílnych palív obnoviteľnými zdrojmi energie, vysokú energetickú účinnosť a zníženie dopytu po energii,

| b) | aby sa zvážila možnosť presmerovania investícií do národných plánov obnovy a odolnosti k väčším investíciám do čistej energie a energie z obnoviteľných zdrojov pri súčasnom zabezpečení strategickej autonómie EÚ, |
| --- | --- |

b)

aby sa zvážila možnosť presmerovania investícií do národných plánov obnovy a odolnosti k väčším investíciám do čistej energie a energie z obnoviteľných zdrojov pri súčasnom zabezpečení strategickej autonómie EÚ,

| c) | aby všetky členské štáty využívali svoj podiel finančných prostriedkov z národných plánov obnovy a odolnosti na financovanie nových programov v tomto smere, ako sú programy pre investície do udržateľnej energie, |
| --- | --- |

c)

aby všetky členské štáty využívali svoj podiel finančných prostriedkov z národných plánov obnovy a odolnosti na financovanie nových programov v tomto smere, ako sú programy pre investície do udržateľnej energie,

| d) | aby európske orgány a národné vlády prijali v krátkodobom horizonte všetky potrebné opatrenia, a to tak v oblasti výroby, ako aj spotreby, s cieľom ochrániť ekonomiky pred kaskádovými účinkami vojny, ktorá vážne narúša potravinové, energetické a finančné trhy, vedie k zvyšovaniu cien energie a narúša dodávateľské reťazce, na hospodárstvo EÚ, |
| --- | --- |

d)

aby európske orgány a národné vlády prijali v krátkodobom horizonte všetky potrebné opatrenia, a to tak v oblasti výroby, ako aj spotreby, s cieľom ochrániť ekonomiky pred kaskádovými účinkami vojny, ktorá vážne narúša potravinové, energetické a finančné trhy, vedie k zvyšovaniu cien energie a narúša dodávateľské reťazce, na hospodárstvo EÚ,

| e) | aby sa posúdilo vytvorenie nového finančného investičného nástroja a podporil návrh Európskej komisie obsiahnutý v oznámení REpowerEU na urýchlenie reštrukturalizácie odvetvia energetiky s cieľom zabezpečiť bezpečnejšiu a udržateľnejšiu strategickú autonómiu EÚ. Na tento účel by sa mal identifikovať a použiť najvhodnejší model, a to na základe najlepších postupov a výsledkov Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI) a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

e)

aby sa posúdilo vytvorenie nového finančného investičného nástroja a podporil návrh Európskej komisie obsiahnutý v oznámení REpowerEU na urýchlenie reštrukturalizácie odvetvia energetiky s cieľom zabezpečiť bezpečnejšiu a udržateľnejšiu strategickú autonómiu EÚ. Na tento účel by sa mal identifikovať a použiť najvhodnejší model, a to na základe najlepších postupov a výsledkov Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI) a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti.

| 4.9. | Závery Medzivládneho panelu OSN o zmene klímy (IPCC) z roku 2022 sú ďalším vážnym pripomenutím nedostatkov v boji proti zmene klímy. EHSV vyzýva európske orgány, aby ich zohľadnili pri prijímaní iniciatív v oblasti energetickej, priemyselnej a hospodárskej politiky. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV si uvedomuje obrovské ťažkosti spojené so súčasnými okolnosťami pri vykonávaní hospodárskej politiky, ktorej cieľom je súčasne znížiť infláciu a zabezpečiť hospodársky rast, zamestnanosť a udržateľnosť verejných financií v strednodobom a dlhodobom horizonte. Európske orgány, národné vlády a ECB musia konať v úzkej koordinácii a prijať potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa odklon od expanzívnych menových a fiškálnych politík uskutočnil takým spôsobom, ktorý nepovedie k novej recesii. EHSV sa domnieva, že by sa mala uskutočniť reforma pravidiel Paktu stability a rastu, a to stanovením realistických cieľov v oblasti deficitu a dlhu, začlenením zlatého pravidla investovania a vytvorením flexibilných postupov na dosiahnutie cieľov znižovania úrovne verejného dlhu v závislosti od situácie jednotlivých krajín. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Na zabezpečenie spravodlivej a inkluzívnej zelenej a digitálnej transformácie je nevyhnutné úsilie v oblasti vzdelávania a celoživotného vzdelávania pracovníkov a obyvateľstva vo všeobecnosti. Prioritou by malo byť vzdelávanie a profesijné poradenstvo pre pracovníkov postihnutých reštrukturalizačnými procesmi, ale aj predvídanie potrieb vyplývajúcich z rôznych typov technologických zmien vo výrobných zariadeniach. Digitalizácia si vyžaduje osobitnú pozornosť v prípade ľudí, ktorí majú vzhľadom na svoj vek alebo iné okolnosti väčšie ťažkosti s prístupom k digitalizovaným službám. Táto časť obyvateľstva musí mať zaručený prístup k odbornej príprave a špeciálnym podporným službám, aby sa im tak pomohlo získať prístup ku všetkým druhom výhod a služieb. |
| --- | --- |

4.11.

V Bruseli 18. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Uznesenie EHSV na tému Zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do národných plánov podpory obnovy a odolnosti – čo funguje a čo nie? (Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 1).

1

Zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do národných plánov podpory obnovy a odolnosti – čo funguje a čo nie?

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Vojna na Ukrajine a jej hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky (Ú. v. EÚ C 290, 29.7.2022, s. 1).

3

(4)  POZN.: Do 1. apríla 2022 Komisia schválila 23 plánov (vrátane švédskeho plánu koncom marca 2022, ktorý ešte musí schváliť Rada). Začiatkom apríla Komisia schválila aj bulharský plán, ktorý podobne ešte musí schváliť Rada (t. j. 24 plánov, ktoré doteraz schválila Komisia, a 22 plánov, ktoré doteraz schválila Rada).

4

(5)  Kontaktná skupina pre európske organizácie a siete občianskej spoločnosti.

5

(6)  Analýza správ z jednotlivých členských štátov sa nachádza v prílohe k tomuto uzneseniu. Celý uvedený materiál je dostupný na webovom sídle výboru.

6

(7)  SWD(2021) 211 final.

7

(8)  SWD(2021) 163 final/2.

8

(9)  SWD(2021) 196 final.

9

(10)  SWD(2021) 160 final.

10

(11)  SWD(2021) 146 final.

11

(12)  SWD(2021) 161 final.

12

(13)  Hodnotiaca tabuľka obnovy a odolnosti.

13

(14)  Comparing and assessing recovery and resilience plans (Porovnanie a posudzovanie plánov podpory obnovy a odolnosti), druhé vydanie, Centrum pre európske politické štúdie (CEPS).

14

Comparing and assessing recovery and resilience plans

(15)  Recovery and Resilience Plans: stakeholders’ views (Plány obnovy a odolnosti: pohľad zainteresovaných strán).

15

Recovery and Resilience Plans: stakeholders’ views

(16)  Dialóg s Európskou komisiou o obnove a odolnosti, 7. marca 2022.

16

(17)  BusinessEurope Reform Barometer 2022.

17

BusinessEurope Reform Barometer 2022

(18)  Zapojenie sociálnych partnerov do národných plánov obnovy a odolnosti.

18

(19)  Správa o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: zamestnanosť a sociálne aspekty v ročnej stratégii udržateľného rastu na rok 2022.

19

(20)  A ďalšie príslušné zainteresované strany, napríklad mládežnícke organizácie, ako EHSV zdôraznil najmä vo svojom stanovisku na tému Ako zaručiť dôstojnú prácu pre mladých ľudí a zabezpečiť začlenenie ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, prostredníctvom vhodnej prípravy národných plánov obnovy (Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 27).

20

Ako zaručiť dôstojnú prácu pre mladých ľudí a zabezpečiť začlenenie ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, prostredníctvom vhodnej prípravy národných plánov obnovy

---

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

569. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Interactio, 18. 5. 2022 – 19. 5. 2022

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/8

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Pravidlá štátnej pomoci uplatniteľné na zdravotnícke a sociálne služby všeobecného hospodárskeho záujmu v postpandemickom scenári — Úvahy a návrhy týkajúce sa hodnotenia Komisie s cieľom zmeniť legislatívny balík z roku 2012

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 323/02)

| Spravodajca: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Spravodajca:

Giuseppe GUERINI

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1 .2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 5. 5. 2022 |
| Prijaté v pléne | 19. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 221/0/5 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1 .2022

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

5. 5. 2022

Prijaté v pléne

19. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

221/0/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) sa domnieva, že mnohé zdravotnícke a sociálne služby, ako sú opatrovateľské služby (vrátane domáceho opatrovania), reintegrácia znevýhodnených osôb alebo osôb so zdravotným postihnutím na trh práce, služby starostlivosti o deti a sociálne bývanie sú rozhodujúce pre zabezpečenie sociálnej súdržnosti v tomto postpandemickom období vyznačujúcom sa núdzovou humanitárnou situáciou a medzinárodným napätím. Pravidlá EÚ v oblasti štátnej pomoci v prospech takýchto služieb preto zohrávajú zásadnú úlohu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV dôrazne podporuje rozhodnutie Komisie považovať vo svojom hodnotení právnej úpravy odvetvia (1) zdravotnícke a sociálne služby za „podkategóriu“ s osobitnými charakteristikami v širšom kontexte služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV poukazuje na to, že tzv. Almuniov balík z roku 2012 týkajúci sa štátnej pomoci uplatniteľnej na služby všeobecného hospodárskeho záujmu priniesol v porovnaní s predchádzajúcim rámcom z roku 2005 pozitívne modernizačné prvky a zjednodušenia. Regulačný prístup stanovený v tomto balíku by sa preto mal uplatňovať aj v budúcnosti a mal by sa doplniť o ďalšie modernizačné prvky, ak sa Komisia v nadväznosti na prebiehajúce hodnotenie rozhodne zmeniť súčasný rámec. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV konštatuje, že v jednotlivých členských štátoch sa zdravotnícke služby a takmer všetky sociálne služby poskytujú na úrovni regiónu, provincie, obce/mesta alebo v rozvinutejších mestách dokonca na základe spolupráce mestských častí. To znamená, že medzi rôznymi regiónmi a provinciami danej krajiny je vnútorná mobilita príjemcov týchto služieb zanedbateľná, čím sa ešte viac vylučuje možnosť ich cezhraničnej mobility. Vzhľadom na chýbajúci cezhraničný význam by sa článok 107 Zmluvy o fungovaní EÚ (ZFEÚ) nemal uplatňovať na štátnu pomoc v oblasti zdravotníckych a sociálnych služieb. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV poukazuje na to, že pre orgány verejnej správy členských štátov je problematické získavať špecifické skúsenosti s vypracúvaním poverovacích aktov, ktoré sú nevyhnutnou podmienkou uplatňovania rozhodnutia Komisie 2012/21/EÚ (2) (rozhodnutie o výnimke o náhrade za službu vo verejnom záujme) a nariadenia Komisie (EÚ) č. 360/2012 (3) o pomoci de minimis v súvislosti s poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Bolo by preto veľmi užitočné, ak by Komisia zriadila portál, na ktorom by boli dostupné konkrétne príklady odôvodnených poverovacích aktov týkajúcich sa rôznych typov zdravotníckych a sociálnych služieb. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV podporuje výmenu osvedčených postupov medzi členskými štátmi s podobnými právnymi tradíciami v oblasti uplatňovania pravidiel štátnej pomoci v sektore zdravotníckych a sociálnych služieb, s cieľom podporiť účinnejšie využívanie diskrečných právomocí, ktoré sa v protokole č. 26 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ) priznávajú orgánom verejnej správy členských štátov pri vymedzovaní a uskutočňovaní služieb všeobecného hospodárskeho záujmu na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV poznamenáva, že pravidlo stanovené v rozhodnutí 2012/21/EÚ, podľa ktorého náhrada za službu vo verejnom záujme nesmie presiahnuť sumu potrebnú na pokrytie nákladov okrem „primeraného zisku“, si vyžaduje ďalšie objasnenie týkajúce sa: i) konkrétneho spôsobu stanovenia primeraného zisku vo vzťahu ku kapitálu použitému na poskytnutie služby s prihliadnutím na prevádzkové riziko; ii) konkrétneho spôsobu stanovenia fixných a štrukturálnych nákladov, ktoré možno zahrnúť do nákladov na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu; iii) rozsahu, v akom by sa pri riadení a poskytovaní služieb všeobecného hospodárskeho záujmu mohli využívať osobitosti týchto služieb a organizačných modelov typických pre subjekty sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV sa domnieva, že na zdravotnícke a sociálne služby by sa mal za obdobie troch fiškálnych rokov vzťahovať strop pomoci de minimis, ktorý je vyšší ako strop všeobecne zaručený pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle nariadenia (EÚ) č. 360/2012 (500 000 EUR), čo vyplýva aj z verejnej konzultácie, ktorú uskutočnila Komisia. Úloha, ktorú zohrávajú zdravotnícke a sociálne služby z hľadiska sociálnej súdržnosti, odôvodňuje vyšší strop oproti súčasnému stropu. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Úvod a kontext

| 2.1. | Problematiku štátnej pomoci v prospech podnikov, ktoré vykonávajú služby všeobecného hospodárskeho záujmu, a organizácií pôsobiacich v užšej oblasti zdravotníckych a sociálnych služieb – čo je vzhľadom na účel tohto stanoviska relevantnejšie – upravoval tzv. Almuniov legislatívny balík z roku 2012. Týmto balíkom sa nahradil a aktualizoval predchádzajúci právny rámec z roku 2005 (balík komisára Montiho a komisárky Kroesovej). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tzv. Almuniov balík obsahuje tieto akty:






  — | nariadenie (EÚ) č. 360/2012 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis v prospech podnikov poskytujúcich služby všeobecného hospodárskeho záujmu, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

nariadenie (EÚ) č. 360/2012 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis v prospech podnikov poskytujúcich služby všeobecného hospodárskeho záujmu,

| — | rozhodnutie 2012/21/EÚ o uplatňovaní článku 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na štátnu pomoc vo forme náhrady za službu vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, |
| --- | --- |

—

rozhodnutie 2012/21/EÚ o uplatňovaní článku 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na štátnu pomoc vo forme náhrady za službu vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu,

| — | oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu (4), |
| --- | --- |

—

oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu (4),

| — | oznámenie Komisie – Rámec Európskej únie pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (2011) (5). |
| --- | --- |

—

oznámenie Komisie – Rámec Európskej únie pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (2011) (5).

| 2.3. | Príslušný regulačný rámec teda platí už takmer desať rokov a ako spresnila Komisia, členské štáty ho od nadobudnutia účinnosti používajú vo veľkej miere, aj keď existujú problémy s jeho uplatňovaním, ktoré by mohli odôvodňovať ďalší zásah zákonodarcov EÚ, v neposlednom rade vzhľadom na značne dlhé obdobie, ktoré uplynulo od prvého schválenia. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V tejto súvislosti Komisia začala rozsiahle konzultácie so zainteresovanými stranami s cieľom preskúmať účinnosť, efektívnosť a pridanú hodnotu platných právnych predpisov a ich súčasný súlad s pôvodnými cieľmi, a to najmä v oblasti zdravotníckych a sociálnych služieb. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tieto konzultácie sa uskutočnili od 31. júla do 14. decembra 2019 na základe dotazníka, ktorý vypracovala Komisia a na ktorý došlo 51 odpovedí od podnikov, podnikateľských organizácií, odborových zväzov, mimovládnych organizácií, jednotlivcov a orgánov verejnej správy. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV ako orgán zastupujúci európske hospodárstvo a občiansku spoločnosť chce týmto stanoviskom z vlastnej iniciatívy upriamiť pozornosť Komisie na niektoré aspekty týkajúce sa uplatniteľnosti pravidiel štátnej pomoci na zdravotnícke a sociálne služby so zreteľom na prípadnú budúcu revíziu pravidiel štátnej pomoci v týchto sektoroch. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV uznáva, že právna úprava štátnej pomoci v oblasti zdravotníckych a sociálnych služieb je pre zákonodarcov EÚ veľmi zložitou úlohou vzhľadom na to, že je nevyhnutné nájsť nie jednoduchú rovnováhu medzi verejnou podporou činností, ktoré sa podieľajú na dosahovaní cieľov všeobecného záujmu, a ochranou slobodnej a nenarušenej hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. Európsky rámec štátnej pomoci by mal takisto umožňovať verejné investície potrebné na rozvoj sociálnej a zdravotníckej infraštruktúry, ktorá prispieva k plneniu cieľov Európskeho piliera sociálnych práv. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV dôrazne podporuje rozhodnutie Komisie považovať zdravotnícke a sociálne služby za podkategóriu s osobitnými charakteristikami v širšom kontexte služieb všeobecného hospodárskeho záujmu vzhľadom na špecifickosť týchto služieb a osobitné ciele, ktoré sa nimi sledujú. Komisia vo svojom dokumente týkajúcom sa hodnotenia platných pravidiel konštatuje, že z hľadiska štátnej pomoci tvoria zdravotnícke a sociálne služby podskupinu služieb všeobecného (hospodárskeho) záujmu (6). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV poukazuje na to, že tzv. Almuniov balík z roku 2012, ktorým sa stanovili pravidlá štátnej pomoci uplatniteľné na sektor služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, priniesol v porovnaní s predchádzajúcim rámcom z roku 2005 pozitívne modernizačné prvky, čím sa znížilo administratívne a regulačné zaťaženie vnútroštátnych orgánov, ktorých úmyslom je financovať služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Regulačný prístup stanovený v tomto balíku by sa preto mal uplatňovať aj v budúcnosti a mal by zahŕňať ďalšie modernizačné prvky a objasnenie niektorých osobitných aspektov. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV sa domnieva, že mnohé zdravotnícke a sociálne služby, ako sú opatrovateľské služby (vrátane domáceho opatrovania), reintegrácia znevýhodnených osôb alebo osôb so zdravotným postihnutím na trh práce, služby starostlivosti o deti a sociálne bývanie majú zásadný význam pre zabezpečenie sociálnej súdržnosti na vnútornom trhu a predstavujú „spoločné hodnoty“ členských štátov, ako sa uvádza v protokole č. 26 ZEÚ. V súčasnom postpandemickom období vyznačujúcom sa medzinárodným napätím a nárastom populizmu majú tieto služby ešte strategickejší a zásadnejší význam. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV konštatuje, že v niektorých prípadoch sa zdravotnícke a sociálne služby poskytujú na celoštátnej úrovni prostredníctvom činností nehospodárskej povahy, na ktoré sa nevzťahujú pravidlá EÚ o štátnej pomoci. Zároveň v prípade, ak sa takéto služby poskytujú prostredníctvom hospodárskych činností, majú tieto činnosti zanedbateľný cezhraničný význam, pretože zohrávajú výlučne miestnu úlohu a prispievajú k sociálnej súdržnosti v rámci územia daného členského štátu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV konštatuje, že zdravotnícke a sociálne služby sa často poskytujú prostredníctvom nehospodárskych činností, čo by vylučovalo uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci (článok 107 ZFEÚ). Okrem toho, aj keď sa zdravotnícke a sociálne služby realizujú v trhovom prostredí, majú z hľadiska dopytu spravidla miestny rozmer bez skutočného cezhraničného významu. Miestny rozmer je ešte zreteľnejší, keď zdravotnícke a sociálne služby poskytujú subjekty sociálneho hospodárstva so zapojením miestnych komunít v záujme sociálnej súdržnosti a vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Podľa aplikačnej praxe Komisie a európskej judikatúry však vzhľadom na možné narušenie cezhraničných investícií nemožno a priori vylúčiť cezhraničný význam zdravotníckych a sociálnych služieb. EHSV chápe dôvody takéhoto prístupu, ktorého cieľom je v plnej miere chrániť slobodu pohybu stanovenú v zmluvách, žiada však Komisiu, aby poskytla vhodné usmernenia týkajúce sa cezhraničného významu zdravotníckych a sociálnych služieb. K takýmto službám by sa malo skutočne pristupovať osobitne a pružne v rámci širšej diskusie o pojme cezhraničného významu, ktorý je základným prvkom pojmu štátnej pomoci v zmysle článku 107 ZFEÚ. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Aj vtedy, keď majú zdravotnícke a sociálne služby cezhraničný rozmer, ako v prípade 37 cezhraničných mestských oblastí EÚ podľa smernice o cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (7), EHSV poznamenáva, že táto skutočnosť vyplýva z fyzickej blízkosti pohraničných území a je v súlade so zásadami územnej subsidiarity. Väčšia štátna pomoc by preto podstatne nenarušila cezhraničnú hospodársku súťaž medzi podnikmi. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV konštatuje, že hoci sa vďaka tzv. Almuniovmu balíku z roku 2012 objasnili a zjednodušili určité aspekty, právne pojmy uplatniteľné v oblasti služieb všeobecného hospodárskeho záujmu sú naďalej objektívne zložité, v neposlednom rade vzhľadom na úzke vzájomné prepojenie právnych a hospodárskych hodnotení, ktoré sú typické pre odvetvie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV preto žiada Komisiu, aby uverejnila praktickú príručku, ktorou sa zaktualizuje Príručka k uplatňovaniu pravidiel Európskej únie týkajúcich sa štátnej pomoci, verejného obstarávania a vnútorného trhu na služby vo všeobecnom hospodárskom záujme a najmä na sociálne služby vo všeobecnom záujme (8), ktorá sa v posledných rokoch ukázala ako veľmi užitočná pre hospodárske subjekty v tomto odvetví. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV sa domnieva, že orgány verejnej správy sú tak v oblasti verejného obstarávania, ako aj v oblasti štátnej pomoci v menšej miere oboznámené s osobitným rámcom týkajúcim sa služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, než je tomu v prípade zodpovedajúcich štandardných pravidiel verejného obstarávania a štátnej pomoci. Primerané investície do odbornej prípravy zamestnancov verejnej správy aj s využitím európskych zdrojov by preto mohli zlepšiť kvalitu týchto služieb, ako aj súlad s právnymi predpismi EÚ. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV zdôrazňuje, že z technického a prevádzkového hľadiska je pre orgány verejnej správy členských štátov problematické získavať špecifické a pokročilé skúsenosti s vypracúvaním poverovacích aktov, ktoré sú nevyhnutnou podmienkou uplatňovania rozhodnutia o výnimke 2012/21/EÚ o náhrade za službu vo verejnom záujme a v menšej miere nariadenia (EÚ) č. 360/2012 o štátnej pomoci (tzv. nariadenie super de minimis, v ktorom sa stanovuje vyšší strop pomoci de minimis vo výške 500 000 EUR v priebehu troch fiškálnych rokov). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | V tomto ohľade by preto bolo veľmi užitočné, ak by Komisia zriadila portál, na ktorom by boli dostupné konkrétne príklady poverovacích aktov, ktoré Generálne riaditeľstvo Komisie pre hospodársku súťaž považuje za odôvodnené a primerane rozpracované a ktoré sa týkajú rôznych typov zdravotníckych a sociálnych služieb. V tejto súvislosti by mohla byť veľmi užitočná aj výmena osvedčených postupov medzi členskými štátmi s podobnými právnymi tradíciami, čím by sa podporilo účinnejšie používanie diskrečných právomocí, ktoré sa v protokole č. 26 ZEÚ priznávajú orgánom verejnej správy členských štátov pri vymedzovaní a uskutočňovaní služieb všeobecného hospodárskeho záujmu na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Ako je známe, pravidlo uvedené v rozhodnutí 2012/21/EÚ stanovuje, že náhrada pre poskytovateľov služieb vo verejnom záujme nesmie presiahnuť sumu nevyhnutnú na pokrytie nákladov okrem „primeraného zisku“. Tento pojem by sa mal bližšie objasniť, pokiaľ ide o tieto tri aspekty: i) konkrétny spôsob stanovenia primeraného zisku vzhľadom na kapitál použitý na poskytnutie služby s prihliadnutím na prevádzkové riziko; ii) konkrétny spôsob stanovenia fixných a štrukturálnych nákladov, ktoré možno zahrnúť do nákladov na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu; iii) rozsah, v akom by sa pri riadení a poskytovaní služieb všeobecného hospodárskeho záujmu mohli využívať osobitosti týchto služieb a organizačných modelov typických pre subjekty sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV upozorňuje, že pri určovaní pojmu „primeraný zisk“ by sa mali zohľadniť charakteristiky podniku, ktorý je príjemcom pomoci, najmä ak takýto podnik neustále reinvestuje zisky do svojej podnikateľskej činnosti a sám sa zaraďuje medzi subjekty alebo podniky sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV sa domnieva, že na zdravotnícke a sociálne služby by sa mal za obdobie troch fiškálnych rokov vzťahovať strop pomoci de minimis, ktorý je odlišný a vyšší ako strop všeobecne zaručený pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu podľa predchádzajúceho nariadenia (EÚ) č. 360/2012 (500 000 EUR), čo vyplýva aj z verejnej konzultácie, ktorú uskutočnila Komisia. Toto zvýšenie je odôvodnené vzhľadom na to, že zdravotnícke a sociálne služby plnia verejnú úlohu a sú poskytované vo všeobecnom záujme. Okrem toho je vplyv týchto činností na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi obmedzený. Zvýšením stropu pomoci de minimis pre zdravotnícke a sociálne služby by sa rozšíril rozsah uplatňovania nariadenia (EÚ) č. 360/2012, čím by sa uľahčilo používanie tohto nariadenia a jeho zjednodušených postupov. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Vzhľadom na dôležitú úlohu zdravotníckych a sociálnych a služieb z hľadiska sociálnej súdržnosti by bol vyšší strop odôvodnený a znamenal by výhodu v troch smeroch: i) vďaka zjednodušenému a rýchlejšiemu rámcu pomoci de minimis by bolo možné poskytovať vyššie sumy pomoci; ii) zohľadnil by sa návrat inflácie na makroekonomickej úrovni, čo by naznačovalo potrebu častejšieho pravidelného prehodnocovania stropu v priebehu troch fiškálnych rokov; iii) uznala by sa subsidiárna úloha, ktorú plnia mnohé subjekty sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV uznáva význam a úlohu malých a stredných podnikov a súkromných firiem, ktoré sú zapojené do poskytovania zdravotníckych a sociálnych služieb všeobecného hospodárskeho záujmu prostredníctvom verejného obstarávania uskutočňovaného orgánmi miestnej samosprávy. Zber a poskytovanie údajov a informácií orgánmi verejnej správy, pokiaľ ide o výberové konania poskytovateľov služieb, poskytnuté náhrady a prijaté výkony, by taktiež mohli byť zdrojom potrebných usmernení. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV napokon poukazuje na to, že sektor zdravotníckych a sociálnych služieb by sa mohol tiež nepriamo podporovať, ako to uvádza Komisia vo svojom akčnom pláne pre sociálne hospodárstvo (9) tak, že sa organizáciám sociálneho hospodárstva, ktoré sú v týchto sektoroch veľmi aktívne, uľahčí prístup k opatreniam na podporu dostupnosti financovania a úverov a poskytnú sa im aj osobitné stimuly na zamestnávanie znevýhodnených pracovníkov alebo pracovníkov so zdravotným postihnutím v zmysle všeobecného nariadenia o skupinovej výnimke na určité druhy štátnej pomoci. V tejto súvislosti by boli veľmi užitočné jasné a pružné európske pravidlá umožňujúce rozumnú kumuláciu a kombináciu rôznych stimulačných opatrení vo vzťahu k rovnakým činnostiam. |
| --- | --- |

4.11.

V Bruseli 19. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  ARES-2019-3858696.

1

(2)  Rozhodnutie Komisie 2012/21/EÚ z 20. decembra 2011 o uplatňovaní článku 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na štátnu pomoc vo forme náhrady za službu vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (Ú. v. EÚ L 7, 11.1.2012, s. 3).

2

(3)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 360/2012 z 25. apríla 2012 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis v prospech podnikov poskytujúcich služby všeobecného hospodárskeho záujmu (Ú. v. EÚ L 114, 26.4.2012, s. 8).

3

de minimis

(4)  Ú. v. EÚ C 8, 11.1.2012, s. 4.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 8, 11.1.2012, s. 15.

5

(6)  ARES-2019-3858696.

6

(7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ z 9. marca 2011 o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 45).

7

(8)  SWD(2013) 53 final/2.

8

(9)  COM(2021) 778 final.

9

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/13

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Úloha občianskej spoločnosti ako strážcu spoločného blaha pri obnove a rekonštrukcii spoločnosti a hospodárstiev EÚ po pandémii

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 323/03)

| Spravodajca: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Spravodajca:

Ioannis VARDAKASTANIS

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 28. 4. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 3. 5. 2022 |
| Prijaté v pléne | 18. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 189/1/4 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

28. 4. 2021

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

3. 5. 2022

Prijaté v pléne

18. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

189/1/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Občianska spoločnosť a sociálni partneri prispievajú k preklenutiu priepasti medzi tvorcami politík a realitou života ľudí, ktorých zastupujú. Zapojenie sa do dialógu s týmito zainteresovanými stranami je preto pre tvorcov politík účinným spôsobom, ako pochopiť rôzne potreby ľudí patriacich do rozličných sociálnych skupín. Okrem toho občianska spoločnosť podporuje účasť všetkých na „občianskej demokracii“, aby vplývali na otázky, ktoré sa ich týkajú. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Občianska spoločnosť a sociálni partneri pôsobia v EÚ na rôznych úrovniach. Niektoré organizácie pôsobia na úrovni EÚ, iné na vnútroštátnej úrovni a niektoré na regionálnej alebo miestnej úrovni. Oblasti činnosti na všetkých úrovniach sa navzájom dopĺňajú. Pokiaľ ide o presadzovanie záujmov, zameranie EÚ v porovnaní s národnými organizáciami je často podmienené tým, ako sa politické právomoci delia medzi úroveň EÚ a vnútroštátnu úroveň. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pri monitorovaní vykonávania a vplyvu nových politík a iniciatív môže zohrávať úlohu aj občianska spoločnosť pôsobiaca na najnižšej úrovni. Občianska spoločnosť však nielenže ovplyvňuje politické rozhodnutia, ale v skutočnosti poskytuje aj služby občanom, ktorých zastupuje. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Počas pandémie ochorenia COVID-19 a pomalého zotavovania Európy z tejto hlbokej krízy sa úlohy občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov museli prispôsobiť. Ešte väčší dôraz ako predtým sa kládol na poskytovanie životne dôležitých služieb, ochranu ľudských práv a záchranu životov, pričom organizácie zároveň čelili problémom pri financovaní a podpore svojich vlastných zamestnancov. V súvislosti s pandémiou sa okrem toho zaviedlo niekoľko nových iniciatív EÚ v oblasti financovania, ktoré si zase vyžadovali intenzívne presadzovanie záujmov, aby sa zabezpečilo, že investície sa dostanú k tým, ktorí to najviac potrebujú. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | V súčasnosti európska občianska spoločnosť prechádza z krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na úplne novú krízu. Mnohí aktéri občianskej spoločnosti dnes zameriavajú svoje úsilie na riešenie dôsledkov nevyprovokovanej ruskej invázie na Ukrajinu. Mnohé mimovládne organizácie teraz napríklad zúročujú skúsenosti získané v krízovom manažmente počas pandémie a využívajú ich na to, aby podporili utečencov z Ukrajiny, získali núdzové finančné prostriedky a aby im pomohli utiecť pred krviprelievaním, ku ktorému v súčasnosti dochádza v ich krajine. Zameriavajú sa aj na pomoc tým, ktorí sú v iných častiach EÚ najviac ohrození chudobou následkom prudkého nárastu cien palív a rastúcej inflácie. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Začlenenie občianskej spoločnosti do procesu tvorby politiky je neoddeliteľné od hodnôt EÚ, pričom v článku 1 Zmluvy o Európskej únii sa uvádza, že rozhodnutia by sa mali prijímať „čo najotvorenejšie a čo najbližšie k občanovi“. V EÚ nemôže existovať priestor na potláčanie sociálneho dialógu a dialógu s občianskou spoločnosťou. Dodržiavanie týchto hodnôt by malo byť podmienkou toho, aby boli členské štáty oprávnené na financovanie z prostriedkov EÚ. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EÚ by mala mať nulovú toleranciu voči členským štátom, v ktorých sa občiansky priestor zmenšuje. Systém, v ktorom je umlčaný hlas občianskej spoločnosti, najmä tých, ktorí kriticky vnímajú fungovanie vlády, je systém, ktorý aktívne ruší dynamiku tvorcov politík slúžiacich záujmom svojich občanov. Namiesto toho sa stáva systémom, kde tí, ktorí sú pri moci, konajú len vo svojom vlastnom záujme. Tento prístup je hrozbou pre demokraciu v EÚ a je nezlučiteľný s hodnotami Európy stanovenými v kodanských kritériách (1). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Rešpektovanie hodnôt EÚ členskými štátmi znamená nielen ochotu spolupracovať s občianskou spoločnosťou, ale aj podporovať jej existenciu, dokonca aj keď je kritická voči verejnej politike alebo ju odmieta z politických dôvodov. Všetky organizácie občianskej spoločnosti v EÚ musia požívať slobodu a nezávislosť. Členské štáty, ktoré formálne akceptujú dialóg len so špeciálne vybratými a provládnymi organizáciami, sú rovnako vinné z nedemokratických praktík ako vlády, ktoré s občianskou spoločnosťou vôbec nespolupracujú. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Tvorcovia politiky by mali zabezpečiť zmysluplnú účasť občianskej spoločnosti tak, aby účasť nebola povrchná. To znamená zapojiť ju do všetkých fáz rozhodovacieho procesu. Znamená to vypočuť si názory občianskej spoločnosti počas procesu koncipovania nových právnych predpisov, projektov alebo iniciatív a pravidelne sa s ňou radiť, keď nadobúdajú konkrétnejšiu podobu, prijímajú sa a následne sa zavádzajú do praxe. S občianskou spoločnosťou sa príliš často konzultuje až vtedy, keď sú právne predpisy alebo projekty už takmer sfinalizované. Tvorcom politiky to znemožňuje prijať akékoľvek návrhy a vytvára sa tým precedens, keď sa od občianskej spoločnosti jednoducho očakáva, že automaticky odobrí návrhy, ktoré sa jej predložia. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Tvorcovia politík na všetkých úrovniach by mali zabezpečiť, aby konzultačné postupy boli čo najjednoduchšie vyhľadateľné a dostupné. EHSV oceňuje systém verejných konzultácií Komisie v tom zmysle, že je otvorený pre všetky organizácie občianskej spoločnosti, ako aj pre jednotlivých občanov, a skutočnosť, že všetky konzultácie sa systematicky zverejňujú na tej istej webovej stránke (2). Na druhej strane môžu byť konzultácie na úrovni EÚ niekedy obmedzujúce, pokiaľ ide o typ vstupov, ktoré umožňujú. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Občianska spoločnosť má potenciál pomáhať tvorcom politiky pri základných úlohách, ako je monitorovanie. Ak sa však úloha občianskej spoločnosti pri monitorovaní implementácie nových politík a iniciatív má brať vážne, potom by EÚ, vnútroštátne orgány a orgány miestnej samosprávy mali prispievať na prevádzkové náklady týchto organizácií. Tento aspekt je ešte dôležitejší vzhľadom na neistotou súvisiacu s financovaním a neistotu financovania projektov v dôsledku ochorenia COVID-19, ako aj na zvýšenie prevádzkových nákladov. Na získanie čo najkvalitnejšej a čo najkonštruktívnejšej podpory od občianskej spoločnosti je nevyhnutné, aby sa poskytnutím financovania na prevádzku a budovanie kapacít nespochybnila nezávislosť organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Existuje množstvo opatrení, ktoré by EÚ mohla prijať, aby využila prínos občianskej spoločnosti. Mohla by začať vymedzením participatívneho štatútu. Mohla by sa takisto dohodnúť na usmerneniach a spoločných normách týkajúcich sa práva na združovanie a občiansky dialóg, ktoré by sa mali uplatňovať vo všetkých príslušných procesoch, ako aj na prijatí medziinštitucionálnej dohody o občianskom dialógu. Uznanie a podpora úlohy združení a mimovládnych organizácií v rámci Európskej únie by zároveň významne prospeli zlepšeniu partnerstva medzi tvorcami politiky a občianskou spoločnosťou na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Organizácie občianskej spoločnosti majú aj svoj vlastný súbor povinností, ktoré musia plniť v mene dobrej tvorby politiky. V prvom rade by sa organizácie mali vždy zaujímať o realitu života ľudí, ktorých zastupujú, a zaistiť, aby úsilie, ktoré vyvíjajú, zodpovedalo potrebám ľudí. Je obzvlášť dôležité podporovať zapojenie mládeže do občianskej spoločnosti a zabezpečiť budúcnosť hnutia. Je takisto mimoriadne dôležité, aby boli príspevky občianskej spoločnosti konštruktívne a aby obsahovali jasné odporúčania, aby tak občianska spoločnosť pomáhala pri vytváraní nových politík spôsobom, ktorý považuje za najlepší pre svojich občanov. Príspevky by sa nemali zameriavať len na to, čo sa robí zle, ale malo by sa nimi aj konkrétne navrhovať, ako je možné dosiahnuť zlepšenie. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | V tomto dokumente sa pojem „občianska spoločnosť“ vzťahuje aj na sociálnych partnerov, aj keď je potrebné poznamenať, že sociálni partneri fungujú pri ochrane práv jedinečným a špecifickým spôsobom. Organizácie občianskej spoločnosti takisto hája skupiny, ktoré nemôžu ovplyvňovať politiku prostredníctvom volebného práva, ako sú deti, osoby so zdravotným postihnutím, ktorým bolo odopreté právo voliť, alebo migranti a utečenci, a podporujú ich zapojenie do demokracie. Dialóg medzi občianskou spoločnosťou a tvorcami politík je preto kľúčom k pochopeniu potrieb spoločnosti a formovaniu účinných politických reakcií. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nezávislé a informované organizácie občianskej spoločnosti môžu neoceniteľným spôsobom prispieť k tvorbe politiky. Môžu tiež zohrávať zásadnú úlohu pri monitorovaní účinnosti existujúcich politík a iniciatív. Zásadný význam má však podpora budovania kapacít. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Priestor pre občiansku spoločnosť sa v niektorých častiach Európskej únie drasticky zmenšuje a inštitúcie EÚ musia na tento znepokojujúci vývoj reagovať dôrazne a nekompromisne. Začlenenie občianskej spoločnosti do procesu tvorby politiky je neoddeliteľné od hodnôt EÚ, pričom v článku 1 Zmluvy o Európskej únii sa uvádza, že rozhodnutia by sa mali prijímať „čo najotvorenejšie a čo najbližšie k občanovi“. Nemôže existovať priestor na jeho potláčanie. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Oddelenie politických kompetencií medzi EÚ a vnútroštátnou, regionálnou a miestnou úrovňou viedlo k vzniku rôznych úrovní zastúpenia občianskej spoločnosti. Existujú organizácie občianskej spoločnosti na úrovni EÚ, ktoré sa osobitne zaoberajú oblasťami politiky, v ktorých EÚ vydáva právne predpisy, a iné organizácie pôsobia na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Dve z hlavných prekážok, ktorým čelí občianska spoločnosť na všetkých úrovniach, sú zväčša neochota tvorcov politík zapájať sa do dialógu a nedostatok zmysluplného zapojenia vo všetkých fázach rozhodovacieho procesu. Na európskej a vnútroštátnej úrovni by sa mali zaviesť právne predpisy, ktorými by sa eliminovali takéto postoje. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Občianska spoločnosť na národnej úrovni a na úrovni EÚ zohráva kľúčovú úlohu pri obnove Európy po pandémii. Obe úrovne koordinujú napríklad spôsob, akým členské štáty EÚ investujú finančné prostriedky z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ktoré môžu v nadchádzajúcich rokoch a desaťročiach výrazne zmeniť naše spoločnosti a hospodárstva. Tento proces však poukázal na to, že mnohé členské štáty nevyvíjali dostatočné úsilie, aby viedli zmysluplné konzultácie s občianskou spoločnosťou, pričom mnohé organizácie občianskej spoločnosti boli opomenuté alebo boli do navrhovania plánov obnovy a odolnosti v najlepšom prípade zapojené len povrchne. Na tento aspekt bolo upozornené v uznesení EHSV z februára 2021 (3). Okrem toho hoci sa v článku 18 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 (4), ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti stanovuje povinnosť konzultovať s občianskou spoločnosťou, v skutočnosti boli konzultácie s ňou nedostatočné. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Ako môže zapojenie občianskej spoločnosti viesť k inteligentnejšej tvorbe politiky

| 3.1. | Tvorcovia politiky na všetkých úrovniach slúžia záujmom občanov, a nie naopak. Demokracia môže správne fungovať len vtedy, keď tí, ktorí tvoria a vykonávajú právne predpisy, načúvajú a rozumejú tomu, čo ľudia, ktorých zastupujú, potrebujú. Existencia občianskej spoločnosti a jej aktívne začlenenie a zmysluplná účasť na rozhodovacom procese na všetkých úrovniach sú nevyhnutné na efektívne a inteligentné riadenie. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Úlohou organizácií občianskej spoločnosti je sprostredkovávať odkazy ľudí, ktorých zastupujú, alebo vyjadrovať záujmy verejnosti, a prenášať ich do jasných a súvislých posolstiev a politických odporúčaní. Zapojenie sa do dialógu s občianskou spoločnosťou je preto pre tvorcov politík účinným spôsobom, ako pochopiť rôzne potreby ľudí patriacich do rôznych sociálnych skupín. Pomáha minimalizovať riziko prehliadnutia problémov, ktoré by sa mohli vyskytnúť pri implementácii politík, a môže poskytnúť pochopenie a odborné znalosti, ktoré by inak mohli byť pre tvorcov politiky nedostupné. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Zatiaľ čo tvorcovia politík sú vnímaví k tomu, čo chcú voliči, jednou z kľúčových úloh občianskej spoločnosti je zastupovať skupiny, ktoré nemajú právo voliť. Platí to najmä pre organizácie občianskej spoločnosti, ktoré chránia práva detí, osôb so zdravotným postihnutím, ktorým je odopreté právo voliť, osôb zverených do opatrovníctva a prisťahovalcov a utečencov, ktorí nemajú právo voliť v krajine pobytu. Občianska spoločnosť je tu na to, aby sa postavila za záujmy takých skupín, ktorých hlas nemožno vyjadriť prostredníctvom volebného práva. Takisto podporujú účasť všetkých na „občianskej demokracii“, aby vplývali na otázky, ktoré sa ich týkajú. Bez existencie silnej občianskej spoločnosti a jej schopnosti podporovať zapojenie ľudí z týchto skupín by mnohým hrozilo, že ich osoby s rozhodovacou právomocou budú naďalej prehliadať. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Organizácie občianskej spoločnosti pôsobiace na najnižšej úrovni, najmä národné alebo miestne organizácie občianskej spoločnosti, môžu zohrávať úlohu aj pri monitorovaní implementácie a vplyvu nových politík a iniciatív. Monitorovanie je však náročná úloha, ktorá si často vyžaduje veľmi technické znalosti. Je preto nevyhnutné, aby EÚ a členské štáty podporovali organizácie občianskej spoločnosti prostredníctvom financovania a technickej podpory, čo im umožní budovať kapacity. Komisia by okrem toho mala začať s vypracovaním stratégie na monitorovanie využívania finančných prostriedkov EÚ, pričom podľa všetkého ide o úlohu, ktorú Komisia nezvládne bez pomoci iných. V stratégii by Komisia mala jasne uviesť, ako plánuje podporovať partnerov, ktorí s ňou spolupracujú pri monitorovacích činnostiach. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Úloha občianskej spoločnosti na úrovni EÚ pri obnove po pandémii

| 4.1. | Občianska spoločnosť na úrovni EÚ sú aktéri, ktorí spolupracujú s inštitúciami EÚ a zastupujú ľudí žijúcich vo všetkých 27 členských štátoch a často aj oveľa ďalej. Zohrávajú zásadnú úlohu pri presadzovaní záujmov v oblastiach právomocí EÚ, kde je potrebné nadviazať dialóg s tvorcami politiky na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Občianska spoločnosť na úrovni EÚ sa často zameriava na nasledujúce oblasti politiky, v ktorých môže EÚ navrhovať právne predpisy alebo v ktorých členské štáty môžu prijímať právne predpisy na vnútroštátnej úrovni len vtedy, ak to nie je v rozpore s už existujúcimi právnymi predpismi EÚ: zamestnanosť a sociálne veci, hospodárska, sociálna a územná súdržnosť, poľnohospodárstvo, rybárstvo, životné prostredie, ochrana spotrebiteľa, doprava, transeurópske siete, energetika, spravodlivosť a základné práva, migrácia a vnútorné záležitosti, verejné zdravie, rozvojová spolupráca a humanitárna pomoc. Občianska spoločnosť a sociálni partneri sa v súčasnosti zameriavajú aj na politické iniciatívy na úrovni EÚ, ako je Európsky pilier sociálnych práv (5) a Európska zelená dohoda (6). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Organizáciám občianskej spoločnosti na úrovni EÚ pri presadzovaní ich záujmov stále bránia mnohé prekážky. Ako sa uvádza v informačnej správe EHSV SOC/639 (7), na rozdiel od iných medzinárodných organizácií EÚ ešte nevytvorila participatívny štatút pre európske združenia a mimovládne organizácie. Charta základných práv Európskej únie však zaručuje právo na zhromažďovanie a združovanie, najmä pokiaľ ide o občianske záležitosti na všetkých úrovniach, a teda aj na európskej úrovni (8).
  V kontexte obnovy po pandémii ochorenia COVID-19 občianska spoločnosť EÚ ovplyvňuje a monitoruje to, ako sa finančné prostriedky EÚ využívajú na pomoc ľudí v tejto kríze. |
| --- | --- |

4.3.

V kontexte obnovy po pandémii ochorenia COVID-19 občianska spoločnosť EÚ ovplyvňuje a monitoruje to, ako sa finančné prostriedky EÚ využívajú na pomoc ľudí v tejto kríze.

| 4.4. | Využitie finančných prostriedkov EÚ, najmä vo forme 723,8 miliardy EUR z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (9), môže podnietiť sociálnu a hospodársku obnovu po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Kam sa však peniaze investujú, je politické rozhodnutie. Národné plány na čerpanie týchto finančných prostriedkov vypracúvajú členské štáty, pričom Európska komisia je zodpovedná za posúdenie a schválenie plánov. Občianska spoločnosť na úrovni EÚ opakovane upozorňovala Európsku komisiu na znepokojujúce návrhy na financovanie v národných plánoch. Poukazovala na existujúce systémové problémy, ktoré pandémia odhalila a prehĺbila, ako sú nedostatočné investície do systémov verejného zdravotníctva, sociálneho zabezpečenia a vzdelávania, a zasadzovala sa za to, aby bol Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti použitý na riešenie tohto problému. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Na žiadosť Komisie bolo upravených niekoľko národných plánov obnovy a odolnosti, pričom niektoré z nich boli buď zamietnuté alebo ich schválenie bolo pozastavené (10). Občianska spoločnosť zohrala dôležitú úlohu pri zdôrazňovaní týchto oblastí záujmu (11). Finančné prostriedky EÚ sa musia zamerať na oblasti, v ktorých sme počas pandémie zaznamenali najväčšie napätie, najviac úmrtí a najznepokojivejšie porušovanie základných práv ľudí. To bude zahŕňať financovanie zamerané na odklon od zariadení ústavnej starostlivosti, najmä pre osoby so zdravotným postihnutím a starších ľudí, ako aj lepšiu pripravenosť a odolnosť poskytovania pohotovostnej zdravotnej starostlivosti, aby sa predišlo opakovaniu systému triedenia, v ktorom boli určité skupiny v nemocniciach odmietnuté. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Fondy EÚ slúžia aj na podporu hospodárskej obnovy a návratu do práce pre ľudí, ktorí počas pandémie prišli o živobytie. Odhaduje sa, že len v EÚ zaniklo v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 šesť miliónov pracovných miest (12). Nie všetci ľudia boli však rovnako zasiahnutí stratou pracovných miest. Sociálni partneri zohrávajú kľúčovú úlohu pri formovaní hospodárskych, pracovných a sociálnych politík, ktoré podporujú dobre fungujúce trhy práce, a tým chránia pracovníkov vrátane tých, ktorým najviac hrozí strata príjmu, ako aj zamestnávateľov. Aj občianska spoločnosť na úrovni EÚ sa usilovala o to, aby sa investície dostali k najviac dotknutým jednotlivcom. Občianska spoločnosť zastupujúca záujmy žien, mladých ľudí, osôb so zdravotným postihnutím a ľudí z etnických menšín zohráva mimoriadne dôležitú úlohu pri zabezpečovaní toho, aby peniaze smerovali na rekvalifikáciu a podporu týchto skupín. Organizácie občianskej spoločnosti spolu s národnými a miestnymi organizáciami občianskej spoločnosti k tomu prispeli tým, že ovplyvňovali priority a odporúčania Európskej komisie týkajúce sa využívania týchto fondov, hodnotenia národných plánov zo strany EÚ a monitorovania využívania finančných prostriedkov v členských štátoch. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EÚ sa púšťa aj do vytvárania zdravotnej únie, ktorá jej poskytne väčšiu pripravenosť na budúce zdravotné krízy. V zdravotnej únii dôjde k niekoľkým zmenám v koordinácii na úrovni EÚ v oblastiach, ako je zisťovanie nedostatku liekov a ich zásob vopred, testovanie a schvaľovanie nových liekov a liečebných postupov a cezhraničné spoločné využívanie záchranných zariadení podľa potreby. Občianska spoločnosť EÚ musí opäť zohrávať svoju úlohu pri zabezpečovaní toho, aby nový plán lepšie chránil tie skupiny, ktorým EÚ a členské štáty poskytli najmenej pomoci v reakcii na pandémiu. Tieto ciele boli načrtnuté v stanovisku EHSV SOC/665 (13). Cieľom je zabezpečiť, aby Európska agentúra pre lieky (EMA) vytvorila európsky model oceňovania liekov spravodlivým, zodpovedným a transparentným spôsobom. Bude to zahŕňať aj presadzovanie toho, aby Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb malo mandát a zdroje na riešenie nerovností v oblasti zdravia a na zabezpečenie toho, aby reakcie EÚ v oblasti zdravia boli zamerané na tých, ktorí sú klasifikovaní ako najviac ohrození, a na zabezpečenie toho, aby zdravotnícke kampane a informácie o verejnom zdraví z EÚ boli oveľa dostupnejšie a zrozumiteľnejšie pre všetkých ľudí počas budúcich kríz. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Budúce krízy budú pravdepodobne spôsobené nielen vírusmi, ale aj alebo dokonca v prvom rade prírodnými katastrofami spôsobenými zmenou klímy. EÚ musí zohrávať kľúčovú úlohu pri pomoci členským štátom znižovať ich emisie CO2, ako aj pri príprave a spoločnom riešení rastúcich problémov, ktorých sme boli svedkami v posledných rokoch, ako sú záplavy a požiare. Environmentálne mimovládne organizácie preto môžu pomôcť tvorcom politík pri identifikácii oblastí, v ktorých sú najviac potrebné investície, a pri navrhovaní riešení na lepšie riadenie environmentálnych katastrof spôsobom, pri ktorom sa na nikoho nezabudne. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Úloha národnej a miestnej občianskej spoločnosti pri lepšej obnove

| 5.1. | V niektorých oblastiach politiky EÚ nesú zodpovednosť za presadzovanie záujmov priamo národné a miestne organizácie občianskej spoločnosti. Rovnako ako v prípade občianskej spoločnosti na úrovni EÚ to závisí od rozdelenia právomocí medzi EÚ a jej členskými štátmi. Národné a miestne organizácie občianskej spoločnosti v partnerstve s občianskou spoločnosťou na úrovni EÚ zabezpečujú, aby boli pokryté všetky oblasti politiky. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | K oblastiam, na ktoré sa národné a miestne organizácie občianskej spoločnosti zvyčajne zameriavajú, patria: verejné zdravie, priemysel, kultúra, vzdelávanie, mládež a šport, sociálna ochrana, ochrana životného prostredia, sociálna služba, právna podpora obetiam, útočisko pre obete násilia a pod. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Mnohé problémy, ktoré pandémia ochorenia COVID-19 zhoršila, riešila občianska spoločnosť na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. Vo vnútroštátnom kontexte sa prijímali rozhodnutia o pravidlách na zastavenie šírenia vírusu, o poskytovaní pohotovostnej zdravotnej starostlivosti, o prioritách očkovania, o pokračovaní vzdelávania pre študentov všetkých vekových skupín a o ochrane príjmu pracovníkov, ktorí prišli o prácu. Činnosti občianskej spoločnosti zahŕňali aj boj proti dezinformáciám o vakcínach a upozorňovanie na riziko diskriminácie a nárastu chudoby medzi určitými skupinami ľudí. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Najdôležitejšiu úlohu pri pomoci EÚ, pokiaľ ide o lepšiu obnovu, môže zohrávať občianska spoločnosť na národnej a miestnej úrovni, pretože formuje národné a regionálne politiky a poskytuje základné služby svojim komunitám v týchto oblastiach:






  — | zabezpečenie toho, aby návrat k prezenčnému vzdelávaniu po pandémii zahŕňal všetkých učiacich sa, |
| --- | --- | --- |

5.4.

—

zabezpečenie toho, aby návrat k prezenčnému vzdelávaniu po pandémii zahŕňal všetkých učiacich sa,

| — | preklenutie digitálnej priepasti, najmä pre marginalizované skupiny, |
| --- | --- |

—

preklenutie digitálnej priepasti, najmä pre marginalizované skupiny,

| — | zabezpečenie toho, aby politiky umožňovali zamestnávanie s kvalitnými pracovnými miestami pre tých, ktorí sú v súčasnosti najviac ohrození vylúčením z trhu práce, a to najmä mladých ľudí, žien, osôb s prisťahovaleckým pôvodom a osôb so zdravotným postihnutím, |
| --- | --- |

—

zabezpečenie toho, aby politiky umožňovali zamestnávanie s kvalitnými pracovnými miestami pre tých, ktorí sú v súčasnosti najviac ohrození vylúčením z trhu práce, a to najmä mladých ľudí, žien, osôb s prisťahovaleckým pôvodom a osôb so zdravotným postihnutím,

| — | posilnenie systémov sociálnej ochrany a ich schopnosti podporovať všetkých ľudí pri udržiavaní dôstojnej životnej úrovne, |
| --- | --- |

—

posilnenie systémov sociálnej ochrany a ich schopnosti podporovať všetkých ľudí pri udržiavaní dôstojnej životnej úrovne,

| — | zabezpečenie toho, aby sa vnútroštátne politiky pre dlhodobú starostlivosť a sociálne služby zamerali na komunitné a rodinné alternatívy k ústavnej starostlivosti, kde sme počas pandémie zaznamenali najviac úmrtí, |
| --- | --- |

—

zabezpečenie toho, aby sa vnútroštátne politiky pre dlhodobú starostlivosť a sociálne služby zamerali na komunitné a rodinné alternatívy k ústavnej starostlivosti, kde sme počas pandémie zaznamenali najviac úmrtí,

| — | presadzovanie politík a investícií, ktoré uľahčia začlenenie migrantov a utečencov na trh práce a do systémov sociálnej ochrany, |
| --- | --- |

—

presadzovanie politík a investícií, ktoré uľahčia začlenenie migrantov a utečencov na trh práce a do systémov sociálnej ochrany,

| — | občianska spoločnosť má súčasne kľúčový význam pri zlepšovaní ekonomických a politických podmienok. Pri posilňovaní primeraného príjmu a spravodlivých pracovných podmienok zohrávajú zásadnú úlohu najmä sociálni partneri prostredníctvom kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

—

občianska spoločnosť má súčasne kľúčový význam pri zlepšovaní ekonomických a politických podmienok. Pri posilňovaní primeraného príjmu a spravodlivých pracovných podmienok zohrávajú zásadnú úlohu najmä sociálni partneri prostredníctvom kolektívneho vyjednávania.

| 5.5. | Rámcové podmienky pre formálnu účasť občianskej spoločnosti na tvorbe politík sa v jednotlivých členských štátoch líšia. V niektorých členských štátoch má EHSV národných partnerov, hoci právomoci, ktoré im boli zverené, sú odlišné a neustále sa vyvíjajú. Štruktúra EHSV, ktorú tvoria členovia zastupujúci tri skupiny (Zamestnávatelia, Pracovníci a Rozmanitá Európa), by sa mohla úspešne zopakovať na národnej, regionálnej a miestnej úrovni.
  V spolupráci s prácou občianskej spoločnosti na úrovni EÚ boli národné organizácie občianskej spoločnosti dôležité aj pri formovaní spôsobu, akým sa v členských štátoch používa Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

5.5.

V spolupráci s prácou občianskej spoločnosti na úrovni EÚ boli národné organizácie občianskej spoločnosti dôležité aj pri formovaní spôsobu, akým sa v členských štátoch používa Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti.

| 5.6. | EHSV vo svojej informačnej správe SOC/639 (14) a uznesení o zapojení národnej občianskej spoločnosti do národných plánov obnovy a odolnosti (15) ocenil dohodu dosiahnutú v decembri 2020 medzi Európskym parlamentom a Radou o nariadení, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (16). V článku 18 nariadenia sa uvádza, že organizácie občianskej spoločnosti musia byť prostredníctvom konzultačného procesu zapojené do prípravy a vykonávania národných plánov obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | V nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti sa síce odkazuje na zapojenie občianskej spoločnosti, ale paradoxne občianska spoločnosť nebola zapojená do vymedzenia samotnej časti nariadenia týkajúcej sa zapojenia občianskej spoločnosti do procesu. Okrem toho sa v nariadení na žiadnom mieste výslovne neuvádzajú organizácie občianskej spoločnosti ako príjemcovia, na rozdiel napríklad od malých a stredných podnikov. To spôsobilo niekoľko problémov so zapojením organizácií občianskej spoločnosti do vykonávacej fázy. Je to paradoxné vzhľadom na to, že OOS budú kľúčovým hráčom počas obnovy po pandémii ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

5.6.1.

| 5.6.2. | Okrem toho je napriek usmerneniu Komisie (17) v praxi realitou, že vnútroštátne OOS mali veľké problémy s ovplyvňovaním výsledkov plánov obnovy a odolnosti. Jednou z prekážok bola zdanlivá neochota niektorých národných vlád zapojiť do prípravy svojich plánov občiansku spoločnosť. Mnohé vlády aktívne nezapájali občiansku spoločnosť, preto organizácie občianskej spoločnosti museli verejne apelovať na vnútroštátne orgány, aby im umožnili zapojiť sa. Aj keď boli zapojené, čas vyhradený na konzultácie s občianskou spoločnosťou bol do značnej miery nedostatočný. To bránilo vecnej diskusii a zohľadneniu príspevkov občianskej spoločnosti v súvislosti s národnými plánmi obnovy a odolnosti. Výsledkom je, že hoci veľký počet členských štátov preukázal, že v určitej forme konzultovali s občianskou spoločnosťou, národné organizácie občianskej spoločnosti sa príliš často skutočne nepodieľali na tvorbe výsledných plánov. |
| --- | --- |

5.6.2.

V Bruseli 18. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Prístupové kritériá (https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/enlargement-policy/glossary/accession-criteria_en).

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/consultations_sk.

2

(3)  https://www.eesc.europa.eu/sk/documents/resolution/involvement-organised-civil-society-national-recovery-and-resilience-plans-what-works-and-what-does-not.

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

4

(5)  Európsky pilier sociálnych práv, Európska komisia (https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights_sk).

5

(6)  Európska zelená dohoda, Európska komisia (https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_sk).

6

(7)  Vytvorenie európskeho štatútu pre združenia a MVO, ktorý by zahŕňal presnú definíciu MVO alebo európskeho združenia (informačná správa), Európsky hospodársky a sociálny výbor (https://www.eesc.europa.eu/sk/our-work/opinions-information-reports/information-reports/creation-european-statute-associations-and-ngos-incorporating-precise-definition-ngo-or-european-association-information).

7

(8)  Článok 12.

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_sk.

9

(10)  Bulharský plán nebol schválený a schválenie maďarského plánu bolo pozastavené.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 517, 22.12.2021, s. 1.

11

(12)  COVID-19 has already wiped out 6 million jobs, EU study finds, Coronavirus pandemic News, Al Jazeera.

12

COVID-19 has already wiped out 6 million jobs, EU study finds,

(13)  Ú. v. EÚ C 286, 16.7. 2021, s. 109.

13

(14)  Vytvorenie európskeho štatútu pre združenia a MVO, ktorý by zahŕňal presnú definíciu MVO alebo európskeho združenia (informačná správa), Európsky hospodársky a sociálny výbor (https://www.eesc.europa.eu/sk/our-work/opinions-information-reports/information-reports/creation-european-statute-associations-and-ngos-incorporating-precise-definition-ngo-or-european-association-information).

14

(15)  Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 1.

15

(16)  Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17.

16

(17)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/document_travail_service_part1_v2_en.pdf.

17

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/19

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Zaistiť v obalovom priemysle bezpečnosť, cenovú dostupnosť a ohľaduplnosť voči životnému prostrediu

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 323/04)

| Spravodajca: | Matteo Carlo BORSANI |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Dirk JARRÉ |

Spravodajca:

Matteo Carlo BORSANI

Pomocný spravodajca:

Dirk JARRÉ

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 21. 10. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) |
| Prijaté v sekcii | 11. 3. 2022 |
| Prijaté v pléne | 19. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 201/1/5 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

21. 10. 2021

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI)

Prijaté v sekcii

11. 3. 2022

Prijaté v pléne

19. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

201/1/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Obaly sú podpornou technológiou, ktorá je vo väčšine dodávateľských reťazcov nevyhnutná. Ich dosah ďaleko presahuje rámec ekosystému tohto odvetvia, a preto sú nevyhnutné pre hospodárstvo EÚ a európsky jednotný trh, ako aj na podporu obnovy a posilnenie udržateľného hospodárskeho rastu. EHSV odporúča, aby Európska komisia a národné vlády po konzultácii so všetkými zainteresovanými subjektmi z obalového priemyslu prijali iniciatívy týkajúce sa celého životného cyklu výrobkov s cieľom podporiť postupy obehového hospodárstva, povzbudiť udržateľnú spotrebu a zabezpečiť predchádzanie vzniku odpadu a čo najdlhšie zachovanie použitých zdrojov v hospodárstve EÚ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Vzhľadom na súčasné spoločenské výzvy by mali zastupiteľské organizácie priemyslu a pracovníkov, vlády, verejné subjekty a mimovládne organizácie nájsť inovatívne riešenia, ako zvýšiť udržateľnosť obalového priemyslu, keďže obehové riešenia pre obaly zohrávajú kľúčovú úlohu pri ochrane planéty. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komisia by okrem toho mala dôrazne podporovať vytvorenie európskeho sociálneho dialógu medzi odborovými zväzmi a zamestnávateľskými zväzmi v obalovom priemysle. Takýto európsky dialóg, ktorý by bol dobre prepojený s vnútroštátnou a podnikovou úrovňou, by Európskej komisii pomohol získať potrebnú podporu pri navrhovaní a vykonávaní jej iniciatív a sociálnym partnerom by umožnil rokovať o spravodlivej transformácii. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV odporúča, aby sa ako nové opatrenie pre všetky obaly zaviedla koncepcia obalu „vhodného na daný účel“. To znamená, že všetky obaly by mali byť navrhnuté podľa zásad ekodizajnu: musia byť vhodné pre daný výrobok, musí v nich byť čo najmenej voľného priestoru, musia mať čo najmenšiu hmotnosť, čím sa zamedzí nadmerným aj nedostatočným obalom a s nimi spojenému zbytočnému odpadu a stratám. Tým by sa zlepšila aj uhlíková stopa spojená s prepravou baleného tovaru, čo by umožnilo splniť emisné ciele, ktoré stanovila Európska komisia. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tieto zmeny nemajú zatiaľ dostatočný dosah na zainteresované strany, EHSV preto požaduje, aby inštitúcie EÚ prevzali väčšiu zodpovednosť a vedúce postavenie pri riadení tohto procesu.
  Zároveň by sa mali chýbajúce regulačné časti prezentovať tak, aby boli ľahko zrozumiteľné a uplatniteľné, a mali by sa zaviesť aj podporné opatrenia v celom ekosystéme s osobitným zameraním na najcitlivejšie subjekty, ako sú MSP a súkromné osoby. |
| --- | --- |

1.5.

Zároveň by sa mali chýbajúce regulačné časti prezentovať tak, aby boli ľahko zrozumiteľné a uplatniteľné, a mali by sa zaviesť aj podporné opatrenia v celom ekosystéme s osobitným zameraním na najcitlivejšie subjekty, ako sú MSP a súkromné osoby.

| 1.6. | EHSV nabáda, aby sa k posudzovaniu komplexnej úlohy a vplyvu obalov zaujal holistický prístup, pretože ak sa bude pozornosť zameriavať len na obaly samotné, môže to negatívne ovplyvniť regulačný rámec a viesť podniky k stratégiám, ktoré sú nákladné, neúčinné a v konečnom dôsledku aj menej udržateľné. Hlavné prvky, ktoré treba zohľadniť, aby boli obaly udržateľné a účinné, sú bezpečnosť a ochrana balených výrobkov, najmä pokiaľ ide o potraviny a nápoje (1). Prístup k dizajnu obalov zameraný na udržateľnosť nesmie preto oslabovať tieto funkcie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Európske inštitúcie by mali presadzovať minimálne normy, ktoré európskym baliarenským podnikom pomôžu naplniť ciele zelenej a spravodlivej transformácie a budú sa uplatňovať aj na všetky obaly vstupujúce na vnútorný trh z tretích krajín. EHSV požaduje, aby tvorcovia politík zabezpečili presadzovanie kritérií udržateľnosti v obchodných dohodách a aby sa pri dovoze uplatňovali kritériá overovania týkajúce sa dohovoru MOP o ľudských právach a právach pracovníkov, a to v celom hodnotovom reťazci obalového priemyslu. Zaručili by sa tým rovnaké podmienky na trhu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV naliehavo žiada Komisiu, aby podporovala vzdelávacie, informačné a osvetové kampane na úrovni EÚ s cieľom zvýšiť povedomie o význame postupov zameraných na udržateľnosť vo všetkých štádiách životného cyklu obalov a nasmerovať kolektívne správanie na udržateľnú výrobu, udržateľný nákup alebo osvedčené postupy pri zneškodňovaní a recyklácii obalov. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Budúce právne predpisy a opatrenia EÚ by sa nemali zameriavať len na samotné obaly, ale na celý reťazec: výrobu, spotrebu a spracovanie odpadu. EHSV odporúča podporovať investície do technologických inovácií podporou dopytu po obnoviteľných a vysokokvalitných recyklovateľných materiáloch, ako aj podporou ich ponuky. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Obalový priemysel musí podporovať obehové hospodárstvo a zamerať sa na ekodizajn, existujúce zaužívané a recyklačné technológie a predchádzanie rozptylu. EHSV odporúča vymedziť účinné stratégie hospodárenia so zdrojmi, ktoré budú prispôsobené povahe jednotlivých zdrojov a založené na spoločných zásadách riadenia, ochrany a obnovy zdrojov. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Správny zber a recyklácia obalov sú nevyhnutné na to, aby sa obmedzilo plytvanie zdrojmi. EHSV preto odporúča, aby budúce právne predpisy EÚ o obaloch rozhodne podporovali verejnú politiku a správanie zamerané na zlepšenie triedenia, zberu a zneškodňovania odpadu z obalov. Okrem iného to pomôže pri dosahovaní cieľov EÚ v oblasti recyklovateľnosti stanovených pre všetky obalové materiály. EHSV tiež odporúča vyhodnotiť iniciatívy v oblasti systému zálohovania ako možného spôsobu zvýšenia recyklácie obalov v niektorých konkrétnych odvetviach. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV odporúča zaviesť harmonizované kritériá, pokiaľ ide o pravidlá recyklácie obalov a systémy zberu uplatňované na miestnej úrovni v členských štátoch, a to vrátane modulácie poplatkov v súvislosti s rozšírenou zodpovednosťou výrobcov, a tiež z hľadiska označovania recyklovateľných obalov. Pravidlá EÚ týkajúce sa obalov a baleného tovaru musia byť navrhnuté v súlade so zásadami jednotného trhu a podporovať ich harmonizované uplatňovanie v celej EÚ. Je nevyhnutné, aby Európska komisia zabezpečila rovnakú uplatniteľnosť a presadzovanie regulačných požiadaviek udržateľnosti na celom území EÚ, aby sa zabránilo fragmentácii a vnútorným technickým prekážkam. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Na to, aby sa zaistili najlepšie environmentálne výsledky, sú potrebné politické opatrenia založené na dôkazoch. EHSV preto odporúča, aby pripravovaná revízia smernice o obaloch a odpadoch z obalov (2) umožnila ďalšie inovácie vďaka stanoveniu cieľov, ktoré sú v súlade so zohľadňovaním životného cyklu, sú podložené spoľahlivými údajmi a vedeckými dôkazmi a prinášajú najlepšie celkové environmentálne výsledky, pričom sa venuje náležitá pozornosť aj všetkým vplyvom na výrobky v obale. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Vnútroštátne inštitúcie a inštitúcie EÚ by v tomto sektore mali zaujať taký normatívny prístup, aby do rozhodovania boli zapojené všetky zainteresované strany. Zavedený regulačný rámec musí byť spoľahlivý a zabezpečovať právnu istotu. V opačnom prípade majú podniky tendenciu odkladať investície alebo môžu uskutočňovať investície, ktoré nie sú v súlade s regulačnými požiadavkami. To by určite ohrozilo dosiahnutie celkových cieľov a viedlo k plytvaniu zdrojmi a strate pracovných miest v tomto odvetví. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Je nevyhnutné podporovať výskum a inovácie v oblasti nových technológií, ako aj odbornú prípravu pracovníkov v sektore. Okrem toho by sociálni partneri mali spolupracovať a identifikovať nové potreby odvetvia z hľadiska zručností a spolu s orgánmi verejnej správy vytvárať a podporovať odbornú prípravu zamestnancov v oblasti výroby a zneškodňovania obalov. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV odporúča, aby sa v budúcich právnych predpisoch zohľadnili aj možnosti digitalizácie v záujme transformačného pokroku v obalovom priemysle. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Vzhľadom na jedinečnú dôležitú úlohu obalov v každom odvetví hospodárstva by Európska komisia mala zriadiť aj každoročné fórum o obaloch a odpadoch z obalov pre zainteresované strany a zástupcov európskych inštitúcií s cieľom monitorovať uplatňovanie smernice, vymieňať si informácie o vývoji v tomto odvetví a identifikovať a propagovať osvedčené postupy v súvislosti s udržateľnými predpismi o obaloch. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Žiadame Európsku komisiu, aby o vykonávaní odporúčaní uvedených v tomto stanovisku viedla dialóg s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom a aby diskutovala o možnostiach spolupráce pri vhodných nadväzujúcich opatreniach. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Kontext a regulačný rámec obalového ekosystému

| 2.1. | Obalový priemysel slúži v našom každodennom živote na mnoho rôznych účelov: ochrana, propagácia, informovanie, pohodlie, používanie, manipulácia a znižovanie množstva odpadu. Obaly, ktoré predstavujú kľúčovú spoločenskú a podnikateľskú infraštruktúru, podporujú blahobyt spoločnosti a obchod a sú nevyhnutným prvkom pri podpore obnovy a posilňovaní udržateľného hospodárskeho rastu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Obalový priemysel funguje v čoraz zložitejšom ekosystéme, ktorý pozostáva z mnohých aktérov, od výrobcov surovín používaných v obaloch až po maloobchodníkov predávajúcich balené výrobky, pracovníkov v odvetví, spotrebiteľov, podniky a orgány verejnej správy, ktoré riadia koniec životného cyklu odpadu z obalov. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Obalový priemysel EÚ je druhý najväčší na svete, zahŕňa výrobcov a používateľov obalových výrobkov zo skla, železných kovov a hliníka, plastov, dreva a papiera a zamestnáva viac ako 6,5 milióna ľudí v Európe (3). Očakáva sa, že európsky trh so spotrebiteľskými obalmi zaznamená v prognózovanom období 2021 – 2026 kumulovanú ročnú mieru rastu (CAGR) 4 %. Medzi dôvody tohto pozoruhodného očakávaného rastu v oblasti spotrebiteľských obalov patria technologické inovácie, udržateľnosť a atraktívna ekonomika (4). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V Európskej zelenej dohode (Európska komisia, 2019) sa okrem celkového cieľa znížiť emisie skleníkových plynov stanovujú aj dôležité politické ciele pre ďalšie napredovanie v udržateľnej transformácii hodnotového reťazca v oblasti obalov, ako napríklad:






  — | zabezpečiť, aby sa všetky obaly na trhu EÚ do roku 2030 dali rentabilne viackrát použiť alebo recyklovať, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

zabezpečiť, aby sa všetky obaly na trhu EÚ do roku 2030 dali rentabilne viackrát použiť alebo recyklovať,

| — | vymedziť opatrenia na zníženie množstva odpadu z obalov, |
| --- | --- |

—

vymedziť opatrenia na zníženie množstva odpadu z obalov,

| — | presadzovať vytvorenie silného jednotného trhu s druhotnými surovinami, aby sa zvýšila miera recyklácie. |
| --- | --- |

—

presadzovať vytvorenie silného jednotného trhu s druhotnými surovinami, aby sa zvýšila miera recyklácie.

| 2.5. | Tieto všeobecné ciele boli podrobnejšie opísané v akčnom pláne pre obehové hospodárstvo 2.0 (5), v ktorom sa plánuje revízia smernice o obaloch a odpadoch z obalov. Táto smernica, ktorá nadobudla účinnosť v roku 1994, je ťažiskom súčasného regulačného rámca. Komisia momentálne smernicu prehodnocuje – pozri konzultáciu (6) v tejto súvislosti a príslušné hodnotenie vplyvu (7) – s hlavným zámerom zredukovať množstvo odpadu z obalov a nahradiť lineárne toky výrobkov a materiálov (t. j. výroba -> použitie -> odpad) obehovými tokmi. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Podpora obehového hospodárstva

| 3.1. | Obalový priemysel má zásadný význam pri prechode Európy na obehové hospodárstvo vzhľadom na jeho schopnosť recyklovať materiály. Čoraz viac obalových materiálov sa recykluje alebo vyrába z recyklovaných materiálov z iných výrobných odvetví. Toto odvetvie má tiež potenciál uzavrieť cyklus obehového hospodárstva tým, že sa zabráni vývozu pochybných odpadových materiálov (8) a nepovolí prístup na európske trhy dovozcom obalov, ktorí nerešpektujú najlepšie environmentálne postupy. Problém nekalej hospodárskej súťaže zo strany podnikov z krajín mimo EÚ vyvoláva i naďalej veľké obavy, najmä medzi MSP, ktoré by boli prvé zasiahnuté na trhu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V súlade s akčným plánom pre obehové hospodárstvo 2.0 by sa do roku 2030 mali dať všetky obaly opakovane použiť alebo recyklovať. Všetky obalové materiály by sa mali preto posudzovať z hľadiska plnenia cieľa obehového hospodárstva, pričom sa treba zamerať na ekodizajn, existujúce zaužívané a nové recyklačné technológie a posilnenie opatrení na zamedzenie rozptylu. Neustály nárast svetovej populácie a zvýšená spotreba na obyvateľa vytvárajú čoraz väčší tlak na dostupné zdroje. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Obaly z vláknových a iných prírodných materiálov môžu podporiť rast, ktorý nebude spojený s využívaním zdrojov. Vyrábajú sa z obnoviteľných materiálov a zároveň sú trvanlivé, atraktívne, recyklovateľné a biologicky rozložiteľné. Nedávne štúdie ukázali, že obaly z vlákien možno recyklovať viac ako 25-krát, čo dokazuje, že ide o dôležitú súčasť obehového hospodárstva. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Takisto aj hliník a oceľ môžu ako jedinečné trvanlivé materiály rozhodujúcou mierou prispieť k podpore obehového hospodárstva. Výrobky a obaly vyrobené z trvanlivých materiálov, ako sú kovy alebo sklo, sa viacnásobnou recykláciou udržiavajú v materiálovom cykle a môžu sa stať zdrojmi pre iné výrobky a obaly. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Je potrebné zaviesť ďalšie opatrenia na podporu využívania biopolymérov, pretože len niekoľko členských štátov je ochotných podporiť požadovanú infraštruktúru na zber kompostovateľných obalov a na ich kompostovanie. Pokiaľ ide o plasty, je nevyhnutné podporovať projekty a investície v oblasti nových inovačných technológií, ako je recyklácia mechanických alebo chemických plastov, a zároveň zabezpečiť, aby z hľadiska životného cyklu znižovali celkový vplyv na životné prostredie. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Mení sa aj spôsob, ako spotrebitelia vnímajú obaly a zaobchádzajú s nimi. Podľa štúdie zameranej na vnímanie obalov európskymi spotrebiteľmi (European Consumer Packaging Perceptions Study), ktorú na objednávku združenia Pro Carton nezávisle vypracovala spoločnosť Perspectus Global v roku 2021, takmer dve tretiny respondentov tvrdia, že z dôvodu obalu začali kupovať iné výrobky, a ešte viac opýtaných by bolo ochotných zaplatiť viac za ekologickejšie obaly. Tieto trendy možno ešte viac posilniť prostredníctvom osvetových a informačných kampaní. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Európa má značný potenciál zvýšiť zber, triedenie a recykláciu obalového materiálu. Ak sa však udržateľné obaly zbierajú, zneškodňujú alebo recyklujú nesprávne, môžu spôsobiť aj veľké environmentálne škody. Hoci je nevyhnutné nasmerovať obalový priemysel na udržateľnejšie postupy, do zefektívnenia zberu, opätovného použitia a recyklácie odpadu by sa mali taktiež priamo zapojiť orgány verejnej správy, subjekty odpadového hospodárstva, organizácie občianskej spoločnosti a spotrebitelia. V budúcich právnych predpisoch a verejných politikách sa tento aspekt musí dôrazne presadzovať, aby sa dosiahli ciele EÚ v oblasti recyklovateľnosti pre všetky obalové materiály, čo zároveň pomôže znížiť emisie CO2“ a tým prispeje k programu zelenej transformácie EÚ. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Mnohé z potrebných úprav umožní digitalizácia. Digitálne technológie prinášajú možnosť transformačného pokroku v obalovom priemysle, keďže sa môže zoptimalizovať vysledovateľnosť, jednoduchosť použitia a zisťovanie porušenia obalu. S tým je spojené aj zlepšenie prevádzkovej výkonnosti, vďaka ktorému bude možné poskytovať lepšie služby zákazníkom a prostredníctvom inteligentných obalov s hlavným dôrazom na udržateľnosť podporovať dizajn v záujme obehovosti. Okrem toho inteligentné obaly uľahčujú recykláciu, keďže umožňujú ľahší prístup k informáciám o surovinách, ktoré boli použité na ich výrobu. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | Udržateľnosť musí byť aj naďalej jednou z kľúčových priorít obalového priemyslu EÚ. V súlade s požiadavkami nového akčného plánu pre obehové hospodárstvo (9) by mal obalový priemysel prijať iniciatívy týkajúce sa celého životného cyklu výrobkov. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Politiky ovplyvňujúce legislatívny rámec pre obalový priemysel, vrátane pravidiel týkajúcich sa odpadov z obalov, majú preto výrazný vplyv na všetky odvetvia a spoločenské aktivity, v rámci ktorých sa využívajú obaly. Napríklad pokiaľ ide o potravinové obaly, zaručujú bezpečnosť a ochranu výrobkov, uchovávajú potraviny dlhšie, minimalizujú plytvanie potravinami a zohrávajú kľúčovú úlohu v úsilí zabezpečiť a zachovať prístup k cenovo dostupným potravinám pre každého. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Vzhľadom na súčasné spoločenské výzvy musia všetky zainteresované strany nájsť inovatívne riešenia, ako zvýšiť udržateľnosť obalového priemyslu, keďže obehové riešenia pre obaly zohrávajú kľúčovú úlohu pri ochrane planéty. Všetci sociálni aktéri musia nadviazať zrozumiteľný dialóg, v ktorom sa budú rešpektovať ich úlohy a právomoci pri dosahovaní uvedených cieľov. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Je nevyhnutné zabezpečiť v rámci jednotného trhu EÚ rovnakú uplatniteľnosť a presadzovanie regulačných požiadaviek z hľadiska udržateľnosti na celom území EÚ, aby sa zabránilo fragmentácii a vnútorným technickým prekážkam. Pravidlá EÚ týkajúce sa obalov a baleného tovaru by mali byť navrhnuté v súlade so zásadami jednotného trhu a podporovať ich harmonizované uplatňovanie v celej EÚ. Z tohto dôvodu by sa v súbore právnych predpisov a ich vykonávacích aktoch mali zakotviť základné zásady, ciele a jasné definície, najmä preto, aby sa zabránilo vzniku rozdielnych vnútroštátnych opatrení. Žiadne opatrenia štátov by nemali mať za následok obmedzenie voľného pohybu obalov a baleného tovaru na jednotnom trhu, čo by bolo neprimerané a/alebo zbytočné z hľadiska ochrany životného prostredia a mohlo by to spôsobiť nespravodlivé narušenia trhu EÚ. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Obaly významnou mierou prispievajú k hospodárskej, environmentálnej a sociálnej udržateľnosti. Ak sa však pozornosť bude zameriavať len na obaly samotné, môže to mať negatívny vplyv aj na regulačný rámec. Výrobky vo všeobecnosti predstavujú totiž omnoho väčšie zdroje a samy osebe majú oveľa vyššiu hodnotu než obaly používané na ich ochranu. Straty na výrobkoch v dôsledku nefunkčných obalov môžu mať preto oveľa väčšie nepriaznivé účinky na životné prostredie. Napríklad v potravinárskom priemysle sa zničí alebo vyhodí 30 % (10) potravín vyrobených na celom svete. Optimalizované obaly môžu byť jedným z riešení, ako toto percento znížiť. Potravinové straty a plytvanie potravinami – v dodávateľských reťazcoch a spôsobené spotrebiteľmi – predstavujú približne jednu štvrtinu emisií skleníkových plynov z potravín, t. j. 6 % celkových celosvetových emisií (11). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Európsky obalový priemysel treba podporovať z mnohých dôvodov. Napríklad hoci existuje legislatíva, ktorá má zabezpečiť, aby obalové materiály zodpovedali ekologickým normám, európski výrobcovia obalov sa dobrovoľne riadia aj viacerými ďalšími usmerneniami, napríklad osvedčenie FSC pre papierové, kartónové alebo drevené obaly, s cieľom znížiť emisie a podporovať najlepšie environmentálne postupy. Hoci sa od konkurenčných subjektov z krajín mimo Európy taktiež vyžaduje, aby dodržiavali európsku legislatívu, nemusia rešpektovať tieto dobrovoľné kódexy alebo normy, ktoré dodržiavajú európske podniky. |
| --- | --- |

4.6.

Sektor obalov potrebuje vysokokvalifikovanú pracovnú silu a musí sa stať atraktívnejším pre mladšiu generáciu. Treba sa usilovať neustále zlepšovať pracovné podmienky v tomto odvetví a zároveň vytvárať možnosti odbornej prípravy a zamerať sa na motivovanie vysokokvalifikovaných pracovníkov a odborníkov v oblasti digitálnych technológií, aby si vybrali prácu v tomto sektore.

| 4.7. | Odborná príprava pracovníkov v odvetví, ako aj neustála aktualizácia postupu náležitej starostlivosti sú preto pre obalový priemysel kľúčové a mali by sa podporovať. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Dvojitá transformácia, ktorá bude v budúcom roku stredobodom záujmu hospodárstva EÚ, bude preto aj hlavnou prioritou sektora obalov. V tejto súvislosti by sa mal v novom vymedzení regulačného rámca zohľadniť mechanizmus „spravodlivej transformácie“, aby sa zabezpečilo, že sa na nikoho nezabudne. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Konkrétne pripomienky

5.1.   Optimalizácia dizajnu obalov pomáha predchádzať vzniku odpadu z obalov a znížiť jeho objem.

Dizajn obalu je dôležitý na vymedzenie jeho environmentálnych vlastností počas celého životného cyklu výrobku. Obaly, ktoré sú vyrobené zo zodpovedne získaných materiálov a efektívnym spôsobom, primerane sa používajú a účinne recyklujú, prinášajú viaceré výhody, keďže minimalizujú poškodenie výrobkov, predlžujú ich životnosť, uľahčujú efektívne skladovanie, prepravu a distribúciu, pričom umožňujú bezpečný a pohodlný prístup k tovaru, sú atraktívne a poskytujú spotrebiteľovi dôležité informácie. Obal preto nemožno posudzovať oddelene od výrobku, pretože jeho materiál, formát a dizajn sú neoddeliteľne späté s funkciami, ktoré musí obal každého konkrétneho výrobku spĺňať. Hoci treba uznať, že funkčnosť obalov má rozhodujúci význam, je jasné, že udržateľné obaly, pri ktorých výrobe sa šetria zdroje, by sa mali navrhovať v súlade so zásadami ekodizajnu. Pri tom je nevyhnutné:

| — | využívať čo najmenej surovín, |
| --- | --- |

—

využívať čo najmenej surovín,

| — | využívať čo najviac recyklovateľných a recyklovaných materiálov (pričom treba rešpektovať požiadavky právnych predpisov), |
| --- | --- |

—

využívať čo najviac recyklovateľných a recyklovaných materiálov (pričom treba rešpektovať požiadavky právnych predpisov),

| — | zefektívniť výrobné postupy, |
| --- | --- |

—

zefektívniť výrobné postupy,

| — | zoptimalizovať riadenie logistiky, |
| --- | --- |

—

zoptimalizovať riadenie logistiky,

| — | zvyšovať povedomie o hodnote a opätovnej použiteľnosti obalov, |
| --- | --- |

—

zvyšovať povedomie o hodnote a opätovnej použiteľnosti obalov,

| — | zlepšiť zber, spracovanie a recykláciu obalov. |
| --- | --- |

—

zlepšiť zber, spracovanie a recykláciu obalov.

Treba prihliadať tak na udržateľnosť, ako aj na funkčnosť obalov.

Bez ohľadu na to, o aký druh obalu ide, malo by sa vždy predchádzať nadmernému používaniu obalov, najmä v elektronickom obchode a pri výrobkoch doručovaných domov, kde je pomer medzi obalom a výrobkom jedna k jednej. V tejto súvislosti by sa mala pozornosť venovať aj výskumu a inovačným riešeniam, ktoré by znížili environmentálnu záťaž obalov z dodaného tovaru.

5.2.   Na zabezpečenie najlepších environmentálnych výsledkov sú potrebné politické opatrenia založené na dôkazoch.

Výzvy súvisiace so zmenou klímy sú pre Európu príležitosťou vybudovať udržateľnú priemyselnú základňu zameranú na budúcnosť. Všetky budúce politické iniciatívy týkajúce sa obalov by mali vychádzať z vedeckých dôkazov a z dôkladného pochopenia skutočného vplyvu obalov na životné prostredie. Zo strategického hľadiska je užitočné podporovať používanie metodiky posudzovania životného cyklu (Life Cycle Assessment, LCA) ako nástroja na preskúmanie environmentálneho vplyvu výrobkov počas celého ich životného cyklu.

5.3.   Plne recyklovateľné a obnoviteľné obalové materiály podporujú rozvoj obehového hospodárstva.

Budúce právne predpisy a opatrenia EÚ by mali podporovať dopyt po obnoviteľných a vysokokvalitných recyklovateľných materiáloch, čím sa zabezpečia ďalšie investície do inovácií v oblasti obalov. Konkrétne by sa právne predpisy a opatrenia EÚ nemali zameriavať len na obaly, ale na celý výrobný reťazec, napríklad na to, ako sa materiály získavajú a spracúvajú, aké zdroje a energia sú potrebné vo výrobnom procese a ako ľahko sa materiál, resp. výrobok môže recyklovať a ako sa skutočne recykluje. EÚ by mala zvýšiť dostupnosť a kvalitu recyklovaných materiálov s dôrazom na schopnosť materiálu zachovať si svoje inherentné vlastnosti po recyklácii a jeho schopnosť nahradiť pôvodné suroviny v budúcich aplikáciách (12).

5.4.   Pre dosiahnutie cieľov v oblasti recyklácie obalov má zásadný význam harmonizácia miestnych systémov zberu a recyklácie.

EÚ si stanovila za cieľ zvýšiť mieru recyklácie odpadu z obalov, ale jeho dosiahnutie bude závisieť aj od toho, ako sa miestnym samosprávam podarí zvýšiť a zlepšiť zber.

Pokiaľ ide o komunálny odpad, miera recyklácie sa v rámci Európskej únie značne líši a dokonca aj v krajinách s podobnou mierou recyklácie sú veľmi odlišné pravidlá a metódy zberu. Pravidlá recyklácie materiálov a systémy zberu uplatňované na miestnej úrovni v členských štátoch by sa mali viac zosúladiť a mali by sa zaviesť harmonizované kritériá, pokiaľ ide o moduláciu poplatkov v súvislosti s rozšírenou zodpovednosťou výrobcov, a tiež z hľadiska označovania recyklovateľných obalov.

Takisto je veľmi dôležité vyhodnotiť konkrétne ciele pre zber a recykláciu pre niektoré kategórie výrobkov, ako sú obaly pre stravovacie služby v prípade reštauračného stravovania aj pre konzumáciu mimo prevádzky. Stanovením jasných cieľov v oblasti zberu a recyklácie pre maloobchod, stravovanie atď., ako aj pre obce, sa môže znížiť objem odpadu z obalov, a tým zvýšiť miera recyklácie.

5.5.   Systém zálohovania

Systém zálohovania môže skutočne stimulovať recykláciu a zabezpečiť efektívnosť zberu v podnikoch, kde sa môže vo veľkom znížiť objem odpadu, najmä v prípade niektorých druhov konzumácie, napríklad nápojov predávaných v plastových a sklenených fľašiach.

5.6.   Zlepšením kvality zberu obalov sa zvyšuje udržateľnosť odvetvia recyklácie.

V snahe podporiť miestne samosprávy je nevyhnutné po konzultácii s odvetvím recyklácie vypracovať jasné usmernenia pre recykláciu a cielené spôsoby informovania o tom, ako by sa recyklovateľné materiály mali v domácnostiach účinne triediť a odovzdávať do zberu.

V Bruseli 19. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  V niektorých odvetviach, ako je agropotravinárstvo, zohrávajú obaly dôležitú úlohu aj pri predchádzaní krížovej kontaminácii potravín a nápojov, a tak pomáhajú zamedziť súvisiacim zdravotným rizikám.

1

(2)  Smernica Európskeho Parlamentu a Rady 94/62/ES z 20. decembra 1994 o obaloch a odpadoch z obalov (Ú. v. ES L 365, 31.12.1994, s. 10).

2

(3)  Eurostat.

3

(4)  linkhttps://www.mordorintelligence.com/industry-reports/europe-consumer-packaging-market.

4

(5)  https://environment.ec.europa.eu/strategy/circular-economy-action-plan_en.

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12263-Znizovanie-objemu-odpadov-z-obalov-preskumanie-pravidiel_sk.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say_sk.

7

(8)  Niektoré európske krajiny napríklad vyvážajú svoj plastový odpad mimo Európy. Malo by sa tomu zabrániť posilnením vnútorného systému recyklácie v EÚ, ktorým by sa tento odpad premieňal na cenné recyklované suroviny (https://www.theguardian.com/environment/2021/jan/12/loophole-will-let-uk-continue-to-ship-plastic-waste-to-poorer-countries).

8

(9)  https://environment.ec.europa.eu/strategy/circular-economy-action-plan_en.

9

(10)  Gerber, P.J., Steinfeld, H., Henderson, B., Mottet, A., Opio, C., Dijkman, J., Tempio, G.: Tackling climate change through livestock – A global assessment of emissions and mitigation opportunities, Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO), Rím, 2013.

10

Tackling climate change through livestock – A global assessment of emissions and mitigation opportunities

(11)  Food waste is responsible for 6 % of global greenhouse gas emissions – Our World in Data.

11

(12)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. februára 2021 k novému akčnému plánu v oblasti obehového hospodárstva (2020/2077(INI)) (Ú. v. EÚ C 465, 17.11.2021, s. 11), bod 39.

12

---

III Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

569. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Interactio, 18. 5. 2022 – 19. 5. 2022

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/27

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Global Gateway

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

[JOIN(2021) 30 final]

(2022/C 323/05)

| Spravodajca: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Violeta JELIĆ |

Spravodajca:

Dumitru FORNEA

Pomocná spravodajkyňa:

Violeta JELIĆ

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 9. 12. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy |
| Prijaté v sekcii | 12. 4. 2022 |
| Prijaté v pléne | 19. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 206/1/3 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

9. 12. 2021

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy

Prijaté v sekcii

12. 4. 2022

Prijaté v pléne

19. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

206/1/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor víta spustenie iniciatívy Global Gateway, keďže je presvedčený, že investície a projekty spolupráce EÚ a neštátnych subjektov v EÚ musia byť vo svete známejšie a lepšie propagované. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV si uvedomuje, že sú nesmierne potrebné finančné zdroje, ktoré by umožnili prepojiť kritickú globálnu infraštruktúru, a v tejto súvislosti je pevne presvedčený, že je v záujme EÚ koordinovať investície a rozvojovú spoluprácu prostredníctvom stratégie Global Gateway s podobnými programami krajín, s ktorými nás spájajú spoločné hodnoty a spoločné strategické záujmy. Takisto je potrebné dosiahnuť synergie so stratégiou EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV poukazuje na dôležitosť oznamovania výziev na predkladanie ponúk, súvisiacich administratívnych postupov, jednotlivých fáz realizácie projektov, ako aj výsledkov činnosti EÚ a členských štátov a v tejto súvislosti konštatuje, že v záujme lepšieho pochopenia cieľov a pridanej hodnoty tejto iniciatívy je dôležité, aby Európska komisia navrhla súbor nástrojov, ktoré by umožnili prístup ku kľúčovým údajom, ako aj parametrizáciu relevantných ukazovateľov na meranie pokroku dosiahnutého pri vykonávaní tejto stratégie. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV je presvedčený, že príslušné európske inštitúcie budú musieť v spolupráci s členskými štátmi a partnerskými krajinami vykonať analýzu prioritných potrieb v oblasti investícií do globálnej infraštruktúry, pričom zohľadnia strategické a hospodárske záujmy EÚ, ale aj sociálne, klimatické a ekologické záväzky EÚ. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa domnieva, že je dôležité, aby sa EÚ sústredila na zachovanie fungovania a rozvoj fyzických prepojení medzi Európou a inými časťami sveta. Najdôležitejšia je infraštruktúra, ktorou sa zabezpečuje prístup k vode, potravinám a energii, pričom v rámci činností inštitúcií EÚ a členských štátov sa musí uprednostniť celý ekosystém, ktorý umožňuje dosiahnutie potravinovej bezpečnosti na celosvetovej úrovni. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV so znepokojením konštatuje, že dramatická situácia spôsobená vojnou na Ukrajine si vyžaduje, aby sme prispôsobili finančné nástroje EÚ tak, aby boli dostatočne flexibilné a komplexné a mohli sa omnoho rýchlejšie používať v prípade vzniku globálnych kríz, obzvlášť v susedstve EÚ. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV naliehavo žiada, aby investície do prioritných koridorov pre infraštruktúru v oblasti dopravy, energetiky a elektronických komunikácií vychádzali z posúdení vplyvu, v rámci ktorých sa posúdia nielen strategické aspekty vrátane ponaučení z ozbrojených konfliktov na Ukrajine, v Náhornom Karabachu, Sýrii, Osetsku, Líbyi atď., ale aj ďalšie otázky týkajúce sa zmeny klímy, ochrany životného prostredia, ľudských práv a sociálnej zodpovednosti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV odporúča zlepšiť systém oznamovania činností a projektov vykonávaných štátnymi a neštátnymi subjektmi EÚ tým, že navrhovatelia projektov a investícií budú vyzvaní, aby sa dobrovoľne zaregistrovali na portáli Global Gateway, ktorý sa bude musieť navrhnúť na základe najnovších digitálnych technologických riešení spracúvania údajov a komunikácie. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV vo svojich stanoviskách zdôrazňuje dôležitosť nadnárodných partnerstiev medzi rovnocennými subjektmi, ktorými možno obmedziť závislosti, vytvárať prepojenia a poskytovať trvalé hospodárske a sociálne prínosy miestnym komunitám v partnerských krajinách. Je to možné iba v prípade, že sa použije prístup zdola nahor s cieľom budovať silné miestne výrobné reťazce s pridanou hodnotou a posilňovať domáce trhy v partnerských krajinách vytváraním kvalitných pracovných miest, ako aj udržateľným prenosom know-how. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV víta zámer poskytovať spravodlivé financovanie za priaznivých podmienok s cieľom obmedziť riziko vysokého zadlženia. V záujme dosiahnutia tohto cieľa udržateľným spôsobom sa musí zabezpečiť, aby nevznikali iné druhy závislostí. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV vyzýva európske inštitúcie a vlády členských štátov, aby zabezpečili, že pri vykonávaní projektov zaregistrovaných pod značkou Global Gateway sa budú rešpektovať a podporovať európske hodnoty. Medzi nevyhnutnými podmienkami začatia každého projektu financovaného štátnymi a neštátnymi subjektmi EÚ sa musí nachádzať dodržiavanie základných ľudských práv, posudzovanie sociálnych vplyvov a vplyvov na životné prostredie a súlad s postupmi transparentnosti a náležitej starostlivosti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV súhlasí s myšlienkou, že podniky, ktoré by mali záujem zapojiť sa do stratégie Global Gateway, musia účinne spolupracovať s diplomatickými zbormi členských štátov a EÚ, musia mať na regionálnej úrovni zjednodušený prístup k finančným zdrojom a príslušným informáciám a podľa možnosti aj k jednotným kontaktným miestam, aby sa súkromnému sektoru EÚ uľahčilo investovanie na celom svete. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV víta zámer Európskej komisie zriadiť radu na koordináciu iniciatívy Global Gateway. Na dosiahnutie komplexných navrhovaných cieľov tejto investičnej stratégie je potrebné profesionálne riadenie. V tejto súvislosti a v záujme zlepšenia kvality a relevantnosti rozhodnutí prijímaných touto radou sa musia zapojiť ďalší členovia zastupujúci organizácie občianskej spoločnosti vrátane sociálnych partnerov, najmä odborové zväzy, ako aj zástupcovia podnikateľskej sféry. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV konštatuje potrebu jasnejšej prezentácie mnohých nástrojov financovania, ktoré sa prijímateľom sprístupnia do roku 2027. Vzhľadom na zložitý opis finančných prostriedkov pod značkou Global Gateway uvedený v dokumente, ktorý uverejnil vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, sa zdá, že na to, aby im porozumeli všetky zainteresované strany, je potrebné ich komplexné a inteligentné schematické znázornenie. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Kontext

| 2.1. | Prezident Čínskej ľudovej republiky Si Ťin-pching v roku 2013 na návšteve Kazachstanu a Indonézie začal dve iniciatívy transkontinentálnych prepojení pozemnej a morskej infraštruktúry: hospodárske pásmo hodvábnej cesty a námornú hodvábnu cestu pre 21. storočie. Neskôr v roku 2014 po viacerých pokusoch o vytvorenie integrovanej značky sa začali označovať ako iniciatíva Jedno pásmo, jedna cesta (2). Podľa pôvodných plánov táto iniciatíva nepredstavovala len dopravný koridor, ale aj oblasť, kde sa v štátoch zapojených do tejto iniciatívy podporovali čínske investície. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Na čínsku iniciatívu ako prvé reagovalo Japonsko, ktoré v roku 2015 navrhlo Partnerstvo pre kvalitnú infraštruktúru (3), čo je iniciatíva zameraná na príjemcov v Ázii s rozpočtom na päť rokov vo výške 10 miliárd USD. V roku 2016 sa toto partnerstvo rozšírilo na globálnu úroveň a vyčlenený rozpočet sa zvýšil na 200 miliárd USD. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Európska únia a významné industrializované demokratické štáty v skupine G7 sedem rokov bezmocne a bez reakcie sledovali, ako Čína prostredníctvom iniciatívy Jedno pásmo, jedna cesta pokračuje v posilňovaní svojich hospodárskych a politických vzťahov na celom svete. Do júna 2021, keď sa na rokovaní skupiny G7 v Cornwalle v Spojenom kráľovstve (4) prijalo rozhodnutie vytvoriť globálnu iniciatívu Build Back Better World (Vybudujme znova lepší svet), už Čína investovala viac než polovicu celkových finančných prostriedkov v rámci iniciatívy Jedno pásmo, jedna cesta vyčlenených na obdobie od súčasnosti do roku 2027, čo podľa odhadov spoločnosti Morgan Stanley Research predstavuje 1,2 – 1,3 bilióna USD. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V kontexte 26. konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (COP 26), ktorá sa uskutočnila v novembri 2021 v Glasgowe, spustil predseda vlády Spojeného kráľovstva iniciatívu Clean Green (5), ktorou sa zdvojnásobili zelené investície Spojeného kráľovstva financované v rámci pomoci, a to na sumu viac než 3 miliardy GBP v priebehu piatich rokov, a zároveň sa poskytli nové záruky na podporu projektov čistej infraštruktúry vrátane 200 miliónov GBP na nový nástroj inovácií v oblasti klímy. Spojené kráľovstvo oznámilo balík záruk pre multilaterálne rozvojové banky, ktoré majú významne stimulovať investície do projektov týkajúcich sa klímy v Indii a v celej Afrike. Očakáva sa, že vďaka novej záruke Room to Run pre Africkú rozvojovú banku (6) sa sprístupnia nové finančné prostriedky vo výške až 1,45 miliardy GBP na projekty na tomto kontinente, pričom polovica tejto sumy pomôže krajinám pri adaptácii na vplyvy zmeny klímy. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V EÚ Rada pre zahraničné veci 12. júla 2021 rozhodla prijať kroky v nadväznosti na rokovanie skupiny G7 a vyzvala Komisiu, aby vypracovala globálnu stratégiu v oblasti prepojenosti (7) pod hlavičkou Tím Európa, čím by sa členské štáty a EÚ, inštitúcie EÚ a vnútroštátne finančné inštitúcie spojili v spoločnom úsilí. Táto stratégia bola uverejnená 1. decembra 2021 pod názvom Global Gateway. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V dokumente Európskej komisie sa uvádza, že stratégiou Global Gateway sa podporujú investície do hmotnej a nehmotnej infraštruktúry, pri ktorých sa rešpektujú kľúčové zásady Európskej únie: demokratické hodnoty a prísne normy; dobrá správa a transparentnosť; rovnocenné partnerstvá; zelená a čistá; zameranie na bezpečnosť a mobilizácia investícií súkromného sektora. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Európska únia rozhodla, že zviditeľní svoje investície v štátoch, ktoré nie členskými štátmi EÚ, na celom svete prostredníctvom vytvorenia iniciatívy Global Gateway, t. j. hospodárskej a investičnej stratégie, ktorá má byť diplomatickým a komunikačným nástrojom. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Organizácie občianskej spoločnosti v EÚ vítajú zámer tejto iniciatívy poskytovať spravodlivé financovanie za priaznivých podmienok s cieľom obmedziť riziko vysokého zadlženia. V záujme dosiahnutia tohto cieľa udržateľným spôsobom sa musí zabezpečiť, aby nevznikali iné druhy závislostí. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nejde o dodatočnú štruktúru, pričom iniciatíva nemá administratívnu ani finančnú povahu. Ide o ZNAČKU, pod ktorou budú všetky európske finančné inštitúcie, rozvojové agentúry a súkromné podniky v členských štátoch vypracovávať investičné projekty v krajinách mimo Európskej únie, pričom budú musieť spĺňať požiadavky vyplývajúce zo základných hodnôt EÚ. Je potrebné, aby sa stanovili podmienky používania tejto značky vrátane prípadov, v ktorých to bude zakázané, a EHSV je pripravený prispieť k tomuto úsiliu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Na rozdiel od čínskej iniciatívy Jedno pásmo, jedna cesta, v rámci ktorej sa vykonáva čínsky plán medzinárodnej infraštruktúry predovšetkým s vnútroštátnymi finančnými prostriedkami, s čínskymi spoločnosťami a v rámci stratégie zhora nadol, sa v stratégii Global Gateway uplatňuje prístup zdola nahor. Vychádza sa teda zo skutočných investičných potrieb partnerských krajín mimo EÚ, ktoré sú ochotné rozvíjať svoju infraštruktúru a zároveň dodržiavať kľúčové zásady, na ktorých je táto stratégia založená. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Podporujú sa iba kvalitné projekty, a to na základe posúdenia environmentálnych a sociálnych vplyvov, pričom sa súčasne zohľadní úroveň kvality vybavenia počas celého životného cyklu projektu. Táto koncepcia kvality sa vzťahuje na materiálny aspekt každého projektu (hardvérové komponenty, inžinierske práce, postup výstavby, kvalifikovaná pracovná sila atď.), ako aj na jeho finančný aspekt, a to prostredníctvom transparentných postupov obstarávania a etického finančného postupu spolu s príslušnými zárukami. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Stratégia Global Gateway je ekvivalentom americkej iniciatívy Build Back Better (8) a britskej iniciatívy Clean and Green. Ešte nie je jasné, či sa tieto dve iniciatívy majú považovať za konkurenciu stratégie Global Gateway alebo jej doplnok, resp. či sa má Global Gateway realizovať v spolupráci s oboma uvedenými stratégiami. Z hľadiska občianskej spoločnosti je celkom jasné, že by sa mala podporovať koordinácia medzi stratégiou Global Gateway a ďalšími stratégiami medzinárodnej spolupráce na podporu rozvoja, ktoré sa opierajú o rovnaké hodnoty. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Aby boli projekty oprávnené, ich ústrednou myšlienkou musí byť lepšia „prepojenosť“ medzi dotknutou krajinou a EÚ, medzi ľuďmi z danej krajiny alebo medzi dotknutou krajinou a jej susedmi. Tento cieľ skutočne spĺňa moderné požiadavky a vyhovuje schopnostiam Únie. Kontrola sietí a trás stáva čoraz dôležitejšou ako kontrola oblastí a samotná EÚ môže zároveň zohrať kľúčovú úlohu pri zabezpečení pokrokového a spravodlivého medzinárodného partnerstva a pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja (9). Táto prepojenosť sa bude vzťahovať buď iba na hmotné zabezpečenie, teda na cesty, železnice, prístavy, letiská atď., na zmes hmotného a nehmotného zabezpečenia, napr. komunikačné káblové siete, alebo predovšetkým na nehmotné zabezpečenie, teda vzdelávanie, výskum a vývoj. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Široký pojem prepojenosti zahŕňa napríklad všetky druhy investícií do vodných zdrojov –nových studní, distribúcie vody, zavlažovania v poľnohospodárstve a riadenia odpadových vôd. Vodné zdroje budú kľúčové pre rastúci počet krajín, a to v dôsledku populačného rastu a teplejšej klímy. Voda ľudí neprepája len prostredníctvom vodohospodárskych infraštruktúr, ale aj – a v podstate najmä – poskytovaním vodných ciest na účely námornej a vnútrozemskej plavby. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Prostredníctvom značky alebo iniciatívy Global Gateway sa nezvýši množstvo finančných prostriedkov v rámci existujúcich a diverzifikovaných európskych finančných investičných fondov a štruktúr. Očakáva sa, že EÚ pod touto hlavičkou v období 2021 – 2027 zmobilizuje investície do rozvoja infraštruktúry vo výške až 300 miliárd EUR. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Hlavným finančným nástrojom na mobilizáciu investícií v rámci stratégie Global Gateway bude Európsky fond pre udržateľný rozvoj plus (EFSD+) (10) s prostriedkami až do výšky 135 miliárd EUR vrátane novej iniciatívy s Európskou investičnou bankou, ktorá by mohla priniesť dodatočné investície vo výške 25 miliárd EUR, a to nad rámec grantov až do výšky 18 miliárd EUR z programov vonkajšej pomoci EÚ. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Okrem týchto finančných prostriedkov plánujú európske finančné inštitúcie a inštitúcie rozvojového financovania investície vo výške 145 miliárd EUR. Záruky, ktoré sa poskytujú, sa použijú na činnosti na znižovanie rizík a mobilizáciu súkromných investícií. To sa zrealizuje prostredníctvom úzkej spolupráce Európskej investičnej banky a Európskej banky pre obnovu a rozvoj. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komisia na šiestom samite Európskej únie a Africkej únie (11), ktorý sa konal 17. – 18. februára 2022 v Bruseli, oznámila, že z celkového rozpočtu iniciatívy Global Gateway je 150 miliárd EUR určených na investičný balík Afriky a Európy (12), ktorým sa podporia spoločné ambície do roku 2030 a Agenda 2063 Africkej únie (13) so všeobecnými cieľmi budovať inkluzívnejšie, rozmanitejšie a odolnejšie hospodárstva. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EÚ sa nad rámec tohto súboru finančných nástrojov zaoberá možnosťou zriadenia európskeho nástroja pre vývozné úvery (14), ktorý by doplnil existujúce opatrenia týkajúce sa vývozných úverov na úrovni členských štátov. V stratégii Global Gateway sa neuprednostňujú geografické investičné oblasti, no hlavnou oblasťou záujmu napriek tomu bude bezprostredné susedstvo EÚ, teda krajiny na jej východnej hranici, krajiny Stredozemia a Afrika, ako aj región Čierneho mora, Strednej Ázie a indicko-tichomorský región. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Aj vzhľadom na model hodnotenia rizika v rámci verejno-súkromných partnerstiev (PFRAM) (15) a posudzovanie riadenia verejných investícií (PIMA) (16), ktoré sú založené na spolupráci inštitúcií EÚ s Medzinárodným menovým fondom a Svetovou bankou, sa bude pri projektoch uprednostňovať pred lokalitou ich kvalita, pričom sa bude dbať na to, aby sa pri realizácii rôznych iniciatív zabránilo duplicite. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Global Gateway je iniciatívou a prioritou EÚ, ale za určitých podmienok sa v jej rámci môže zohľadniť partnerstvo s krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ, ako je Švajčiarsko, Spojené kráľovstvo a India. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor súhlasí s odôvodnením rozhodnutia Rady vytvoriť európsku stratégiu na zviditeľnenie konkrétnych investícií a opatrení, ktoré sa prijali na úrovni inštitúcií EÚ, členských štátov a neštátnych subjektov z EÚ na celosvetovej úrovni. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV chápe, prečo sa kapitoly týkajúce sa zdravia zameriavajú na predchádzanie pandémiám a boj proti nim a uvedomuje si, že v súčasnej dobe sú tieto otázky dôležité. Prioritou napriek tomu musí byť dlhodobý vplyv, pričom kľúčovým aspektom v tejto oblasti je budovanie odolných a jednoducho prístupných sociálnych a zdravotníckych infraštruktúr. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Dramatická situácia spôsobená vojnou na Ukrajine nám ukazuje, že tieto finančné nástroje sa musia navrhovať tak, aby boli dostatočne flexibilné a komplexné a mohli sa rýchlo použiť v krízových situáciách, ktoré vznikajú na celom svete a obzvlášť v blízkosti Európskej únie. Krízy v bezprostrednej blízkosti sa riešia prioritne s cieľom minimalizovať hrozbu pre bezpečnosť členských štátov, čo si okrem iného vyžaduje včasné pridelenie finančných zdrojov na naliehavé zásahy v záujme obnovy fungovania infraštruktúry prepojení a základných verejných služieb pre obyvateľstvo. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Výbor sa domnieva, že je dôležité, aby sa EÚ sústredila na zachovanie fungovania a rozvoj fyzických prepojení medzi Európou a inými časťami sveta. Dôležitá je aj infraštruktúra, ktorou sa zabezpečuje prístup k vode, potravinám a energii, pričom v rámci činností inštitúcií EÚ a členských štátov sa musí uprednostniť celý ekosystém, ktorý umožňuje dosiahnutie potravinovej bezpečnosti na celosvetovej úrovni. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Vojna medzi Ruskom a Ukrajinou výrazne narúša dodávateľské reťazce obilnín a ďalších poľnohospodárskych komodít pre agropotravinársky priemysel. Infraštruktúra vybudovaná vďaka investíciám v rámci stratégie Global Gateway by mala byť zároveň v súlade so strategickými záujmami EÚ v prípade ozbrojených konfliktov alebo prírodných katastrof. V tejto súvislosti je potrebné, aby sa zaistila bezpečnosť dodávok základných surovín, a to aj inteligentnou koncepciou distribučných sietí, logistických centier a skladov. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV podporuje úsilie Európskej komisie posilniť mechanizmy a nástroje na konkrétne opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby Európska únia zastávala poprednú pozíciu v rámci globálneho sociálno-ekonomického a politického vývoja. Viacerí odborníci v tejto súvislosti tvrdia, že existuje potreba medzinárodne koordinovaného rastu peňažnej zásoby (priamo aj nepriamo) a využívania otvoreného fiškálneho priestoru na začatie globálneho hospodárskeho vývoja, a to financovaním investícií do verejnej infraštruktúry a verejných alebo súkromných produktívnych investícií, odstraňovaním priestorových rozdielov a zabezpečovaním sociálno-ekonomickej a environmentálnej udržateľnosti (17). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ukázalo sa, že skutočnou výzvou je správne a úplné oznamovanie všetkých činností EÚ v rôznych krajinách na svete, pokiaľ neexistuje žiadna stála a úzka koordinácia medzi relevantnými subjektmi. V kontexte spustenia a vykonávania čínskej iniciatívy Jedno pásmo, jedna cesta vznikla potreba lepšej komunikácie o príspevku EÚ k rozvoju globálnej infraštruktúry prepojení. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | V záujme lepšieho pochopenia cieľov a pridanej hodnoty tejto iniciatívy je dôležité, aby Európska komisia v nadchádzajúcom období navrhla súbor nástrojov, ktoré by umožnili prístup ku kľúčovým údajom, ako aj parametrizáciu relevantných ukazovateľov na meranie pokroku dosiahnutého pri vykonávaní tejto stratégie. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Vďaka iniciatíve Global Gateway bude môcť Tím Európa poskytnúť vonkajšiemu svetu lepší a komplexnejší obraz. V rámci iniciatívy Global Gateway ako prostriedku na konsolidáciu európskych investícií v tretích krajinách musí existovať databáza, ktorou sa zabezpečí lepší prístup k relevantným informáciám o všetkých projektoch, rozpočtoch a zapojených partneroch. V tejto súvislosti bude prvým krokom vytvorenie a udržiavanie webového sídla iniciatívy Global Gateway s cieľom poskytnúť náležitý priestor na objasnenie súvisiacich opatrení, výsledkov a vplyvu. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | V záujme obmedzenia závislostí, vytvárania prepojení, a teda zabezpečenia trvalých hospodárskych a sociálnych prínosov pre miestne komunity v partnerských krajinách je kľúčové vybudovať skutočne rovnocenné partnerstvo. To možno dosiahnuť iba v prípade, že sa použije prístup zdola nahor s cieľom budovať odolné miestne výrobné reťazce s pridanou hodnotou a posilňovať domáce trhy v partnerských krajinách vytváraním kvalitných pracovných miest, ako aj udržateľným prenosom know-how. V prípade Afriky by mohla byť primeraným krokom podpora vytvorenia Africkej kontinentálnej zóny voľného obchodu (18). Pre zabezpečenie dodržiavania európskych hodnôt budú dôležité posúdenia sociálnych vplyvov, ktoré môžu nadväzovať na existujúce postupy náležitej starostlivosti. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Európske inštitúcie uznávajú úlohu, ktorú pri spolufinancovaní investícií v rámci stratégie Global Gateway zohráva súkromný sektor. Na to, aby sa posilnilo odhodlanie súkromných subjektov zapojiť sa vo väčšej miere a prispieť k dosiahnutiu konkrétnych cieľov tejto stratégie a aby sa v tejto súvislosti zvýšil ich záujem, mali by sa urýchlene vytvoriť mechanizmy na uľahčenie certifikácie a uznávania úsilia súkromných subjektov zapojených do realizácie tejto iniciatívy EÚ. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Je potrebné, aby podniky, ktoré majú záujem zapojiť sa do stratégie Global Gateway, mali na regionálnej úrovni prístup k príslušným informáciám, účinne spolupracovali s diplomatickými zbormi členských štátov a EÚ a aby mali podľa možnosti k dispozícii jednotné kontaktné miesta, čím by sa súkromnému sektoru EÚ uľahčilo investovanie na celom svete. Okrem toho po úspešnom absolvovaní posúdenia vplyvu na životné prostredie a sociálnu oblasť, ako aj PFRAM a PIMA a preukázaní udržateľnej pozitívnej hospodárskej, sociálnej a ekologickej hodnoty pre EÚ, a najmä pre partnerské krajiny, by mal mať súkromný sektor v rámci spolupráce s príslušnými finančnými inštitúciami zjednodušený prístup k finančným zdrojom, a to za čo najvýhodnejších podmienok. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Európska komisia oznámila svoj zámer zriadiť radu na koordináciu iniciatívy Global Gateway. EHSV víta tento návrh a pevne verí, že integrované riadenie tejto stratégie je na dosiahnutie výsledkov v pomerne krátkom časovom období veľmi potrebné. S cieľom zlepšiť kvalitu a relevantnosť rozhodnutí prijímaných touto radou sa musia zapojiť ďalší členovia zastupujúci organizácie občianskej spoločnosti vrátane sociálnych partnerov, najmä odborové zväzy, ako aj zástupcovia podnikateľskej sféry. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Poradná skupina podnikov uvedená v spoločnom oznámení by mohla zaujať príliš zúžený prístup, keďže v nej nie sú zastúpení odborníci v oblastiach investičných priorít v rámci rozvojovej spolupráce, zdravotnej starostlivosti, ochrany životného prostredia, ako aj vzdelávania a odbornej prípravy. Aby sa zabezpečilo účinné pokrytie všetkých tém programu Global Gateway, poradná skupina by mala zahŕňať odborníkov z týchto relevantných oblastí. |
| --- | --- |

4.14.

V Bruseli 19. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eeas.europa.eu/eeas/eu-strategy-cooperation-indo-pacific-0_en.

1

(2)  https://www.ebrd.com/what-we-do/belt-and-road/overview.html.

2

(3)  https://www.mofa.go.jp/files/000117998.pdf.

3

(4)  https://www.g7uk.org/.

4

(5)  https://www.gov.uk/government/news/pm-launches-new-initiative-to-take-green-industrial-revolution-global.

5

(6)  https://www.afdb.org/en/news-and-events/african-development-bank-launches-landmark-us-500-million-credit-insurance-deal-with-african-trade-insurance-agency-and-uk-reinsurers-18600.

6

(7)  https://www.consilium.europa.eu/sk/press/press-releases/2021/07/12/a-globally-connected-europe-council-approves-conclusions/.

7

(8)  https://www.whitehouse.gov/build-back-better/.

8

(9)  https://sdgs.un.org/goals.

9

(10)  https://ec.europa.eu/eu-external-investment-plan/about-plan/how-it-works-finance_en.

10

(11)  https://www.consilium.europa.eu/sk/press/press-releases/2022/02/18/sixth-european-union-african-union-summit-a-joint-vision-for-2030/.

11

(12)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/global-gateway/eu-africa-global-gateway-investment-package_sk.

12

(13)  https://au.int/en/agenda2063.

13

(14)  https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:5bf4e9d0-71d2-11eb-9ac9-01aa75ed71a1.0012.02/DOC_1&format=PDF

14

(15)  https://www.imf.org/external/np/fad/publicinvestment/pdf/PFRAM.pdf.

15

(16)  https://www.imf.org/external/np/fad/publicinvestment/pdf/PIMA.pdf.

16

(17)  https://www.longdom.org/open-access/relieving-inflation-or-palliative-selfdestruction-2168-9458-3-133.pdf.

17

(18)  https://au.int/en/cfta.

18

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/34

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Politika hospodárskej súťaže pripravená na nové výzvy

[COM(2021) 713 final]

(2022/C 323/06)

| Spravodajkyňa: | Emilie PROUZET |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Emilie PROUZET

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia, 20. 12. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 5. 5. 2022 |
| Prijaté v pléne | 19. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 223/1/6 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia, 20. 12. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

5. 5. 2022

Prijaté v pléne

19. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

223/1/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | V oznámení sa zdôrazňuje schopnosť politiky hospodárskej súťaže prispôsobiť sa novým trhovým podmienkam, strategickým prioritám a potrebám spotrebiteľov. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) uznáva, že politika hospodárskej súťaže pomohla zachovať a podporiť hospodársku prosperitu EÚ, ktorá je sama úzko spätá so zásadami sociálneho trhového hospodárstva. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV víta rozhodnutie Európskej komisie predĺžiť po pandémii dočasný rámec štátnej pomoci. Uznáva však, že tieto opatrenia sa príliš odchyľujú na to, aby sa mohli rozšíriť na všeobecný rámec, a stať sa tak trvalými. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Hoci Komisia v roku 2022 opäť dokázala rýchlo konať pri prijímaní dočasného rámca súvisiaceho s konfliktom na Ukrajine, je nevyhnutné zabezpečiť, aby z neho podniky mohli skutočne profitovať. Dočasný krízový rámec musí byť schopný doplniť nástroje štátnej pomoci, ktoré už majú členské štáty k dispozícii, ako aj existujúce opatrenia v rámci národných plánov odolnosti. EHSV vyzýva Komisiu, aby poskytla usmernenia s cieľom uľahčiť rýchlu podporu zo strany vlád členských štátov pre odvetvia, ktoré sú vážne zasiahnuté núdzovými situáciami, napríklad prostredníctvom vnútroštátnych opatrení štátnej pomoci, ako je zaručené poistenie obchodných úverov alebo iné finančné nástroje. Zdôrazňuje tiež, že treba zabezpečiť, aby bol prístup európskych podnikov k dočasným opatreniam založený predovšetkým na dostupných a neobmedzujúcich podmienkach oprávnenosti pre podniky, ktorých sa to najviac týka. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | V kontexte veľkej neistoty EHSV podporuje vykonávanie politiky hospodárskej súťaže, ktorá je osobitne prispôsobená úspechu našich transformácií, ktoré si vyžadujú ambiciózne obchodné a investičné politiky, mimoriadne verejné a súkromné investície, inovácie a efektívny jednotný trh. EÚ a členské štáty musia teraz dosiahnuť právny a finančný rámec, ktorý zabezpečí rovnaké podmienky na trhu pre všetkých aktérov, regióny a občanov. V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje, že je potrebné dosiahnuť skutočnú rovnosť zaobchádzania medzi európskymi subjektmi a vo vzťahu voči globálnym subjektom. Kľúčovým prvkom je integrita nášho vnútorného trhu a jeho neroztrieštenosť. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zastáva názor, že právo v oblasti hospodárskej súťaže musí zostať založené na pravidlách a faktoch a že musí byť zaručená nezávislosť Komisie. Politické usmernenia EÚ určené na zabezpečenie spravodlivej transformácie by sa však mali jasnejšie odzrkadliť v pravidlách upravujúcich právo v oblasti hospodárskej súťaže a najmä v ich uplatňovaní zo strany príslušných úradníkov. EHSV vyzýva Komisiu, aby prijala opatrenia s cieľom čo najviac uľahčiť dvojakú transformáciu nášho hospodárstva a konkurencieschopnosť našich odvetví na mimoriadne nestabilnom svetovom trhu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | V tejto súvislosti je zásadne dôležité dosiahnuť našu strategickú autonómiu. EHSV zastáva názor, že prebiehajúce preskúmania právnych predpisov o hospodárskej súťaži by sa mali posudzovať na základe potrieb identifikovaných počas práce Komisie na 14 strategických európskych ekosystémoch. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že na konkrétnejšie začlenenie otázok udržateľnosti, digitálnych technológií a odolnosti sú potrebné hlbšie reformy. Kľúčové pojmy práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže (príslušný typ trhu), ako aj osobitné rámce (typu de minimis alebo všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách), ako aj vykonávanie týchto pravidiel by sa mali prispôsobiť politickým usmerneniam EÚ. EHSV okrem toho vyzýva Komisiu, aby si vytvorila potrebné nástroje, ktoré umožnia celej európskej hospodárskej štruktúre, najmä MSP a službám, financovať túto dvojakú transformáciu. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV a všetky zainteresované strany sa preto zhodujú na tom, že schémy odchyľujúce sa od všeobecného rámca práva hospodárskej súťaže sa od roku 2019 a krízy spôsobenej ochorením COVID-19 osvedčili. Treba tiež poukázať na rýchlosť, ktorú GR COMP dokázalo preukázať vo svojich rozhodnutiach, aby sa čo najviac vyhlo deformáciám na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV podporuje aj prístup Európskej komisie, ktorého cieľom je zabrániť tzv. kaskádovému efektu (cliff edge) pre podniky, najmä umožnením rozšírenia dočasného rámca na opatrenia na obnovu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV víta nový dočasný rámec, ktorý prijala Komisia na riešenie hlavných dôsledkov vojny na Ukrajine spôsobenej agresiou Ruska. Zamýšľa sa aj nad vplyvom tejto novej krízy na revíziu paktu stability, ako aj nad potrebami nového plánu obnovy. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV oceňuje význam oznámenia Komisie aj v tom, že predstavuje všeobecný rámec pre preskúmanie pravidiel hospodárskej súťaže, ako aj celkovú a strategickú cestu pri vykonávaní tohto preskúmania. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Únia však dnes čelí následkom svojej strategickej závislosti od nečlenských krajín. Po kríze spôsobenej koronavírusom musíme znovu naštartovať náš vnútorný trh a umožniť európskym podnikom posilniť ich odolnosť a uskutočniť dvojakú transformáciu, hoci budeme musieť čeliť viacnásobným a neistým dôsledkom vojny na Ukrajine spôsobenej agresiou Ruska. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Dobre fungujúci jednotný trh a politika hospodárskej súťaže poskytujú prístup na obrovský trh, na ktorom môže každý súťažiť za rovnakých podmienok. Stimulujú efektívnosť a inovácie a poskytujú podmienky pre úspešné podniky, aby sa mohli rozvíjať a stať svetovými lídrami. EHSV preto opätovne zdôrazňuje kľúčový význam integrity vnútorného trhu v našom pláne obnovy. V tomto zmysle budeme so záujmom sledovať zavedenie nástroja jednotného trhu pre núdzové situácie. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V súčasnosti sa zdá, že režim kontroly koncentrácií v EÚ niekedy bráni vytváraniu európskych podnikov svetovej úrovne schopných konkurovať americkým a čínskym podnikom pod zámienkou neznižovania hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. Podmienky využívania štátnej pomoci podnikom pre európske podniky sú oveľa prísnejšie ako podmienky našich svetových konkurentov, čo bráni skutočnej politike podpory hospodárskych odvetví. Napokon, potláčanie kartelov a zákaz zneužívania dominantného postavenia sa javia ako neprispôsobené novým výzvam, ktoré prináša digitálne hospodárstvo a ekologická transformácia. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Európska komisia v súčasnosti vykonáva preskúmanie nástrojov politiky hospodárskej súťaže (kontrola koncentrácií, antitrustová kontrola a kontrola štátnej pomoci), aby sa zabezpečilo, že všetky budú naďalej zodpovedať svojmu účelu a doplnia existujúci súbor nástrojov. V takomto problematickom kontexte musia preto naše klimatické a digitálne ambície teraz získať maximálnu podporu. EHSV vyzýva Komisiu, aby viac ako kedykoľvek predtým prispôsobila a mobilizovala všetky nástroje politiky hospodárskej súťaže na podporu ekologickej a digitálnej transformácie a vybavila sa potrebnými nástrojmi na riešenie zahraničnej konkurencie v tomto kontexte. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Prispôsobenie pravidiel a implementácia práva hospodárskej súťaže s cieľom splniť naše ciele

| 3.1. | EHSV zastáva názor, že sme pri revízii rámca hospodárskej súťaže, ale aj pri jeho implementácii a kontrole nezašli dostatočne ďaleko, aby sme začlenili európske strategické usmernenia v oblasti udržateľnosti a digitalizácie. Tvrdí, že k prispôsobeniu nášho práva hospodárskej súťaže musí dôjsť tak pri samotnom vymedzení základných zásad, ako aj pri operatívnom hodnotení obmedzujúcich a priaznivých účinkov hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V prvom rade by bolo vhodné zrevidovať hlavné zásady. Posúdenie zákonnosti alebo nezákonnosti postupu alebo dohody podľa práva hospodárskej súťaže teda závisí od trhového podielu subjektov na danom trhu. Tieto pojmy „trhový podiel“ a „relevantný trh“ sú kľúčové a EHSV vyzýva zainteresované strany, aby pri ich aktuálnom preskúmaní postupovali s čo najväčšou opatrnosťou, aby odrážali prevádzkovú realitu našich odvetví činnosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Treba preskúmať viacero možností. „Zameniteľnosť výrobku/služby“, ako aj „rovnorodosť podmienok hospodárskej súťaže“ sú pojmy, ktoré je potrebné prispôsobiť charakteristikám digitálneho trhu a jeho účastníkov. Pri posudzovaní „zameniteľnosti“ by sa mohli zohľadniť aj environmentálne vlastnosti výrobku. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.3. | Druhý postup predstavuje objasnenie a posilnenie rozsahu pomoci a postupov, ktoré sú zlučiteľné s obchodom alebo ho neovplyvňujú, a preto sú vyňaté z práva hospodárskej súťaže. Niektoré prvky hodnotenia sa musia zrevidovať, aby sa čo najväčšiemu počtu subjektov umožnilo investovať a koordinovať svoju činnosť tak, aby mali úplnú právnu istotu a nemuseli vstúpiť do európskeho mechanizmu oznamovania. Zdá sa teda, že takzvané pravidlo de minimis je potrebné zrevidovať, aby bolo možné lepšie zohľadniť charakteristiky každého odvetvia, ako sú pozemná doprava a obchod. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | EHSV tiež víta pozmeňovacie návrhy Komisie k všeobecnému nariadeniu o skupinových výnimkách, pretože reagujú na mnohé potreby podnikov a najmä MSP, pokiaľ ide o prístup k finančnej podpore potrebnej na dosiahnutie udržateľnej transformácie. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.4. | Napokon, pokiaľ ide o presadzovanie a kontrolu, GR COMP a najmä príslušní úradníci by si mali plne uvedomovať spôsoby transformácie vytvorené pre 14 európskych strategických ekosystémov identifikovaných Európskou komisiou. Práve v tomto rámci by sa malo určiť, či postup alebo dohoda obmedzuje hospodársku súťaž s pravdepodobnosťou nepriaznivých účinkov na cenu, výrobu, inováciu, kvalitu alebo rozmanitosť tovaru a služieb na príslušnom trhu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Týmto cieľom by sa mali prispôsobiť aj parametre hodnotenia, ktoré vedú k využitiu výnimky alebo k uzavretiu dohôd o fúziách. Tieto podmienky sú totiž okrem rizika eliminácie konkurencie zamerané najmä na ekonomickú výhodnosť a prínos pre spotrebiteľa z hľadiska ceny. Pozitívne účinky obmedzení by sa mali vo väčšom meradle zamerať na environmentálnu kvalitu výrobkov a zvýšenie klimatickej efektívnosti, ak sú tieto prvky jednotne vymedzené na európskej úrovni. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Pojem „kvalita“ by preto mal odrážať naše ciele v oblasti udržateľnosti a mal by sa v tomto zmysle vymedziť na európskej úrovni. Pojem „udržateľný výrobok“ by sa mal tiež definovať na európskej úrovni, čím by sa prispelo k rovnakému zaobchádzaniu so subjektmi a k odstráneniu environmentálne klamlivých vyhlásení (greenwashing). V tomto zmysle EHSV podporuje prácu Komisie na spoločných a transparentných vedeckých metodikách na vymedzenie udržateľnosti výrobkov, služieb, budov atď. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Spätná väzba od zainteresovaných strán o tom, ako zohľadniť kritérium „inovácie“, sa líši. Inovácia je podľa GR COMP kľúčovým parametrom testu trhu. Podľa hospodárskych subjektov sa tento parameter veľmi málo zohľadňuje alebo v každom prípade väčšinou odmieta. EHSV vyzýva Komisiu, aby posúdila, ako boli politické usmernenia EÚ zohľadnené v jej najnovších rozhodnutiach. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Napokon je nevyhnutné uľahčiť a zabezpečiť spoluprácu medzi podnikmi na environmentálnych projektoch, ktoré v mnohých prípadoch zahŕňajú integráciu celého hodnotového reťazca. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby objasnila novú výnimku SPP z antitrustových pravidiel (článok 210), ktorá umožňuje poľnohospodárom dohodnúť sa so svojím partnerom na otázkach udržateľnosti. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Taktiež pravidlá pre vertikálne (VBER) aj horizontálne (HBER) dohody sa musia prispôsobiť tak, aby zachytávali zložitosť ekosystémov, ktoré sa majú vybudovať na základe týchto cieľov udržateľnosti. Komisia by mala podľa možnosti uviesť, aký typ informácií súvisiacich s udržateľnosťou si môžu konkurenti bezpečne vymieňať. |
| --- | --- |

3.4.5.

4.   Vytvorenie potrebných nástrojov na zabezpečenie transformácií a vysporiadanie sa so zahraničnou konkurenciou

| 4.1. | Ako už EHSV uviedol (1), zvyšovanie otvorenej strategickej autonómie zahŕňa okrem iného posilnenie odolnosti jednotného trhu, investovanie do vlastných technologických zručností a kapacít Únie a zvýšenie zdrojov vyčlenených na výskum a vývoj, ekologizáciu výrobných a dodávateľských reťazcov, zabezpečenie digitálnej suverenity, vybudovanie strategických zásob, podporu a pritiahnutie investícií a udržateľnej výroby do Európy zlepšením podmienok, v ktorých podniky vykonávajú svoje činnosti, preskúmanie alternatív a modelov obehového hospodárstva, podporu širokej priemyselnej spolupráce medzi členskými štátmi, ako aj zameranie sa na dosiahnutie vedúceho postavenia v oblasti technológií, ako uviedla Rada pre konkurencieschopnosť v novembri 2020. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV sa zamýšľa nad navrhovanými prostriedkami na podporu investícií ktoré sú potrebné na klimatickú a digitálnu transformáciu na odolnom trhu a v týchto neistých časoch. Na dosiahnutie týchto transformácií sú potrebné značné investície, verejné aj súkromné, hoci hospodárska a politická situácia je mimoriadne nestabilná. Musíme podporiť dôležité investície, ktoré si vyžadujú naše strategické ekosystémy a vo všeobecnosti všetky naše odvetvia činnosti, ale aj s cieľom vytvoriť veľké subjekty schopné rozvíjať sa na svetovom trhu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V určitých sektoroch už boli určite stanovené veľké investičné plány, ale EHSV sa na tomto mieste zaoberá zavedením opatrení pre odvetvia služieb a vo všeobecnosti pre štruktúru európskeho hospodárstva, ktorú tvoria najmä malé a stredné podniky. Európske pravidlá štátnej pomoci budú hrať dôležitú úlohu pri úspechu týchto transformácií. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Podniky potrebujú aj podporu pre svoje investície do digitalizácie, a najmä do modernizácie informačných systémov, automatizácie, robotiky a umelej inteligencie. Najmä MSP potrebujú podporu na rozvoj svojej digitálnej prítomnosti. Ďalším príkladom je, že štátna pomoc na realizáciu širokopásmového pripojenia bude kľúčovým prvkom politiky územnej súdržnosti. Vyzývame Komisiu, aby zahrnula ďalšie zmeny všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách na podporu digitalizácie obchodných zariadení, ako aj operácií. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Podobne dôležité projekty spoločného európskeho záujmu, ako aj priemyselné aliancie, či už v oblasti batérií, polovodičov alebo zdravia, musia prispieť k rozvoju inovatívnych hodnotových reťazcov na európskom území. Prvé spôsoby využitia tohto nástroja sú zaujímavé. EHSV bude venovať pozornosť otvorenosti dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu pre MSP, ako sa predpokladá v návrhu usmernení. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Je tiež nevyhnutné zabezpečiť rovnaké podmienky hospodárskej súťaže pre subjekty z tretích krajín; hlavným problémom v tejto oblasti je kontrola zahraničných dotácií. Mimoeurópske podniky dostávajú masívnu štátnu podporu.
  V tejto súvislosti sa EHSV domnieva, že návrh Komisie (2) o štátnych finančných prostriedkoch zo zahraničných zdrojov poskytnutých podnikom pôsobiacim na trhu EÚ, ktoré môžu narušiť trh, je užitočným a dôležitým operačným nástrojom. Vzhľadom na uvedené skutočnosti si však niektoré aspekty regulačných opatrení, ktoré sú samy osebe zložité a viacrozmerné, vyžadujú ďalšie preskúmanie. |
| --- | --- |

4.6.

V tejto súvislosti sa EHSV domnieva, že návrh Komisie (2) o štátnych finančných prostriedkoch zo zahraničných zdrojov poskytnutých podnikom pôsobiacim na trhu EÚ, ktoré môžu narušiť trh, je užitočným a dôležitým operačným nástrojom. Vzhľadom na uvedené skutočnosti si však niektoré aspekty regulačných opatrení, ktoré sú samy osebe zložité a viacrozmerné, vyžadujú ďalšie preskúmanie.

| 4.7. | EHSV okrem toho víta prijatie aktu o digitálnych trhoch (Digital Markets Act — DMA), keďže jeho cieľom je zabezpečiť súťažeschopné a spravodlivé digitálne trhy prostredníctvom regulácie ex ante. V tejto súvislosti je európske riadenie nevyhnutné na zaručenie jednotného uplatňovania aktu o digitálnych trhoch v Európskej únii a jeho účinnosti. Zatiaľ čo v akte sa riešia otázky spoločného využívania údajov a prístupu k údajom pre strážcov prístupu (gatekeepers), je okrem toho potrebné objasniť miesto údajov v posudzovaní hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Napokon, vo svojich nadnárodných a globálnych alianciách musí byť EÚ schopná identifikovať prípady porušovania ľudských práv a základných slobôd, ako aj ohrozovania zdravia a bezpečnosti ľudí a životného prostredia v rámci hodnotových a dodávateľských reťazcov. EHSV berie na vedomie iniciatívy začaté v tomto smere, najmä pokiaľ ide o zrkadlové doložky. |
| --- | --- |

4.8.

V Bruseli 19. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Prieskumné stanovisko na žiadosť francúzskeho predsedníctva Rady EÚ na tému Ako prispejú identifikované priemyselné ekosystémy k strategickej autonómii EÚ a dobrým životným podmienkam Európanov? prijaté 19. januára 2022 (Ú. v. EÚ C 194, 12.5.2022, s. 34).

1

(2)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zahraničných subvenciách narúšajúcich vnútorný trh [COM(2021) 223 final — 2021/0114 (COD)].

2

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/38

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Budovanie hospodárstva, ktoré pracuje v prospech ľudí: akčný plán pre sociálne hospodárstvo

[COM(2021) 778 final]

(2022/C 323/07)

| Spravodajca: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Spravodajca:

Giuseppe GUERINI

| Konzultácia | Komisia, 21. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 6. 4. 2022 |
| Prijaté v pléne | 18. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 179/1/4 |

Konzultácia

Komisia, 21. 1. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

6. 4. 2022

Prijaté v pléne

18. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

179/1/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta akčný plán pre sociálne hospodárstvo (Social Economy Action Plan – SEAP), do ktorého boli zahrnuté mnohé kľúčové body, na ktoré výbor v priebehu rokov upozornil, počnúc svojím stanoviskom INT/447 z roku 2009 (1). V SEAP sa jasne uvádza, že európske inštitúcie musia podporovať a uznávať rôzne právne formy, ktoré charakterizujú ekosystém sociálneho hospodárstva, v neposlednom rade z dôvodu jeho osobitnej úlohy pri podpore miestneho hospodárstva a blízkosti k miestnym územiam a komunitám. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Násilná vojnová agresia na Ukrajine a s ňou spojený masový odchod utečencov poukazujú na veľký sklon k solidarite národov Európy a organizácií občianskej spoločnosti, ktoré pôsobia v oblasti prijímania utečencov a riadenia humanitárnej pomoci, a ktoré tak potvrdzujú dôležitú úlohu sociálneho hospodárstva pri organizovaní solidárnych reakcií počas humanitárnych kríz. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sociálne hospodárstvo zostáva v mnohých členských štátoch nevyužitým potenciálom. Preto je potrebné, aby bol SEAP doplnený o strednodobé a dlhodobé opatrenia nasmerovaním a koordináciou potrebných opatrení a posilnením príslušného právneho rámca. EHSV v tejto súvislosti plne podporuje úsilie o predloženie osobitného odporúčania Európskej rady, ktoré je naplánované na rok 2023. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV navrhuje, aby bol SEAP v záujme jeho zefektívnenia posilnený konkrétnymi návrhmi v štyroch oblastiach záujmu: i) spolupráca medzi orgánmi verejnej správy a subjektmi sociálneho hospodárstva; ii) otázka štátnej pomoci; iii) investície a finančné nástroje; iv) zdaňovanie. Týmto spôsobom sa SEAP užšie prepojí s európskou stratégiou do roku 2030 s osobitným zameraním na úlohu, ktorú môže sociálne hospodárstvo zohrávať pri podpore zelenej, digitálnej a sociálnej transformácie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV dúfa, že SEAP podporí cielenejšie investovanie európskych zdrojov vyčlenených na národné plány obnovy a odolnosti do dosahovania cieľov sociálneho začlenenia, vzdelávania a podpory zamestnanosti s osobitným zameraním na mladých ľudí, rodiny a zraniteľné osoby, pričom sa odporúča, aby sa osobitná pozornosť venovala odbornej príprave v oblasti digitálnych zručností pre znevýhodnené osoby. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | V snahe propagovať osvedčené postupy spolupráce medzi verejnými orgánmi a subjektmi sociálneho hospodárstva EHSV odporúča vytvoriť nástroje kolaboratívneho územného riadenia a nástroje spoločnej správy, ktoré sú najlepším spôsobom, ako zapojiť rôzne zainteresované strany, a posilniť tak kultúru subsidiarity. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV víta, že v rámci SEAP sa navrhuje zintenzívniť úsilie orientovať verejné obstarávanie a koncesie na dosahovanie sociálnych a environmentálnych cieľov a odporúča posilniť formy verejno-súkromného partnerstva. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV nabáda Komisiu, aby v súlade s tým, čo sa uvádza v SEAP o zdaňovaní, venovala osobitnú pozornosť zdaňovaniu subjektov sociálneho hospodárstva v rámci legislatívnej iniciatívy Business in Europe: Framework for Income Taxation (Podnikanie v Európe: Rámec pre zdaňovanie príjmov) (BEFIT), ktorá sa očakáva v nadchádzajúcich mesiacoch. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Všeobecné pripomienky a súvislosti

| 2.1. | V akčnom pláne pre sociálne hospodárstvo sa navrhuje viacročná perspektíva do roku 2030 a prílohou k nemu sú dva pracovné dokumenty. Prvý poskytuje ďalšie údaje pre oznámenie „Budovanie hospodárstva, ktoré pracuje v prospech ľudí: akčný plán pre sociálne hospodárstvo“ v súlade s implementáciou Európskeho piliera sociálnych práv. Druhý dokument s názvom „Scenáre k spoločnej realizácii prechodu na odolnejší, udržateľnejší a digitálnejší priemyselný ekosystém založený na blízkosti a sociálnom hospodárstve“ je naopak prepojený s novou európskou priemyselnou stratégiou, v ktorej môže sociálne hospodárstvo zohrávať inovatívnu úlohu smerom k spravodlivej a vyváženej transformácii v strategických sektoroch, ako sú digitálne a zelené hospodárstvo. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV víta rozhodnutie pokračovať v konvergencii akčného plánu pre sociálne hospodárstvo tak smerom k Európskemu pilieru sociálnych práv, ako aj k novej európskej priemyselnej stratégii, kde ako inovatívna vyniká voľba určiť jeden špecifický „ekosystém“ sociálneho hospodárstva. V tejto súvislosti je dôležité, aby sa strednodobé a dlhodobé ciele lepšie vymedzili aj na obdobie po roku 2023. Sociálne hospodárstvo môže byť skutočne veľmi užitočné pri riešení hlavných výziev, ktorým Európa čelí: znižovanie nerovností, demografický tlak, poskytovanie podpory mladým generáciám, riadenie prijímania utečencov a migrantov a udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti a európskeho modelu sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV sa domnieva, že SEAP by mal podporovať aj opatrenia koordinované s plánom pre „jednotný kapitálový trh“, ako sa odporúča v stanoviskách ECO/533 (2) a INT/965 (3), v ktorých sa vyžaduje, aby únia kapitálových trhov zohľadňovala špecifiká finančných nástrojov pre sektor sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Akčný plán, hoci sa vyhýba právnemu vymedzeniu pojmu „sociálne hospodárstvo“, identifikuje charakteristické črty jeho subjektov: i) prednosť ľudí a sociálnych cieľov pred ziskom; ii) opätovné investovanie všetkých alebo väčšiny ziskov na vykonávanie činností zameraných na kolektívny záujem alebo v prospech pridružených členov a príjemcov v kontexte všeobecného záujmu; iii) demokratické a participatívne riadenie. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV súhlasí s týmito zásadami a nabáda Komisiu a členské štáty, aby prijali odvážnejšie a koordinovanejšie iniciatívy na stanovenie spoločného a koordinovaného právneho rámca pre sociálne hospodárstvo, ktorý by konsolidoval tri uvedené zásady, a zabránil tak nejasnostiam a neistote. Vymedzenie, ktoré by identifikovalo rôzne medzičasom konsolidované organizačné a podnikateľské modely, by tiež umožnilo dosiahnuť cieľ poskytnúť združeniam, vzájomným spoločnostiam a nadáciám európsky štatút, a to najmä tým, ktoré potrebujú pôsobiť v cezhraničnom rozmere. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV víta, že Komisia navrhuje pomôcť členským štátom pri definovaní opatrení v prospech sociálneho hospodárstva s cieľom podporiť udržateľnejší, inkluzívnejší a inovatívnejší model hospodárskeho a sociálneho rozvoja. Komisia má v úmysle intervenovať priamo alebo spolu s členskými štátmi najmä v troch prioritných oblastiach: i) vytvorenie správnych podmienok pre sociálne hospodárstvo; ii) ponuka príležitostí na začatie a rozšírenie činností; iii) zabezpečenie uznania sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V tejto súvislosti EHSV oceňuje, že akčný plán vyzýva na využitie viacerých politických opatrení, medzi ktoré patrí zdaňovanie, regulácia verejných trhov, hospodárska súťaž a štátna pomoc, primeraná regulácia pracovných podmienok, vzdelávanie a výskum. V tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu podporovať kvalitu práce a zlepšovať postupy na informovanie a zapájanie pracovníkov do strategických rozhodnutí subjektov sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Medzi odvetvia, v ktorých subjekty sociálneho hospodárstva pôsobia, patria sociálne a zdravotnícke služby, starostlivosť, vzdelávanie a odborná príprava, kultúra a ochrana životného prostredia a všeobecnejšie mnohé služby všeobecného hospodárskeho záujmu uvedené v Európskom pilieri sociálnych práv, teda odvetvia, ktoré v čoraz väčšom rozsahu vytvárajú hospodárske hodnoty a pracovné miesta. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Subjekty sociálneho hospodárstva pôsobia vo všetkých odvetviach hospodárstva v mnohých európskych krajinách: od priemyselnej a remeselnej výroby po obehové hospodárstvo, od udržateľného cestovného ruchu až po výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, od dopravy až po komunikačné a informačné služby. Plnia rozhodujúce funkcie pri sociálnej inovácii a rozšírenom transfere technológií v prospech znevýhodnených skupín alebo území. Vzhľadom na množstvo právnych a organizačných foriem je potrebné vyhnúť sa „univerzálnemu“ prístupu, no nemalo by sa pritom upustiť od koordinácie pod vedením Komisie. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Podniky sociálneho hospodárstva sa väčšinou etablujú na miestnej úrovni, kde prispievajú k sociálnej súdržnosti, vďaka čomu sú územia odolnejšie a inkluzívnejšie. Podniky sociálneho hospodárstva sa vzhľadom na svoju tendenciu pôsobiť v blízkosti občanov, obzvlášť účinne zapájajú aj do zelenej a digitálnej transformácie, pričom všetkým osobám vrátane najzraniteľnejších osôb a osôb, ktorým hrozí sociálne vylúčenie, uľahčujú prístup k digitálnym technológiám, najmä podporným technológiám, ktoré umožňujú účasť osôb so zdravotným postihnutím na trhu práce. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Osobitná pozornosť by sa mala venovať aj zapojeniu a posilneniu postavenia mladých ľudí, ktorí by sa mali podporiť opatreniami odbornej prípravy zameranými na podnietenie podnikateľského ducha mladých generácií. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Na využitie tohto potenciálu je potrebné rozšíriť prístup subjektov sociálneho hospodárstva k investičnému kapitálu, a to najmä s cieľom lepšie rozvíjať investície do sociálnej infraštruktúry (cenovo dostupné bývanie, dlhodobá zdravotná a sociálna starostlivosť, vzdelávanie a celoživotné vzdelávanie, znižovanie chudoby a lepšia dostupnosť). Takéto infraštruktúry je potrebné posilniť, aby sa znížili nerovnosti a sociálne vylúčenie, ktoré sa v Európe po pandémii zvýšili. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Akčný plán je príležitosťou na rozvoj sociálneho hospodárstva prostredníctvom zlepšenia priemyselnej politiky a na uznanie úlohy, ktorú zohrávajú najmä družstvá v oblasti európskych služieb a priemyslu, kde zároveň vytvárajú dôležité výrobné klastre a vysokú inovačnú schopnosť inovácie. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EHSV považuje za dôležitý záväzok Komisie zrealizovať štúdie a výskumy o sociálnom hospodárstve s cieľom predložiť odporúčanie Európskej rady v roku 2023, a rovnako víta skutočnosť, že v roku 2025 sa počíta s hodnotením vykonávania akčného plánu. Aby však boli štúdie a hodnotenia účinné, v SEAP by mali lepšie objasniť očakávané strednodobé a dlhodobé ciele, ktoré pomôžu špecifikovať očakávané sociálne vplyvy, a to aj vo vzťahu k európskej stratégii do roku 2030. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | EHSV oceňuje a podporuje ciele Komisie pri presadzovaní cezhraničných vzťahov a internacionalizácie sociálneho hospodárstva podporou a povzbudzovaním zapojenia podnikov sociálneho hospodárstva do európskych platforiem partnerstva prostredníctvom zriadenia jednotného kontaktného miesta pre sociálne hospodárstvo. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | V rámci iniciatív na podporu podnikateľskej kultúry a najmä na zvýšenie zapojenia mladých ľudí do vytvárania nových podnikov je nevyhnutné zlepšiť poznatky o potenciáli sociálneho hospodárstva v študijných programoch stredných a vysokých škôl. Výbor preto podporuje návrh otvoriť novú akadémiu pre podnikanie mladých ľudí, ktorá by zahŕňala aj sociálne hospodárstvo. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Konkrétne pripomienky

3.1.   Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy a subjektmi sociálneho hospodárstva

| 3.1.1. | V SEAP sa uznáva potenciál sociálneho hospodárstva pre budúcnosť sociálnych a priemyselných politík a zdôrazňuje sa význam úloh všeobecného záujmu, ku ktorým sociálne hospodárstvo prispieva. Preto je dôležité stanoviť ciele na zlepšenie spolupráce medzi orgánmi verejnej správy, subjektmi sociálneho hospodárstva a aktérmi sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | V tejto súvislosti považuje EHSV za potrebné investovať do posilnenia spoločnej správy medzi verejnými orgánmi a sociálnymi podnikmi, ktoré sa usilujú o dosiahnutie cieľov spoločného záujmu, a zároveň pritom rešpektujú špecifické oblasti pôsobnosti a autonómiu. Preto by sa mali podporovať formy plánovania a navrhovania s inkluzívnym riadením, ktoré uznáva úlohu subjektov sociálneho hospodárstva, najmä v územných systémoch spolupráce medzi sociálnym hospodárstvom a miestnou správou. Tieto inovatívne formy musia byť nevyhnutne budované s ohľadom na požiadavky transparentnosti, podmienok rovnakého zaobchádzania, hospodárnosti a otvorenosti voči rôznym zainteresovaným stranám v súlade so zásadou subsidiarity. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Tieto formy spolupráce sa zdajú byť obzvlášť účinné, pokiaľ ide o poskytovanie služieb všeobecného záujmu, pretože umožňujú vhodnejšie riadenie konkurencieschopnosti, pričom rozvíjajú a zlepšujú spoluprácu a pozitívne sociálne vplyvy vytvorené s pozorným ohľadom na spoločné statky. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EHSV preto súhlasí so zámerom Komisie pracovať na zlepšení prístupu subjektov sociálneho hospodárstva na trh verejného obstarávania. V tejto súvislosti sa vďaka smernici (4) o verejnom obstarávaní z roku 2014 dosiahol značný pokrok. EHSV však dúfa, že Komisia pri revízii smernice o verejnom obstarávaní – a najmä článku 77 o zmiernenom režime pre sociálne služby – zavedie jasnejšie rozlíšenie medzi sledovaním všeobecného záujmu a vytvorením jednotného trhu, aby sa poskytol lepší právny základ pre vymedzenie dohôd o spolupráci medzi orgánmi verejnej správy a subjektmi sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Štátna pomoc

| 3.2.1. | Je dobre známe, že niektoré odvetvia, v ktorých pôsobia subjekty sociálneho hospodárstva (najmä sociálna starostlivosť, zdravotníctvo, vzdelávanie a podpora kultúry) potrebujú primeranú finančnú podporu z verejných zdrojov. Ak však služby poskytované subjektmi sociálneho hospodárstva poskytujú aj komerčné podniky, verejná pomoc by sa v každom prípade mala poskytovať bez narušenia trhových pravidiel. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Cieľom kontroly štátnej pomoci je zachovať rovnováhu medzi podporou a spravodlivou hospodárskou súťažou. V akčnom pláne sa zdôrazňuje, že verejné orgány a príjemcovia často nevyužívajú čo najviac z existujúcich možností, pokiaľ ide o flexibilitu štátnej pomoci. To je určite pravda a riešením by boli cielené investície do špecializovaného vzdelávania pre orgány verejnej správy s ohľadom na európske pravidlá štátnej pomoci, najmä tie, ktoré sa týkajú služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (SVHZ). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Pravidlá hospodárskej súťaže však nie sú vždy adekvátne na riešenie problémov, akými sú manažment sociálnych služieb, najmä zdravotníckych a opatrovateľských služieb, ktoré sa neriadia logikou trhu, ale solidárnosťou. EHSV už vo svojom stanovisku TEN/605 (5) poukázal na to, že „nedostatok istoty alebo značné náklady na plnenie požiadaviek vytvárajú prekážky, ktoré príslušným orgánom do značnej miery bránia v plnom vykonávaní politiky SVHZ“. SEAP preto musí byť príležitosťou na zlepšenie dialógu medzi Komisiou, členskými štátmi, orgánmi miestnej samosprávy a zástupcami sociálnych partnerov a sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Pravidlá EÚ určené pre SVHZ zaručujú dostatočnú flexibilitu, pokiaľ ide o pravidlá štátnej pomoci. Mnohé verejné orgány sa však vzdávajú možnosti uplatňovať právny rámec pre verejnú pomoc na služby všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Návrh Komisie na uľahčenie primeraného oboznamovania sa s formami prístupu k štátnej pomoci prostredníctvom špecializovaných webinárov a workshopov je vítaný, ale nedostatočný. V skutočnosti by bol potrebný ráznejší regulačný zásah, a to aj prostredníctvom právne nezáväzných nástrojov (soft law), ktoré by objasnili požiadavky na prístup k štátnej pomoci dostupnej pre subjekty sociálneho hospodárstva a jej význam, najmä pokiaľ ide o sektor SVHZ na jednej strane a pomoc pri nábore znevýhodnených osôb podľa všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách na strane druhej. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Okrem toho by sa granty vyplácané subjektom sociálneho hospodárstva, ktoré prispievajú k realizácii všeobecného záujmu, mali uznať za zlučiteľné s vnútorným trhom. Z tohto dôvodu by bolo užitočné prehodnotiť aj prahové hodnoty de minimis týkajúce sa intervencií na podporu podnikov sociálneho hospodárstva, keď vykonávajú intervencie a sociálne služby všeobecného záujmu. |
| --- | --- |

3.2.6.

3.3.   Investície a finančné nástroje

| 3.3.1. | Podľa odhadov uvedených v akčnom pláne sa počas programového obdobia 2014 – 2020 zmobilizovalo najmenej 2,5 miliardy z rozpočtu EÚ na podporu sociálneho hospodárstva prostredníctvom rôznych európskych programov a fondov. EHSV víta zámer Komisie ďalej zvyšovať úroveň podpory na obdobie rokov 2021 – 2027 odstránením prekážok prístupu subjektov sociálneho hospodárstva k európskym fondom. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Z tohto dôvodu sa zdá byť dôležitý cieľ zaviesť nové finančné produkty v rámci programu InvestEU už v roku 2022 s cieľom mobilizovať súkromné financovanie zamerané na potreby spoločností sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Okrem podpory investícií a finančných nástrojov je aj jednoduchý prístup k bankovým úverom pre mnohé subjekty sociálneho hospodárstva naďalej problémom. Z tohto dôvodu sa EHSV domnieva, že sú potrebné nástroje záruk prístupu k úverom, ktoré sa už rozsiahlo otestovali v prípade MSP, a mali by sa tiež systematicky rozšíriť na subjekty sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | EHSV navrhuje nabádať každý členský štát k tomu, aby aj s podporou nástroja InvestEU vytvoril osobitný „záručný fond“ venovaný subjektom sociálneho hospodárstva, ktorý by sa riadil osobitnými kritériami hodnotenia úverovej bonity, a zároveň by podporoval zavedenie vhodných ukazovateľov na hodnotenie investícií do sociálneho hospodárstva, čo by bolo užitočné tiež v záujme podpory inovatívnych finančných nástrojov. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | EHSV rovnako ako Komisia v SEAP oceňuje skúsenosti s odkupovaním podnikov pracovníkmi (workers buyout), pričom poukazuje na významnú úlohu družstiev tvorených pracovníkmi, ktorí obnovujú činnosť insolventných podnikov vo forme družstiev. Tieto skúsenosti sú úspešné, ak sa pracovníci združení v družstve môžu spoľahnúť na špecifické mechanizmy financovania a na vytváranie fondov na kapitalizáciu týchto spoločností. Popri finančných nástrojoch je však nevyhnutné, aby pracovníci boli primerane podporovaní opatreniami v oblasti vzdelávania a rozvoja zručností. EHSV tiež vyzýva Komisiu, aby naďalej úzko spolupracovala s členskými štátmi s cieľom nájsť nástroje a riešenia na odstránenie prekážok a urýchlenie právnych postupov na prevod vlastníctva podniku po jeho zatvorení na zamestnancov prostredníctvom zamestnaneckých družstiev alebo iných foriem podnikov sociálneho hospodárstva, ktoré vlastnia pracovníci. |
| --- | --- |

3.3.5.

3.4.   Fiškálna politika, ktorá uznáva funkcie všeobecného záujmu

| 3.4.1. | Fiškálny rámec, v rámci ktorého fungujú subjekty sociálneho hospodárstva, je roztrieštený a do značnej miery vymedzený členskými štátmi. EHSV víta skutočnosť, že akčný plán obsahuje zmienku o potrebe osobitnej daňovej politiky pre sociálne hospodárstvo, pričom konštatuje, že len málo členských štátov doteraz vytvorilo špecifický a koherentný fiškálny rámec pre sociálne podniky. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Koordinovaná harmonizácia daní inšpirovaná najlepšími postupmi v členských štátoch by bola prospešná a žiaduca, najmä pokiaľ ide o určité oslobodenia od dane z nerozdelených ziskov, zníženie sadzieb DPH, zníženie alebo oslobodenie od nákladov na sociálne poistenie a zníženie dane v prípade darov. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EHSV víta, že sa v SEAP navrhuje zverejnenie usmernení, ktoré objasňujú pravidlá daňového zaobchádzania s cezhraničnými darmi, ktoré sú určené pre verejnoprospešné iniciatívy a špecifickú štúdiu o filantropickom darcovstve v EÚ. V tejto súvislosti sa domnieva, že tieto usmernenia by mali obsahovať odporúčania pre členské štáty na rozpoznávanie porovnateľnosti verejnoprospešných organizácií so sídlom v danom členskom štáte s organizáciami so sídlom v inej krajine EÚ. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Napokon je dôležité, aby sa akčný plán pre sociálne hospodárstvo stal strategickým nástrojom tvoreným konkrétnymi opatreniami v prospech subjektov sociálneho hospodárstva a miestnych komunít, doplnenými o fiškálnu politiku v súlade so stanovenými sociálnymi cieľmi. |
| --- | --- |

3.4.4.

V Bruseli 18. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 22.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 20.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 194, 12.5.2022, s. 39.

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ OJ L 94, 28.3.2014, s. 65).

4

(5)  Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s. 45.

5

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/43

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Stratégia EÚ v oblasti normalizácie – Stanovenie globálnych noriem na podporu odolného, zeleného a digitálneho jednotného trhu EÚ

[COM(2022) 31 final]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1025/2012, pokiaľ ide o rozhodnutia európskych normalizačných organizácií týkajúce sa európskych noriem a európskych normalizačných produktov

[COM(2022) 32 final – 2022/0021(COD)]

(2022/C 323/08)

| Spravodajkyňa: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Sandra PARTHIE

| Konzultácia | a) | Európska komisia, 2. 5. 2022 |
| --- | --- | --- |

Konzultácia

a)

Európska komisia, 2. 5. 2022

| b) | Európsky parlament, 14. 2. 2022 |
| --- | --- |

b)

Európsky parlament, 14. 2. 2022

| c) | Rada, 17. 2. 2022 |
| --- | --- |

c)

Rada, 17. 2. 2022

Právny základ

| a) | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| --- | --- |

a)

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

| b) | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| --- | --- |

b)

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

5. 5. 2022

Prijaté v pléne

18. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

186/1/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta oznámenie Európskej komisie o budúcnosti normalizácie EÚ v globálnom kontexte. V návrhu Komisie sa správne zohľadňuje vývoj medzinárodných noriem a reaguje na zmeny, ktoré nastali. Pokiaľ ide o návrh k článku 10 nariadenia Európskeho parlamentu a Radfy (EÚ) č. 1025/2012 (1), EHSV víta revíziu riadenia. Pri riadení európskych normalizačných organizácií sa musí zohľadňovať transparentná, otvorená, inkluzívna a spravodlivá účasť všetkých príslušných účastníkov trhu, spotrebiteľov, zainteresovaných strán zo sociálnej oblasti a z oblasti ochrany životného prostredia, odborových zväzov, malých, stredných aj veľkých podnikov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | V záujme zabezpečenia širokého spoločenského konsenzu je zásadné zaručiť inkluzívny a vyvážený prístup, ktorý plne umožní účasť všetkých zainteresovaných a dotknutých strán. Na úrovni EÚ a členských štátov sa politickí predstavitelia a normalizačné organizácie navzájom podporujú formovaním rámcových podmienok. Požiadavka, aby bola európska stratégia v oblasti normalizácie inkluzívna, je vo svete jedinečná a rozhodne si zasluhuje podporu. Na medzinárodnej úrovni je nedostatočná inkluzívnosť ako základný kameň medzinárodnej normalizácie dôvodom na znepokojenie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV vidí nebezpečenstvo v tom, že v iných regiónoch sveta sa normalizácia stáva nástrojom „priemyselnej politiky“ či geopolitickým nástrojom. Európska únia musí byť pripravená prispôsobiť svoj prístup, aby zabezpečila a zvýšila konkurencieschopnosť európskych podnikov a ochranu spotrebiteľov. EHSV preto víta 22 navrhovaných opatrení vrátane zriadenia fóra na vysokej úrovni na lepšiu koordináciu záujmov zainteresovaných strán, vytvorenie pozície „hlavného úradníka pre normalizáciu“, výzvy na reformu riadenia európskych normalizačných organizácií, stanovenia priorít normalizácie v záujme dvojakej zelenej a digitálnej transformácie a zrýchlenia normalizačných procesov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Treba zosúladiť „prístup zdola nahor“ používaný pri normách stimulovaných trhom s politicko-strategickým „prístupom zhora nadol“ užšou spoluprácou vlád a politických predstaviteľov s priemyslom a ďalšími zainteresovanými stranami v záujme vytvorenia spoločných európskych stratégií a zachovania demokratických hodnôt. Na tento účel sa musí nadviazať nepretržitá komunikácia medzi Európskou komisiou, európskymi normalizačnými organizáciami, národnými normalizačnými orgánmi, priemyslom a zainteresovanými organizáciami občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV podporuje aj výzvu, aby európske normalizačné organizácie zmodernizovali svoje riadenie, plnohodnotne zastupovali európsky verejný záujem, európske demokratické hodnoty a záujmy malých a stredných podnikov (MSP), zainteresovaných strán v sociálnej oblasti a oblasti ochrany životného prostredia, odborových zväzov, občianskej spoločnosti a používateľov a aby sa uľahčil prístup k normám. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | V európskej stratégii v oblasti normalizácie sa uvádza niekoľko iniciatív v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy zameraných na výskumných pracovníkov, mladých odborníkov a odborníkov z praxe, ktorých cieľom je podporiť rozvoj zručností v oblasti normalizácie. EHSV sa domnieva, že tieto návrhy majú kľúčový význam, najmä pre MSP a mikropodniky a v záujme stanovenia rámca pre investície do talentu, a dôrazne podporuje ich široké a rýchle zavedenie. Zdôrazňuje, že je potrebné, aby európske a národné orgány vo väčšej miere financovali všetky subjekty zapojené do normalizácie, ako sú odborové zväzy, organizácie občianskej spoločnosti a podniky, s cieľom zlepšiť ich schopnosť zúčastňovať sa na normalizačnej práci. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Kontext návrhov Komisie

| 2.1. | Normy sú ústredným prvkom jednotného trhu EÚ. Za posledných 30 rokov vďaka európskemu systému normalizácie vzniklo viac ako 3 600 harmonizovaných noriem umožňujúcich spoločnostiam preukázať súlad s právnymi predpismi EÚ. Európskymi normami sa dosiahli veľké prínosy, vytvorili sa rovnaké podmienky pre podniky na jednotnom trhu a zvýšila sa dôvera spotrebiteľov. Obsah vymedzujú technické výbory, v ktorých má štát právo na účasť, ale nemá rozsiahlejšie práva zasahovať. V niektorých členských štátoch EÚ platia ďalšie predpisy o spracovaní projektov verejného záujmu. Keďže harmonizované normy sú právnymi predpismi EÚ (2), musia byť vypracované v súlade s demokratickými zásadami so zapojením všetkých zainteresovaných strán (a zohľadňovať záujmy občianskej spoločnosti, spotrebiteľských, sociálnych a environmentálnych skupín, odborových organizácií a MSP) a ako také musia zabezpečiť vyvážené rozhodovacie národných, európskych (a medzinárodných) normalizačných organizácií. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Európska normalizácia pôsobí v čoraz konkurenčnejšom globálnom kontexte. Konkurencieschopnosť, technologická suverenita a schopnosť Európy zmenšovať závislosti, ako aj ochrana hodnôt EÚ vrátane našich sociálnych a environmentálnych ambícií budú závisieť od úspešnosti európskych aktérov v oblasti normalizácie na medzinárodnej úrovni. Na to sú potrebné zdroje/odborné znalosti európskych zainteresovaných strán, bez ktorých nie je možné zachovať európske vedúce postavenie v medzinárodnej normalizácii. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ambície EÚ smerujúce ku klimaticky neutrálnemu, odolnému a obehovému hospodárstvu nemožno dosiahnuť bez európskych noriem. Aby EÚ zostala globálnym tvorcom noriem, musí mať silný globálny vplyv na normalizačné činnosti a viesť prácu kľúčových medzinárodných fór a inštitúcií. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vo svojej stratégii v oblasti normalizácie (3) Komisia opisuje svoj prístup k normám v rámci jednotného trhu i na globálnej úrovni. K stratégii je priložený návrh na zmenu nariadenia o normalizácii (4), správa o jeho vykonávaní (5) a ročný pracovný program Únie pre európsku normalizáciu na rok 2022 (6). Cieľom stratégie je zlepšiť globálnu konkurencieschopnosť EÚ v záujme umožnenia odolného, ekologického a digitálneho hospodárstva a začlenenia demokratických hodnôt do aplikácie technológií. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Najmä v prípade nových a vznikajúcich technológií európsky systém normalizácie často nedokáže vytvoriť normy včas, a preto stráca dôležitú výhodu „prvého ťahu“ prostredníctvom normalizácie. V tejto stratégii sa navrhuje súbor opatrení, aby sa normy opäť stali jadrom odolného, ekologického a digitálneho jednotného trhu EÚ a aby sa posilnila globálna úloha európskeho systému normalizácie. Na úrovni EÚ a členských štátov sa politickí predstavitelia a normalizačné organizácie navzájom podporujú formovaním týchto rámcových podmienok. Táto spolupráca sa ukázala ako úspešná a tvorí základ hospodárskeho úspechu a prístupu európskych podnikov na medzinárodný trh. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisia tiež navrhuje zmenu (7) nariadenia (EÚ) č. 1025/2012 o normalizácii na zlepšenie riadenia európskeho systému normalizácie. Hoci európsky systém zostane otvorený, transparentný, inkluzívny a nestranný, návrhom sa stanovuje, že normalizačné žiadosti Komisie adresované európskym normalizačným organizáciám musia spracovávať národné normalizačné orgány. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisia v súlade s nariadením (EÚ) č. 1025/2012 uverejnila oznámenie, v ktorom sa stanovuje ročný pracovný program Európskej únie pre európsku normalizáciu na rok 2022. Uvádzajú sa v ňom opatrenia, ktoré Komisia hodlá začať uskutočňovať v roku 2022 s cieľom zlepšiť otvorenosť, transparentnosť a inkluzívnosť európskeho systému normalizácie. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Podľa článku 24 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1025/2012 Komisia každých päť rokov podáva správu o jeho vykonávaní. Komisia predložila druhú správu (8), ktorá sa týka najmä rokov 2016 –2020, pričom niektoré aktualizované fakty a čísla siahajú až do roku 2021. Vyplýva z nej, že európsky systém normalizácie sa po niektorých stránkach zlepšil, napr. pokiaľ ide o nové nástroje IT, ale ešte zostáva priestor na zlepšenie v ďalších oblastiach. Platí to najmä o inkluzívnosti, úlohe národných normalizačných orgánov v európskom systéme normalizácie a lehotách doručovania harmonizovaných európskych noriem Komisii. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta oznámenie Európskej komisie o budúcnosti normalizácie EÚ v globálnom kontexte. V návrhu Komisie sa správne zohľadňuje vývoj medzinárodných noriem a reaguje na zmeny, ktoré nastali. Cieľom je zabezpečiť rozhodný európsky postoj a zaistiť európske záujmy v rámci postupov a štruktúr stanovovania noriem. Ak Európa správne využije hybnú silu dvojakej transformácie, môže získať výhodu prvého ťahu v normalizácii v ekologickej a digitálnej oblasti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pokiaľ ide o návrh k článku 10 nariadenia (EÚ) č. 1025/2012, EHSV víta revíziu riadenia. Pri riadení európskych normalizačných organizácií sa musí zohľadňovať transparentná, otvorená, inkluzívna a spravodlivá účasť všetkých príslušných účastníkov na európskom trhu, spotrebiteľov, zainteresovaných strán zo sociálnej oblasti a z oblasti ochrany životného prostredia, odborových zväzov, malých, stredných aj veľkých podnikov. Musí sa zohľadňovať legitímny rozsah pôsobnosti normalizácie, pričom sa zabráni narušeniu demokraticky legitimizovaných procesov tvorby právnych predpisov a nadmerným žiadostiam o normalizáciu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tradične normy vytvára priemysel. V záujme zabezpečenia širokého spoločenského konsenzu je zásadné zaručiť vyvážený prístup, ktorý plne umožní účasť všetkých zainteresovaných a dotknutých strán. Na úrovni EÚ a členských štátov sa politickí predstavitelia a normalizačné organizácie navzájom podporujú formovaním rámcových podmienok. Požiadavka, aby bola európska stratégia v oblasti normalizácie inkluzívna, je vo svete jedinečná a rozhodne si zasluhuje podporu. Na medzinárodnej úrovni je nedostatočná inkluzívnosť ako základný kameň medzinárodnej normalizácie dôvodom na znepokojenie. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV by chcel poukázať na výhody nového legislatívneho rámca Európskej komisie v oblasti využívania harmonizovaných noriem na špecifikovanie regulačných požiadaviek. Rád by zdôraznil, že normami sa nemá presunúť regulačná právomoc do súkromného sektora. Európske normalizačné organizácie a medzinárodné normalizačné orgány by sa nemali zaoberať sociálno-politickými aspektmi, ktoré patria do pôsobnosti sociálnych partnerov a/alebo regulačného orgánu. EHSV zdôrazňuje, že najmä pri normalizácii služieb treba dôkladne zohľadniť demokratickú legitimizáciu. Obsah a zložitosť služieb sú mimoriadne rozmanité, pričom siahajú napr. od poštových služieb po zložité intelektuálne služby, a v prierezových normách túto rozmanitosť nemožno primerane zohľadniť. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV vidí nebezpečenstvo v tom, že v iných regiónoch sveta sa normalizácia stáva nástrojom „priemyselnej politiky“ či geopolitickým nástrojom. Európska únia musí byť pripravená prispôsobiť svoj prístup, aby zabezpečila a zvýšila konkurencieschopnosť európskych podnikov a ochranu spotrebiteľov. EHSV preto víta 22 navrhovaných opatrení vrátane zriadenia fóra na vysokej úrovni na lepšiu koordináciu záujmov zainteresovaných strán, vytvorenie pozície „hlavného úradníka pre normalizáciu“, výzvy na reformu riadenia európskych normalizačných organizácií, vymedzenia priorít normalizácie v záujme dvojakej, zelenej a digitálnej transformácie a zrýchlenia normalizačných procesov. Tieto opatrenia by mali posilniť európsky a medzinárodný systém normalizácie. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Normy vytvárajú trhy. EHSV sa domnieva, že európsky jednotný trh a udelenie prístupu na tento trh tretím stranám sú aj strategickou výhodou. V záujme zabezpečenia interoperability výrobkov a služieb na celom svete a medzi rôznymi hospodárskymi a spoločenskými systémami potrebujeme zachovať zásadu „jedna norma – jedno testovanie – uznávané všade“. Musí sa zabezpečiť, aby normalizačné procesy, ktoré sa riadia hospodárskymi záujmami alebo politickými záujmami tretích strán, nemali prednosť pred demokraticky uzákonenými právnymi predpismi. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV sa domnieva, že medzinárodné normy, najmä ak sa majú transponovať do európskych noriem, musia zohľadňovať európske sociálne hodnoty zabezpečením toho, že systém medzinárodnej normalizácie bude skutočne inkluzívny. V tejto súvislosti žiada dôslednejšie uplatňovať Viedenskú dohodu (9) a Frankfurtskú dohodu (10), ktoré uzavreli normalizačné orgány a ktorých cieľom je zabrániť tomu, aby európske normy súťažili alebo boli dokonca v rozpore s medzinárodnými normami. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Plnenie existujúcich normalizačných záväzkov v obchodných dohodách EÚ a spolupráca s podobne zmýšľajúcimi partnermi v strategických oblastiach a v medzinárodných normalizačných organizáciách sú zásadnými faktormi úspechu. EHSV sa domnieva, že by sa mal zintenzívniť dialóg s USA spoluprácou v Rade pre obchod a technológie a že by boli prínosné partnerstvá v digitálnej oblasti s Japonskom, so Singapurom a s Južnou Kóreou a ďalšími podobne zmýšľajúcimi krajinami. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Užšou spoluprácou medzi vládami/politickými predstaviteľmi, priemyslom a ďalšími zainteresovanými stranami treba v záujme vytvorenia spoločných európskych stratégií zosúladiť „prístup zdola nahor“, ktorý sa používa pri normách stimulovaných trhom, s politicko-strategickým „prístupom zhora nadol“. Na tento účel sa musí nadviazať nepretržitá komunikácia medzi Európskou komisiou, európskymi normalizačnými organizáciami, národnými normalizačnými orgánmi a priemyslom. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV podporuje aj výzvu, aby európske normalizačné organizácie a ich členské organizácie zmodernizovali svoje riadenie tak, aby plnohodnotne zastupovali verejný záujem a záujmy MSP, zainteresovaných strán v sociálnej oblasti a oblasti ochrany životného prostredia, odborových zväzov, občianskej spoločnosti a používateľov a aby sa uľahčil prístup k normám. Musí sa však zabezpečiť, aby táto revízia neparalyzovala prebiehajúcu normalizačnú prácu a nespôsobovala oneskorené uvádzanie výrobkov na trh. O otázke sprístupnenia noriem na voľné použitie treba diskutovať so všetkými zúčastnenými účastníkmi trhu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV by rád poukázal na to, že normami sa nereguluje len technický aspekt výrobku, ale môžu mať vplyv na ľudí. Preto vyzýva Európsku komisiu, aby viac spresnila, ako sa členské štáty EÚ budú zodpovedať za zaručenie toho, aby sa združenia občianskej spoločnosti mohli aktívne zúčastňovať na normalizačných činnostiach. Zároveň ju vyzýva, aby poskytla ďalšie opatrenia finančnej podpory na pomoc MSP a zainteresovaným stranám zo spoločnosti (napríklad spotrebiteľským organizáciám) s menšími zdrojmi pri účasti na normalizačných procesoch v záujme zabezpečenia vyváženého zastúpenia. Poskytujú širokú škálu nezávislých odborných znalostí a skúseností dôležitých pre normalizačné procesy. EHSV ďalej upozorňuje na skutočnosť, že napriek dobrovoľnej povahe noriem môže mať ich neuplatňovanie závažné negatívne účinky vrátane problémov so zodpovednosťou a zhodou. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV považuje za dôležité, aby všetky zainteresované strany, európske normalizačné organizácie a ďalší partneri spolupracovali na okamžitom riešení naliehavých otázok týkajúcich sa normalizácie, ktoré boli identifikované, napríklad výroba vakcín a liekov na COVID-19, recyklovanie kritických surovín, hodnotový reťazec čistého vodíka, nízkouhlíkový cement, certifikácia čipov a normy týkajúce sa údajov. Preto vyzýva Komisiu, aby pred vymedzením priorít v oblasti normalizácie viedla rokovania s členskými štátmi EÚ a so zainteresovanými stranami, aby sa neprehliadli dôležité normy. Tým by sa zabezpečilo, aby nové ciele neprerušili prebiehajúcu prácu v oblasti normalizácie. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV plne podporuje zrýchlenie postupov stanovovania noriem a navrhuje začlenenie zákonnej kontroly noriem na úrovni technického výboru a úzkej spolupráce s konzultantmi pre harmonizované normy v tejto fáze procesu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV varuje, že navrhovaná revízia existujúcich noriem vzhľadom na ciele Európskej zelenej dohody a dvojakú transformáciu nesmie viesť k hromadnému prepracovaniu noriem, ktoré by spôsobilo oneskorenie vytvárania veľmi potrebných nových noriem. Takáto revízia si vyžiada zdroje, ktoré by nemali pochádzať len od veľkých priemyselných subjektov, ale aj od národných orgánov, výskumných ústavov a environmentálnych a sociálnych aktérov vrátane odborových zväzov. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje možnosť uplatňovania tzv. rovnocenných alternatívnych riešení. Táto koncepcia je mimoriadne dôležitá, najmä pokiaľ ide o inováciu, musí sa posilniť a presadzovať a musí sa zlepšiť informovanosť o nej, aby sa nebránilo inováciám z dôvodu možných nárokov vyplývajúcich zo zodpovednosti. EHSV by však chcel zdôrazniť, že tieto riešenia by sa nemali používať v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia. Rovnocenné alternatívne riešenia by sa mali zvážiť aj v oblasti verejného obstarávania ako nástroja na zavádzanie noriem. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV podporuje návrh zriadiť fórum na vysokej úrovni, ktoré by Komisii pomáhalo predvídať nadchádzajúce priority normalizácie a spolupracovalo s Európskym parlamentom a Radou s cieľom zaistiť politický konsenzus o týchto prioritách. Je však mimoriadne dôležité zabezpečiť účasť priemyslu a príslušných zainteresovaných strán v tomto fóre na vysokej úrovni, ako aj súlad s prácou priemyselného fóra a priemyselných aliancií EÚ. EHSV však vyzýva Komisiu, aby objasnila vzťah navrhovaného centra excelentnosti pre normy s ďalšími fórami. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | V stratégii sa uvádza niekoľko iniciatív v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy zameraných na výskumných pracovníkov, mladých odborníkov a odborníkov z praxe, ktorých cieľom je podporiť rozvoj zručností v oblasti normalizácie. Patrí sem „nástroj na posilnenie normalizácie“, „normalizačné univerzitné dni“, šírenie príslušných materiálov prostredníctvom akadémie EÚ a financovanie normalizačných projektov v zahraničí. EHSV sa domnieva, že tieto návrhy majú kľúčový význam, najmä pre MSP a mikropodniky a v záujme stanovenia rámca pre investície do talentu, a dôrazne podporuje ich široké a rýchle zavedenie. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV podporuje najmä medzinárodnú spoluprácu na normách EÚ s využitím programov a fondov EÚ [napríklad Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa (NDICI – Globálna Európa) a programu Horizont Európa] a s podporou účasti zainteresovaných strán na medzinárodnej normalizácii v zahraničí (MSP, občianskej spoločnosti, akademickej obce), napr. v Afrike ako pozitívnu iniciatívu na vyváženie angažovanosti iných regiónov na africkom kontinente. Posilnenie normalizácie by sa malo stať jedným z kľúčových prvkov iniciatívy EÚ Global Gateway. |
| --- | --- |

4.13.

V Bruseli 18. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1025/2012 z 25. októbra 2012 o európskej normalizácii, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 87/95/EHS a rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (Ú. v. EÚ L 316, 14.11.2012, s. 12).

1

(2)  Pozri oznámenie Komisie COM(2018) 764.

2

(3)  COM(2022) 31.

3

(4)  COM(2022) 32.

4

(5)  COM(2022) 30.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 66, 8.2.2022, s. 1.

6

(7)  COM(2022) 32.

7

(8)  COM(2022) 30.

8

(9)  https://isotc.iso.org/livelink/livelink/fetch/2000/2122/3146825/4229629/4230450/4230458/01__Agreement_on_Technical_Cooperation_between_ISO_and_CEN_(Vienna_Agreement).pdf?nodeid=4230688&vernum=-2.

9

(10)  http://www.iec.ch/about/globalreach/partners/pdf/IEC-CENELEC_Frankfurt_Agreement%7B2016%7D.pdf.

10

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/48 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/48

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Nová generácia vlastných zdrojov pre rozpočet EÚ

[COM(2021) 566 final]

Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ, Euratom) 2020/2093, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027

[COM(2021) 569 final — 2021/0429 (APP)]

Návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ, Euratom) 2020/2053 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie

[COM(2021) 570 final — 2021/0430 (CNS)]

(2022/C 323/09)

| Spravodajca: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |

Spravodajca:

Philip VON BROCKDORFF

Pomocný spravodajca:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia, 1. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 6. 5. 2022 |
| Prijaté v pléne | 18. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 144/2/7 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia, 1. 3. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

6. 5. 2022

Prijaté v pléne

18. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

144/2/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV berie na vedomie konsenzus, ktorý je potrebný na doplnenie nových vlastných zdrojov na pokrytie splácania dlhu vyplývajúceho z vypožičaných prostriedkov v rámci iniciatívy NextGenerationEU bez toho, aby boli ohrozené rozpočty iných programov a nástrojov EÚ alebo aby sa výrazne zvýšil príspevok do zdroja založeného na hrubom národnom dôchodku (HND). Hoci sa návrhy Komisie uvedené v oznámení považujú za potrebné, EHSV sa domnieva, že Komisia by mala zabezpečiť, aby sa návrh nového systému zakladal na dosiahnutí rovnosti a spravodlivosti, účinnosti, transparentnosti, jednoduchosti a stability so zameraním na konkurencieschopnosť a v prípade potreby na uplatňovaní solidarity. EHSV považuje za mimoriadne dôležité podporovať v prípade potreby domácnosti a podniky a dôrazne odporúča cielenejšie posúdenia vplyvu na úrovni jednotlivých krajín, ako aj pri konkrétnych priemyselných odvetviach, aby sa určili prípadné negatívne vplyvy na domácnosti a na celkovú konkurencieschopnosť hospodárstva EÚ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Hoci vlastné zdroje založené na systéme obchodovania s emisiami (ETS) predstavujú základný nástroj na znižovanie emisií skleníkových plynov, EHSV nalieha na Komisiu, aby zabezpečila, že sa bude vykonávať nerušivým a nákladovo efektívnym spôsobom. EHSV okrem toho berie na vedomie rozšírenie systému ETS na námorný sektor, postupné zvyšovanie kvót pre leteckú dopravu a zahrnutie sektoru cestnej dopravy a budov. EHSV považuje za realistické, aby obmedzený podiel príjmov zo systému ETS prúdil do rozpočtu EÚ. Ide totiž o celoeurópsky nástroj v oblasti klímy, ktorý prispieva k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality a posilňuje vnútorný trh. V tejto súvislosti by sa mal existovať dostatočný príjem na podporu odvetví, ktoré sú povinné vykonávať ďalšie opatrenia na riešenie zmeny klímy. Okrem toho EHSV opakuje, že zásada „znečisťovateľ platí“ musí platiť vo všetkých krajinách. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Vzhľadom na to, že systém EÚ na obchodovanie s emisiami a mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach sú vzájomne prepojené, sa EHSV domnieva, že by sa mali posudzovať v rovnakom duchu. Zatiaľ čo systém EU ETS môže spôsobiť únik uhlíka, mechanizmus CBAM by takýto únik kompenzoval stanovením ceny za obsah emisií skleníkových plynov pri dovoze. EHSV však varuje pred vytvorením systému CBAM, ktorý by znevýhodňoval európsku výrobu a iné podniky v hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa tiež domnieva, že je potrebné dbať na zabezpečenie kritérií predvídateľnosti a transparentnosti vzhľadom na to, že príjmy zo systému EU ETS a z mechanizmu CBAM by mohli byť kolísavé. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komisia tiež navrhuje tretiu kategóriu vlastných zdrojov, v rámci ktorej by členské štáty poskytovali do rozpočtu EÚ národný príspevok na základe podielu zo zostatkového zisku nadnárodných podnikov prerozdeleného jednotlivým členským štátom. EHSV to považuje za vhodný základ pre vlastné zdroje EÚ, ktorý spĺňa kritériá spravodlivosti, keďže podniky by odvádzali podiel zo zostatkového zisku tam, kde pôsobia a vytvárajú zisk. EHSV však zastáva názor, že v medzinárodnom daňovom systéme sú potrebné rovnaké podmienky, ktoré by neznevýhodňovali podniky EÚ v hospodárskej súťaži. Nové pravidlá by sa mali vykonávaťv rovnakom čase ako v krajinách, ktoré sú hlavnými obchodnými partnermi a konkurentmi EÚ. Okrem toho by sa nové pravidlá mali uplatňovať v súlade s harmonizovanými vymedzeniami pojmov a normami. EHSV tiež poukazuje na nestálosť spojenú s výnosmi z dane z príjmov právnických osôb a na ťažkosti pri odhadovaní budúcich príjmov z tohto vlastného zdroja a zdôrazňuje skutočnosť, že o konečných podrobnostiach vykonávania dohody sa ešte len diskutuje. V tomto zmysle sa EHSV domnieva, že je predčasné vnímať tieto nové zdroje ako trvalé zdroje EÚ, najmä ak treba zvážiť možnosť, že členské štáty EÚ budú musieť zaplatiť časť daňových príjmov tretím jurisdikciám. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV varuje, že môžu byť potrebné daňové reformy a/alebo kompenzačné mechanizmy na vnútroštátnej úrovni, aby sa neutralizovalo akékoľvek dodatočné daňové zaťaženie domácností a podnikov. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Napokon sa EHSV domnieva, že správne navrhnutie a bezproblémové zavedenie nového systému vlastných zdrojov si vyžaduje silnú politickú vôľu na prehĺbenie integrácie EÚ a jasný plán budúcnosti Európy. Je to o to dôležitejšie so zreteľom na vojnu na Ukrajine, a preto si návrh Komisie môže vyžadovať prehodnotenie v určitom štádiu. EHSV je odhodlaný neustále skúmať a monitorovať neistý vývoj dôsledkov tejto bezočivej invázie z ľudského a materiálneho hľadiska s cieľom včas posúdiť najlepší postup. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Kontext

| 2.1. | Európska komisia navrhuje vytvoriť novú generáciu vlastných zdrojov pre rozpočet EÚ, pričom predkladá tri nové zdroje príjmov: prvý je založený na príjmoch z revidovaného ETS; druhý čerpá zo zdrojov vytvorených navrhovaným CBAM; a tretí vychádza z podielu zo zostatkového zisku nadnárodných podnikov, ktorý sa prerozdelí členským štátom EÚ na základe nedávnej predbežnej dohody OECD/G20 o prerozdelení práv na zdanenie („prvý pilier“), ktorá si stále vyžaduje dokončenie. Odhaduje sa, že od roku 2026 do roku 2030 tieto nové zdroje príjmov prinesú do rozpočtu EÚ celkovo až 17 miliárd EUR ročne. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nové vlastné zdroje pomôžu splatiť prostriedky, ktoré EÚ získala na financovanie grantovej zložky nástroja NextGenerationEU. Cieľom nového ETS je konkrétne prispieť k financovaniu Sociálno-klimatického fondu (SCF), ako sa uvažuje v rámci balíka Fit for 55. Financovanie Sociálno-klimatického fondu je dôležitým cieľom návrhu. Tento fond by prispel k sociálne spravodlivej transformácii a podporil by zraniteľné domácnosti, používateľov dopravy a mikropodniky pri financovaní investícií do energetickej efektívnosti, nových vykurovacích a chladiacich systémov a čistejšej mobility, ako aj k prípadnej dočasnej priamej podpore príjmu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cieľom balíka Fit for 55 z júla 2021 je znížiť čisté emisie skleníkových plynov v EÚ do roku 2030 aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990. Cieľom je dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050. Tento balík zahŕňa revíziu EU ETS, ktorý by sa v budúcnosti vzťahoval aj na námorný sektor, umožnil by zvýšiť podiel kvót pre leteckú dopravu ponúkaných formou aukcie a zaviedol by nový systém v sektore budov a cestnej dopravy. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nový systém ETS by prispel k zabezpečeniu bezproblémovej transformácie na dekarbonizované hospodárstvo, ktoré by malo na zreteli tie najzraniteľnejšie skupiny v spoločnosti. V súčasnosti väčšina príjmov z aukcií emisných kvót smeruje do vnútroštátnych rozpočtov. V navrhovanom novom systéme by 25 % príjmov z obchodovania EÚ s emisiami prúdilo do rozpočtu EÚ a odhadované príjmy pre rozpočet EÚ by v rokoch 2026 – 2030 predstavovali v priemere približne 12,5 miliárd EUR ročne. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisia tiež navrhuje CBAM zameraný na zníženie rizika úniku uhlíka do EÚ stanovením ceny uhlíka pri dovoze, pričom tá zodpovedá sume, ktorá by bola zaplatená, keby sa tovar vyrobil v EÚ. Tento mechanizmus sa bude uplatňovať na cielene vybrané odvetvia a podľa Komisie je plne v súlade s pravidlami WTO. V súlade s návrhom sa postupné zavádzanie mechanizmu CBAM uskutoční súbežne s postupným rušením systému prerozdeľovania v rámci ETS, o ktorom sa vždy predpokladalo, že bude v každom prípade dočasný. Za tovar dovezený do EÚ by sa platili poplatky zodpovedajúce jeho „obsahu uhlíka“ – teda emisiám CO2, ktoré vznikajú pri jeho výrobe (celková cena za tieto emisie CO2 je rovnaká ako cena uhlíka v EÚ). Na druhej strane by sa rabat (zodpovedajúce rozdielu medzi cenou uhlíka zaplatenou za jeho výrobu v Európe a cenou uhlíka na cieľovom trhu) neuplatňoval na tovar vyvážený do iných krajín. S cieľom kompenzovať túto skutočnosť Inovačný fond (IF) – s príjmami z aukcií 450 miliónov kvót ETS v rokoch 2020 až 2030 – pomôže európskemu priemyslu prispôsobiť sa procesu dekarbonizácie. V rokoch 2020 – 2030 môžu prostriedky tohto fondu dosiahnuť výšku približne 10 miliárd EUR v závislosti od ceny uhlíka. Investičný fond je kľúčovým nástrojom financovania na splnenie záväzkov EÚ pre celé hospodárstvo v rámci Parížskej dohody a na podporu strategickej vízie Európskej komisie o dosiahnutí klimaticky neutrálnej Európy do roku 2050, ako sa uznáva aj v Investičnom pláne Európskej zelenej dohody. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisia navrhuje prideliť do rozpočtu EÚ 75 % príjmov vytvorených z tohto CBAM, pričom v rokoch 2026 – 2030 sa odhadujú príjmy v priemere na miliardu EUR ročne. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tretí navrhovaný zdroj príjmov by pochádzal zo zdanenia podielu zo „zostatkového zisku“ najväčších svetových nadnárodných podnikov, ako sa minulý rok dohodli členovia inkluzívneho rámca OECD/G20 na zamedzenie narúšania základu dane a presunu ziskov. Podrobnosti dohody sa ešte musia dopracovať. Zahŕňa dvojpilierové riešenie na boj proti daňovým prevodom z jednej krajiny do druhej, zosúladenie medzinárodných daňových pravidiel a zabezpečenie zdaňovania ziskov tam, kde dochádza k hospodárskej činnosti a vytváraniu ekonomickej hodnoty. Komisia navrhuje vlastný zdroj, ktorý sa rovná 15 % podielu zo zostatkového zisku dotknutých spoločností, ktorý sa prerozdelí členským štátom EÚ. Prerozdelenie daňových príjmov do tretích krajín sa však nezohľadňuje. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | V ďalšej etape Komisia vypracuje návrh smernice EÚ, keď budú dokončené podrobnosti dohody inkluzívneho rámca OECD/G20 o prvom pilieri. Týmto procesom sa doplní smernica o druhom pilieri, pre ktorú Komisia nedávno prijala samostatný návrh (1). Po finalizácii dohody by príjmy do rozpočtu EÚ mali podľa odhadov predstavovať 2,5 až 4 miliardy EUR ročne. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Na začlenenie navrhovaných nových vlastných zdrojov do rozpočtu EÚ bude musieť EÚ zmeniť dva dôležité právne predpisy. Po prvé Komisia navrhuje zmeniť rozhodnutie o vlastných zdrojoch tak, aby sa existujúce zdroje doplnili o tri navrhované nové zdroje. Po druhé Komisia navrhuje aj konkrétnu zmenu nariadenia o súčasnom dlhodobom rozpočte EÚ na obdobie rokov 2021 – 2027, známeho aj ako nariadenie o viacročnom finančnom rámci (VFR). Táto úprava ponúka zákonnú možnosť začať splácať úvery v rámci nástroja NextGenerationEU už počas súčasného VFR. Zároveň sa ňou navrhuje zvýšiť príslušné stropy výdavkov VFR na roky 2025 – 2027 s cieľom zosúladiť dodatočné výdavky so Sociálno-klimatickým fondom. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Rozhodnutie o vlastných zdrojoch musí byť jednomyseľne schválené v Rade po konzultácii s Európskym parlamentom. Rozhodnutie môže nadobudnúť účinnosť, keď ho schvália všetky štáty EÚ v súlade s ich ústavnými požiadavkami. Nariadenie o VFR musí jednomyseľne prijať Rada po získaní súhlasu Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Niet pochýb o tom, že na splatenie prostriedkov, ktoré EÚ získala na financovanie grantovej zložky nástroja NextGenerationEU a Sociálno-klimatického fondu, je potrebný finančný model vlastných zdrojov. Implementácia tohto finančného modelu je však naďalej náročná. EHSV tiež poznamenáva, že návrhom Komisie sa stabilizuje súbor pravidiel, podľa ktorých by sa dodatočné národné príspevky členských štátov prideľovali do rozpočtu EÚ. V prípade schodku by sa naďalej uplatňoval súčasný systém prideľovania na základe HND. EHSV však berie na vedomie, že v roku 2023 Komisia navrhne nový súbor vlastných zdrojov. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV sa v každom prípade domnieva, že predložený návrh odráža súčasný systém výberu príjmov a naďalej by sa vo veľkej miere spoliehal na príspevky členských štátov. EHSV však uznáva, že rozšírenie modelu vlastných zdrojov by poskytlo prostriedky na účinnejšiu reakciu na hospodárske otrasy a podporilo by financovanie iniciatív v oblasti udržateľného rastu a hospodárskej obnovy. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vo všeobecnosti by sa modelom vlastných zdrojov by sa tiež zvýšila fiškálna kapacita hospodárskej a menovej únie, čo by mohlo viesť k zvýšeniu hospodárskej konvergencie a zmierneniu asymetrických hospodárskych otrasov. Čerpanie z vlastných zdrojov by ešte viac posilnilo účinnosť politiky financovaním, ktoré by bolo striktne prepojené s cieľmi EÚ napríklad v oblasti zmeny klímy a hospodárskej udržateľnosti. Prepojenie medzi cieľmi politiky EÚ a jej zdrojmi financovania pri výbere foriem vlastných zdrojov je dôležitým aspektom, ktorý EHSV podporuje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV uznáva, že identifikácia vlastných zdrojov je náročná úloha a že zvažované možnosti môžu mať svoje osobitné nevýhody (najmä pokiaľ ide o dostatočnosť, stabilitu alebo efektívnosť). Preto je potrebné mať systém, v ktorom sa kombinujú rôzne vlastné zdroje, aby sa minimalizovali napríklad výkyvy v prísune vlastných zdrojov, ako navrhuje Komisia. Kombinácia vlastných zdrojov zároveň prispieva k spravodlivejšiemu rozdeleniu finančného zaťaženia medzi členské štáty. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV tiež zastáva názor, že efektívnosť správy vlastných zdrojov je rozhodujúca. Tomu však musí zodpovedať efektívnosť a účinnosť na strane výdavkov vo všetkých fázach. Týka sa to najmä výdavkov na Sociálno-klimatický fond (2), ktorý má zmierniť negatívne sociálne vplyvy vyšších cien uhlíka v doprave a vo vykurovacích systémoch budov. EHSV už v tejto súvislosti vyjadril svoje obavy, najmä pokiaľ ide o náklady spojené so systémom obchodovania s emisiami v sektore budov a dopravy, ktoré by mohli prevážiť želané prínosy a viesť k nekontrolovateľnému rastu cien. EHSV tiež poukázal na obrovskú výzvu, ktorou je navrhnúť účinný a spravodlivý kompenzačný mechanizmus v EÚ, ktorú tvorí 27 členských štátov s často veľmi odlišnými sociálno-ekonomickými a klimatickými podmienkami. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV poznamenáva, že v súčasnosti členské štáty využili príjmy z obchodovania s emisnými kvótami zo systému ETS na opatrenia v oblasti klímy a na podporu investícií do odvetví obchodovania s emisiami, čím urýchlili znižovanie emisií. So zreteľom na to, že časť príjmov z ETS sa používa na splatenie grantovej zložky nástroja NextGenerationEU, EHSV varuje pred možnými finančnými obmedzeniami, ktoré by obmedzili ďalšiu podporu európskeho hospodárstva a obyvateľstva počas prechodu na uhlíkovú neutralitu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV víta investičný nástroj a jeho cieľ pomôcť podnikom investovať do čistej energie a čistého priemyslu. EHSV však vyjadril pochybnosti o tom, či tento fond zachová a posilní konkurenčnú pozíciu priemyslu EÚ. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Hoci EHSV vo všeobecnosti súhlasí s tromi novými zdrojmi príjmov, ako ich navrhuje Komisia, varuje pred vplyvom, ktorý by dodatočné príjmy mohli mať na domácnosti a podniky. Preto môže byť potrebné prepojiť akékoľvek dodatočné daňové zaťaženie s daňovou reformou alebo kompenzačnými mechanizmami na vnútroštátnej úrovni. EHSV okrem toho varuje pred dopadom vyšších cien energie na domácnosti a podniky, ktoré spôsobila vojna na Ukrajine. Tieto dodatočné náklady a ich sociálne a hospodárske dôsledky by mohli ohroziť návrh Komisie. Je to o to dôležitejšie so zreteľom na vojnu na Ukrajine, a preto si návrh Komisie môže vyžadovať prehodnotenie v určitom štádiu. EHSV je preto odhodlaný neustále skúmať a monitorovať neistý vývoj dôsledkov tejto bezočivej invázie z ľudského a materiálneho hľadiska s cieľom včas posúdiť najlepší postup. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Zatiaľ čo EHSV súhlasí s tým, že zdroje financovania sú potrebné na splatenie nástroja NextGenerationEU, tieto zdroje financovania musia byť stabilné, sociálne spravodlivé a priaznivé pre podnikanie. Stabilita je absolútnou požiadavkou, rovnako ako jednoduchosť a istota. Konkrétnejšie by sa malo zabezpečiť, aby zavedené systémy, najmä systém ETS a mechanizmus CBAM, boli odolné voči ekonomickým otrasom. Je tiež potrebné vyhnúť sa dodatočnému zaťaženiu domácností a podnikov a EHSV sa zdrží komentára, pokiaľ ide o to, ako by zdroje financovania mohli ovplyvniť domácnosti aj podniky. V tejto súvislosti EHSV odporúča cielenejšie posúdenia vplyvu na úrovni jednotlivých krajín, ako aj pri konkrétnych priemyselných odvetviach, aby sa určili prípadné negatívne vplyvy na domácnosti a na celkovú konkurencieschopnosť podnikov EÚ. Vhodné by bolo aj posúdenie finančných prostriedkov vyplatených v rámci nástroja NextGenerationEU. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Zatiaľ čo EHSV súhlasí s tým, že na základe daňovej reformy OECD prevedú členské štáty časť príjmov zo zostatkovej dane, ktoré im pripadnú, Komisii ako vlastný zdroj, takýto prevod by nemal viesť k novému zaťaženiu domácností alebo podnikov. V prípade potreby EHSV odporúča spojiť tento prevod s reformou daní na iných úrovniach s cieľom neuvaliť žiadne dodatočné poplatky na domácnosti a podniky. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV zastáva názor, že medzinárodná predbežná dohoda o dani z príjmov právnických osôb v rámci OECD predstavuje zásadný prelom v snahách zabezpečiť, aby sa globálne obchodné spoločnosti zdaňovali tam, kde dochádza k hospodárskej činnosti a vytváraniu ekonomickej hodnoty. EHSV sa tiež domnieva, že nové pravidlá môžu priniesť stabilitu a súdržnosť do medzinárodného daňového systému. EHSV však zastáva názor, že v medzinárodnom daňovom systéme by sa mali zachovať rovnaké podmienky za každých okolností. Nové pravidlá by sa mali vykonávaťv rovnakom čase ako v krajinách, ktoré sú hlavnými obchodnými partnermi a konkurentmi EÚ. Okrem toho by sa nové pravidlá mali uplatňovať v súlade s harmonizovanými vymedzeniami pojmov a normami. EHSV tiež poukazuje na nestálosť spojenú s výnosmi z dane z príjmov právnických osôb a na ťažkosti pri odhadovaní budúcich príjmov z tohto vlastného zdroja a zdôrazňuje skutočnosť, že o konečných podrobnostiach vykonávania dohody sa ešte len diskutuje. V tomto zmysle sa EHSV domnieva, že je predčasné vnímať tieto nové zdroje ako trvalé zdroje EÚ, najmä keď treba zvážiť možnosť, že členské štáty EÚ budú musieť zaplatiť časť daňových príjmov tretím jurisdikciám. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV považuje návrh transformovať príjmy zo systému ETS z v podstate vnútroštátneho zdroja na vlastný zdroj za odvážny návrh. EHSV sa však obáva, že tento návrh nezabezpečí, aby znečisťovatelia platili, a teda nestimuluje výrazné zníženie znečistenia. Okrem toho EHSV zastáva názor, že zásada „znečisťovateľ platí“ by sa mala uplatňovať vo všetkých členských štátoch rovnako. Otázkou tu zostáva, ako by sa tieto príjmy preinvestovali spôsobom, ktorý by bol prospešný pre komunity. Je tiež potrebné posúdiť vplyv tohto návrhu na odvetvia ako trh s nehnuteľnosťami v jednotlivých krajinách alebo regiónoch, keďže pravidlá plánovania sa často líšia a náklady na energetickú efektívnosť by mohli viesť k vyšším cenám nehnuteľností. EHSV víta dočasný solidárny mechanizmus úprav, ktorý pomáha zabezpečiť spravodlivý príspevok z vlastných zdrojov od všetkých členských štátov s hornou a dolnou hranicou uplatňovanou podľa kľúča HND. Tým sa predíde tomu, aby počas obdobia prechodu na udržateľnejšie hospodárstva prispievali niektoré členské štáty do rozpočtu EÚ neprimerane vzhľadom na veľkosť ich hospodárstva. Na druhej strane EHSV vyjadruje znepokojenie nad tým, že v prípade, ak by sa systém ETS implementoval len čiastočne, by bol ohrozený Sociálno-klimatický fond, a predvída riziko, že členské štáty budú mať zámienku zvádzať nepopulárne opatrenia na Európu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV tiež zastáva názor, že navrhované nové vlastné zdroje musia podporovať politické ciele EÚ, najmä pokiaľ ide o jednotný trh, konkurencieschopnosť a udržateľný rast, a zároveň viesť k zlepšeniu životných podmienok občanov EÚ. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Ďalšou relevantnou úvahou je, že finančné zaťaženie návrhov sa musí spravodlivo rozdeliť medzi členské štáty. EHSV poukazuje na štrukturálne rozdiely medzi členskými štátmi, pričom každý návrh má na jednotlivé členské štáty odlišný vplyv. EHSV víta, že sa prostriedky zo Sociálno-klimatického fondu budú prideľovať na vnútroštátnej úrovni na základe relatívneho bohatstva v jednotlivých krajinách a regiónoch. Absolútnou nevyhnutnosťou je však spravodlivý spôsob implementácie návrhov v celej EÚ. Rovnako dôležité je, aby výpočet, presun a kontrola nových vlastných zdrojov neviedli k nadmernej administratívnej záťaži Európskej komisie, inštitúcií Únie alebo vnútroštátnych správnych orgánov. |
| --- | --- |

4.6.

V Bruseli 18. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Návrh smernice Rady o zabezpečení globálnej minimálnej úrovne zdaňovania nadnárodných skupín v Únii (COM (2021) 823 final).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 158.

2

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/54

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o ôsmej správe o súdržnosti: Súdržnosť v Európe do roku 2050

[COM(2022) 34 final]

(2022/C 323/10)

| Spravodajca: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Spravodajca:

Krzysztof BALON

Pomocný spravodajca:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Konzultácia | Európska komisia, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 6. 5. 2022 |
| Prijaté v pléne | 19. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 132/0/1 |

Konzultácia

Európska komisia, 2. 5. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

6. 5. 2022

Prijaté v pléne

19. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

132/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) zdôrazňuje, že sociálna, hospodárska a územná súdržnosť je cieľom zakotveným v Zmluve o fungovaní Európskej únie a že z dlhodobého hľadiska bude naplnenie tohto cieľa kľúčom k dosiahnutiu klimatickej neutrality nášho kontinentu do roku 2050. Najzávažnejšou výzvou z krátkodobého a strednodobého hľadiska, a to aj v oblasti politiky súdržnosti, je však ruská agresia voči Ukrajine, ktorá je v skutočnosti aj agresiou voči Európskej únii. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | V tejto súvislosti, keďže Ukrajina požiadala o členstvo v Únii a ukrajinská občianska spoločnosť dôrazne podporuje európsku integráciu čo najskôr, EHSV žiada čo najrýchlejšie prijatie Ukrajiny do EÚ a vyzýva, aby sa politika súdržnosti a jej finančné nástroje v nadchádzajúcich rokoch náležite prispôsobili s cieľom reagovať na výzvy súvisiace s jej povojnovou rekonštrukciou. Na tento účel výbor navrhuje urýchlene vytvoriť osobitný fond Európskej únie na obnovu a rozvoj Ukrajiny. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Výbor zároveň vyzýva členské štáty, regióny EÚ a organizácie občianskej spoločnosti, aby čo najrýchlejšie a čo najúčinnejšie využili príležitosti na pomoc utečencom z Ukrajiny, ktoré sa vytvoria nariadením Európskeho parlamentu a Rady o Kohéznych opatreniach na podporu utečencov v Európe (CARE), ktoré Európska komisia navrhla 8. marca 2022 (1), spoločne s návrhom na zmenu nariadenia o REACT-EU, ktorý Komisia predložila 23. marca 2022 (2). Táto podpora by sa mala poskytovať v prvom rade prostredníctvom organizácií občianskej spoločnosti, a to najmä špecializovaných mimovládnych organizácií. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ďalšou dôležitou výzvou je prekonať dôsledky súčasnej krízy spôsobenej pandémiou. V politike súdržnosti treba zohľadniť najmä to, že negatívny vplyv pandémie bol spravidla väčší v menej rozvinutých regiónoch, ako aj v prípade znevýhodnených sociálnych skupín. Táto situácia odôvodňuje „pozitívnu diskrimináciu“ v rozhodnutiach o investíciách a rozdeľovaní finančných prostriedkov Európskej únie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV súhlasí so závermi uvedenými v kapitole 5 oznámenia Komisie, najmä pokiaľ ide o boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu v kontexte politiky v oblasti klímy, o zvýšenie investícií do vzdelávania, a tiež oblasť výskumu a inovácie, účinnú reakciu na demografické zmeny, posilnenie cezhraničnej spolupráce, a to aj v oblasti infraštruktúry, zabezpečenie univerzálneho prístupu k službám všeobecného záujmu aj vo vidieckych oblastiach, zjednodušenie a flexibilitu pri využívaní fondov, ako aj o dôsledné dodržiavanie zásady partnerstva, najmä vo vzťahoch s organizovanou občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV zastáva názor, že k zásade doplnkovosti by sa malo pristupovať opatrne a že by sa mali uplatňovať také ex ante kondicionality, aby regióny, ktoré nemajú alternatívne zdroje financovania neboli diskriminované. Hospodárska a sociálna konvergencia musia znamenať priblíženie sa k najlepším. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že je potrebný nový prístup fiškálnej politiky, ktorý sa bude podporovať z európskej úrovne a posilní stanovené ciele súdržnosti. Na tento účel je potrebné podporovať fiškálnu politiku, ktorá zohľadňuje ukončenie súčasnej konkurencie medzi krajinami v Európe. V opačnom prípade by existujúce rozdiely medzi fiškálnymi politikami členských štátov mohli zvýšiť riziko existencie „dvojrýchlostnej Európy“. Okrem toho je potrebná hĺbková reforma fiškálnych pravidiel so zameraním na udržateľnosť verejného dlhu krajín, mechanizmy európskej správy hospodárskych záležitostí a spravodlivejší a progresívnejší európsky výber daní. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Kríza spôsobená pandémiou ukázala, že územnú, hospodársku a sociálnu súdržnosť musí sprevádzať aj súdržnosť politická. V krízových situáciách je potrebné posilniť koordinačnú úlohu inštitúcií EÚ aj v oblastiach, v ktorých zmluvy nestanovujú právomoci Únie. Je to kľúčová otázka pre fungovanie jednotného trhu, ako aj pre obnovu a posilnenie odolnosti a pre podporu európskej solidarity a identity. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Politika súdržnosti by sa mala realizovať tak, aby sa zabezpečilo dosiahnutie rozvojových a klimatických cieľov Únie. Takisto by sa v nej však malo plne a dôsledne uplatňovať všetkých 20 zásad Európskeho piliera sociálnych práv (EPSP). Realizácia politiky v oblasti klímy si vyžaduje nielen účinné využívanie prostriedkov Mechanizmu spravodlivej transformácie, ale aj doplnkové opatrenia na regionálnej úrovni, s cieľom chrániť pracovné miesta a zabezpečiť ich vysokú kvalitu, okrem iného prostredníctvom sociálneho dialógu. Nevyhnutné je v tejto súvislosti konsolidovať systémy sociálnej ochrany ako nástroje na boj proti chudobe a vylúčeniu a zároveň zlepšiť sociálnu súdržnosť. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Pre úspech politiky súdržnosti je nevyhnutné, aby boli do jej vykonávania v čo najširšej miere zapojené subjekty sociálneho hospodárstva, najmä tie, ktoré poskytujú služby všeobecného záujmu, a to aj osobám so zdravotným postihnutím a iným sociálne znevýhodneným skupinám, a zabezpečujú v spolupráci so zamestnancami a dobrovoľníkmi vysokú mieru sociálnej účasti a spravodlivosti a podporujú digitálnu transformáciu a ochranu životného prostredia. Týmto subjektom by sa mali poskytnúť priaznivé podmienky pre rozvoj prostredníctvom osobitnej finančnej podpory z európskych fondov a zaistením zvýhodneného zaobchádzania v pravidlách verejného obstarávania, ako aj zjednodušenia pravidiel, výrazného zníženia neodôvodnených kontrol a zrušenia byrokratických požiadaviek v jednotlivých členských štátoch. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Dôležitým prvkom politiky súdržnosti je dosiahnutie pokroku v oblasti digitalizácie. Digitálna transformácia by mala prispieť nielen k zvýšeniu hospodárskej produktivity, ale mala by tiež pomôcť zvýšiť úroveň vzdelania a zlepšiť zapojenie všetkých obyvateľov EÚ vrátane znevýhodnených skupín do života spoločnosti. Preto je potrebné zabezpečiť univerzálny prístup k širokopásmovému internetu ako bezplatnú verejnú službu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV poukazuje na to, že aj iné časti infraštruktúry sú potrebné na to, aby celá spoločnosť i podnikatelia mohli technológie účinne využívať. Členské štáty to musia zohľadniť pri prijímaní investičných rozhodnutí. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV vyzýva členské štáty a regióny EÚ, aby do vytvárania politiky súdržnosti a monitorovania jej účinkov skutočne čo najviac zapojili sociálnych partnerov a ďalšie organizácie občianskej spoločnosti. Vďaka ich zapojeniu bude možné lepšie posúdiť, do akej miery sa dosiahli ciele politiky súdržnosti, pri čom by sa nemalo vychádzať len z kvantitatívnych ukazovateľov, ale aj z kvalitatívnych ukazovateľov (meranie rozvoja, a nie len rastu). Je mimoriadne dôležité, aby Európska komisia nepretržite monitorovala uplatňovanie zásady partnerstva v členských štátoch, keďže úplné a transparentné uplatňovanie tejto zásady napomáha efektívnejšiemu a racionálnejšiemu využívaniu rozpočtu EÚ. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Bez ohľadu na účasť organizácií občianskej spoločnosti a EHSV na pravidelne organizovaných fórach o súdržnosti výbor navrhuje každoročne usporiadať podujatie, ktoré by sprevádzalo zasadnutie Európskej rady venované vykonávaniu politiky súdržnosti za účasti zástupcov sociálnych partnerov a iných organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV víta oznámenie Komisie o ôsmej správe o súdržnosti: Súdržnosť v Európe do roku 2050. Správa predstavuje veľmi potrebný zdroj informácií o úsilí, ktoré sa vyvíja na podporu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, ako aj o problémoch spojených s jej dosahovaním. Tento nový dokument je ešte dôležitejší vzhľadom na to, že od uverejnenia predchádzajúcej – siedmej – správy uplynuli viac ako štyri roky. Vzhľadom na čas uverejnenia oznámenia v ňom Komisia nezohľadňuje účinky ruskej agresie na Ukrajinu, ktorá je v skutočnosti agresiou aj voči Európskej únii a zároveň najzávažnejšou výzvou pre politiku súdržnosti v krátkodobom a strednodobom horizonte v kontexte utečeneckej krízy a povojnovej obnovy a európskej integrácie Ukrajiny. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Keďže Ukrajina opakovane vyjadrila želanie vstúpiť do Európskej únie, ukrajinská občianska spoločnosť má silný proeurópsky postoj a Únii bola adresovaná formálna žiadosť o členstvo v EÚ, výbor dôrazne podporuje čo najrýchlejšie prijatie Ukrajiny do EÚ, a preto žiada, aby sa politika súdržnosti a jej finančné nástroje v nadchádzajúcich rokoch náležite prispôsobili vrátane urýchleného vytvorenia osobitného fondu Európskej únie na obnovu a rozvoj Ukrajiny. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Výbor zároveň vyzýva členské štáty, regióny EÚ a organizácie občianskej spoločnosti, aby čo najrýchlejšie a čo najúčinnejšie využili príležitosti na pomoc utečencom z Ukrajiny, ktoré sa vytvoria nariadením Európskeho parlamentu a Rady o Kohéznych opatreniach na podporu utečencov v Európe (CARE) (3), ktoré Európska komisia navrhla 8. marca 2022. Potrebné sú aj opatrenia, ktoré umožnia rýchlo a pružne presmerovať úspory dosiahnuté v rámci finančného výhľadu na roky 2014 – 2021 a nástroja REACT-EU na priamu podporu pre utečencov, najmä v krajinách susediacich s Ukrajinou, a tiež vytvorenie osobitného fondu na tento účel v prípade, že by v súčasnosti dostupné finančné prostriedky neboli postačujúce. Nástroj CARE by mal zabezpečiť finančné prostriedky na zvýšenie operačnej kapacity sociálnych partnerov a iných organizácií občianskej spoločnosti zastupovať ukrajinských utečencov na ich ceste k začleneniu na trh práce. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V tejto súvislosti výbor rozhodne víta návrh Komisie (4) zmeniť nariadenie REACT-EU tak, aby sa vyšší podiel zvýšených zdrojov predbežného financovania pridelil členským štátom, ktoré čelia najväčšiemu počtu prichádzajúcich osôb utekajúcich z Ukrajiny, či už ako tranzitné krajiny alebo krajiny konečného určenia. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Vzhľadom na doterajší obrovský prínos organizácií občianskej spoločnosti z členských štátov EÚ hraničiacich s Ukrajinou pri poskytovaní podpory utečencom z Ukrajiny, ktorý ďaleko presahuje pomoc poskytovanú verejnými orgánmi, EHSV vyzýva členské štáty, aby podstatne zintenzívnili svoju organizačnú a finančnú podporu týmto organizáciám, a to aj z fondov Európskej únie. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Veľmi dôležitou výzvou je aj prekonanie súčasnej krízy spôsobenej pandémiou. V správe sa zdôrazňuje, že pandémia spôsobila najväčšiu recesiu od roku 1945, najmä v sektoroch, ktoré spočívajú na osobnej interakcii (ako je cestovný ruch), zásadným spôsobom zmenila kvalitu práce, vzdelávanie a spoločenský život, ako aj situáciu v pohraničných regiónoch. Vo všeobecnosti bol negatívny vplyv pandémie väčší v menej rozvinutých regiónoch, čo spomalilo tempo konvergencie. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV sa domnieva, že politika súdržnosti by sa mala vzťahovať na všetky základné politiky vrátane fiškálnej politiky. V tejto súvislosti EHSV konštatuje, že existujúce rozdiely medzi fiškálnymi politikami členských štátov sú faktorom, ktorý prispieva k existencii dvoch rýchlostí rozvoja v Európe. Daňová politika zameraná na súdržnosť musí ukončiť konkurenciu medzi 27 rôznymi daňovými systémami členských štátov, čo umožňuje nadnárodným spoločnostiam maximalizovať zisk, a to zas prispieva k chronickým nerovnostiam. Preto je potrebná hĺbková reforma fiškálnych pravidiel so zameraním na udržateľnosť verejného dlhu krajín, mechanizmy európskej správy hospodárskych záležitostí a spravodlivejší a progresívnejší európsky výber daní. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Výbor sa okrem toho obáva, že opätovné zavedenie kľúčových ustanovení Paktu stability a rastu, ktoré je naplánované na rok 2023, bude mať negatívny vplyv na súdržnosť. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EHSV sa domnieva, že opis výziev v oblasti politiky súdržnosti uvedený v oznámení Komisie je podrobný a presný a súhlasí so závermi uvedenými v kapitole 5 oznámenia. EHSV považuje za mimoriadne dôležité: |
| --- | --- |

2.9.

| 2.9.1. | bojovať proti tlaku na demokraciu a jej hodnoty, okrem iného rozvojom participatívnej demokracie a aktívnym zapojením miestnych aktérov vrátane subjektov sociálneho hospodárstva, sociálnych partnerov a iných organizácií občianskej spoločnosti do plánovania hospodárskeho a sociálneho rozvoja a dôsledného dodržiavania zásady partnerstva v politike súdržnosti; |
| --- | --- |

2.9.1.

| 2.9.2. | rozšíriť Mechanizmus spravodlivej transformácie, najmä zohľadnením sociálnych nákladov súvisiacich so zmierňovaním zmeny klímy a s adaptáciou na ňu, a to aj prostredníctvom boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi a inými organizáciami občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

2.9.2.

| 2.9.3. | viac investovať do zručností, podporovať tvorivosť a podnikavosť ľudí počas celého ich života, najmä prostredníctvom vzdelávania, zvyšovania úrovne zručností a celoživotného vzdelávania zameraného na procesy technologickej, zelenej a digitálnej transformácie, a výrazne zlepšiť formálne vzdelávanie v regiónoch, v ktorých ešte nie je uspokojivé, vrátane vidieckych oblastí a marginalizovaných regiónoch. Osobitná pozornosť by sa pritom mala venovať zlepšeniu situácie v oblasti celoživotného vzdelávania v malých a stredných podnikoch a u neregulárne zamestnaných osôb; |
| --- | --- |

2.9.3.

| 2.9.4. | zvýšiť investície do výskumu a vývoja, a tým podporiť inováciu, ktorá môže pomôcť rozvoju v menej rozvinutých regiónoch, a tiež celý systém ich podpory na regionálnej úrovni, podobne ako v rámci stratégií pre inteligentnú špecializáciu (5); |
| --- | --- |

2.9.4.

| 2.9.5. | účinne reagovať na demografické zmeny, okrem iného podporou zamestnávania osôb patriacich do skupín s nižšou mierou zamestnanosti, ako sú mladí ľudia bez dostatočných pracovných skúseností, staršie osoby, pracovníci s nižšou úrovňou odborných zručností, ako aj migranti z krajín mimo EÚ; |
| --- | --- |

2.9.5.

| 2.9.6. | posilniť cezhraničnú a medziregionálnu spoluprácu, najmä pokiaľ ide o rozvoj železničnej infraštruktúry šetrnej voči klíme v pohraničných oblastiach a o dôsledné zachovanie otvorených hraníc medzi členskými štátmi aj v krízových obdobiach; |
| --- | --- |

2.9.6.

| 2.9.7. | posilňovať spojenia medzi mestom a vidiekom, okrem iného s cieľom zabezpečiť, aby mali všetci občania EÚ prístup k službám všeobecného záujmu, ktoré sú často sústredené v mestských oblastiach; |
| --- | --- |

2.9.7.

| 2.9.8. | zabezpečiť, aby prostriedky z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti boli plne zlučiteľné s vykonávaním politiky súdržnosti prostredníctvom riadneho využívania zdrojov, a to aj úzkou koordináciou využívania finančných prostriedkov z rôznych fondov; |
| --- | --- |

2.9.8.

| 2.9.9. | zefektívniť politiku súdržnosti z pohľadu príjemcov prostredníctvom zjednodušenia a flexibility pri implementácii fondov, ktoré majú slúžiť na dosiahnutie jej cieľov. Malo by sa pri tom vychádzať zo skúseností s uplatňovaním zjednodušení v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a venovať osobitnú pozornosť tomu, aby sa malým organizáciám občianskej spoločnosti uľahčilo nadobúdať, vykonávať a niesť zodpovednosť za projekty financované v rámci politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

2.9.9.

| 2.10. | Rozšírenie schengenského priestoru na krajiny, ktoré ešte nie sú jeho súčasťou a ktoré dodržiavajú všetky právne požiadavky, bude mať priamy vplyv na konsolidáciu komplementárnosti, konkurencieschopnosti a súdržnosti rozvoja EÚ, najmä vo východnej Európe. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Konkrétne pripomienky

3.1.   Nerovnomerný pokrok v konvergencii: dvojrýchlostná Európa?

| 3.1.1. | Je mimoriadne dôležité, aby v dôsledku vplyvu krízy spôsobenej pandémiou na konvergenciu nevznikla tzv. dvojrýchlostná Európa. Zásada doplnkovosti by sa preto mala uplatňovať opatrne. Okrem toho ex ante kondicionality v programovom období 2021 – 2027, ktorými sa zavádza niekoľko podmienok, ktoré musia byť splnené, aby bolo možné využiť prostriedky z fondov, nesmú viesť k vylúčeniu regiónov, kde neexistuje možnosť alternatívneho financovania hospodárskeho rastu, politiky v oblasti klímy a sociálneho rozvoja. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Stále je potrebný presun zdrojov z bohatších regiónov do chudobnejších. Proces hospodárskej a sociálnej konvergencie musí znamenať priblíženie sa k najlepším. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   Nové riziká pre politiky súdržnosti

| 3.2.1. | OSN varovala, že migrácia utečencov v dôsledku zmeny klímy bude čoraz častejším javom. Je potrebné vytvoriť nové regulačné rámce a nové politiky, ktoré im umožnia usídliť sa v hostiteľských krajinách a zaručia im zamestnanosť a sociálnu ochranu. V nedávnom návrhu nariadenia o krízach a prípadoch vyššej moci (6) sa neuvažuje o týchto situáciách environmentálnej krízy, ktoré povedú k tomu, že milióny ľudí pricestujú do EÚ alebo sa budú presúvať v rámci EÚ. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Vysoká miera zvyšovania cien potravín vytvorí dodatočné riziko pre zraniteľné regióny a osoby v EÚ, a tým i predmet záujmu politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.3.   Potreba posilniť koordinačnú úlohu inštitúcií Európskej únie

| 3.3.1. | Kríza spôsobená pandémiou ukázala, že v záujme prehĺbenia územnej, hospodárskej a sociálnej súdržnosti je potrebné posilniť koordinačnú úlohu inštitúcií EÚ, a to aj v oblastiach, v ktorých zmluvy nestanovujú právomoci Únie. Týka sa to najmä krízových situácií. Hoci Európska komisia zohrala veľmi pozitívnu úlohu pri zabezpečení vakcín proti ochoreniu COVID-19 členským štátom, členské štáty samy, väčšinou bez dvojstranných konzultácií alebo konzultácií na úrovni Únie, zavádzali opatrenia na obmedzenie pohybu v rámci schengenského priestoru a v celej EÚ. Aj kritériá pre tieto obmedzujúce opatrenia sa stanovovali na úrovni štátov. EHSV už kritizoval takéto praktiky (7), pričom zdôraznil, že zachovanie otvorených hraníc v schengenskom priestore je kľúčové pre fungovanie spoločného trhu, ako aj pre obnovu a posilnenie odolnosti a pre podporu európskej solidarity a identity. Výbor sa domnieva, že kríza spôsobená pandémiou ukázala, že územnú, hospodársku a sociálnu súdržnosť by mala sprevádzať aj politická súdržnosť. |
| --- | --- |

3.3.1.

3.4.   Sociálne začlenenie ako základná podmienka pre úspech politiky súdržnosti

| 3.4.1. | V dôsledku krízy spôsobenej pandémiou sa v roku 2020 počet ľudí ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením zvýšil v EÚ o päť miliónov. Znamená to vážnu hrozbu pre sociálnu súdržnosť, a tým aj pre dosiahnutie rozvojových a klimatických cieľov Únie. Je jasné, že politika súdržnosti by mala naďalej slúžiť týmto cieľom a zameriavať sa na podporu hospodárskeho rastu a konkurencieschopnosti. Takisto by sa v nej však malo plne a dôsledne uplatňovať všetkých 20 zásad Európskeho piliera sociálnych práv (EPSP). Uplatňovanie EPSP by malo prebiehať zároveň s rozvojom sociálneho a občianskeho dialógu, ako aj so sociálnym zapojením zamestnávateľov a pracovníkov. Osobitná pozornosť by sa mala venovať podpore pre deti a mladých ľudí, a to aj v oblasti vzdelávania. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EHSV zdôrazňuje význam vplyvu systémov sociálneho zabezpečenia, ktoré sú napriek štrukturálnym rozdielom v členských štátoch základným faktorom pri dosahovaní sociálnej súdržnosti a sociálneho začlenenia občanov. Posilnenie sociálneho zabezpečenia je okrem toho súčasťou boja proti chudobe a vylúčeniu a je založené na spoločných hodnotách EÚ. |
| --- | --- |

3.4.2.

3.5.   Úloha sociálneho hospodárstva, dobrovoľníctva a služieb všeobecného záujmu pri vykonávaní politiky súdržnosti

| 3.5.1. | Výbor už zdôraznil (8), že subjekty sociálneho hospodárstva vytvárajú a udržiavajú kvalitné pracovné miesta, podporujú rovnaké príležitosti, a to aj pre osoby so zdravotným postihnutím a iné sociálne znevýhodnené skupiny, zabezpečujú vysokú mieru sociálnej účasti a spravodlivosti a podporujú digitálnu transformáciu a ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Skutočnosť, že sociálne hospodárstvo je strategickým spojencom pri posilňovaní sociálneho rozmeru v Európe, a teda aj pri dosahovaní cieľov sociálnej súdržnosti, sa obzvlášť jasne prejavila počas krízy spôsobenej pandémiou. Na opatrenia v oblasti sociálneho hospodárstva by sa preto mala vyčleniť osobitná podpora z európskych fondov v rámci politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Neziskové sociálne podniky a podobné neziskové organizácie treba podporiť aj tým, že sa im v pravidlách verejného obstarávania zabezpečí osobitné zaobchádzanie v porovnaní s verejnými alebo komerčnými uchádzačmi. Malo by to tak byť v prípade verejného obstarávania služieb všeobecného záujmu, predovšetkým zdravotníckych, sociálnych a vzdelávacích služieb, najmä preto, že jedným z pilierov činnosti sociálnych podnikov a neziskových organizácií je často bezplatné zapojenie dobrovoľníkov, ktoré v niektorých členských štátoch predstavuje viac ako 2 % HDP. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Z hľadiska sociálnej súdržnosti treba tiež zdôrazniť, že dobrovoľnícka činnosť „má hodnotu pre jednotlivcov, komunity, životné prostredie, hospodárstvo a spoločnosť ako jeden z najviditeľnejších prejavov solidarity. Podporuje a uľahčuje sociálne začlenenie, buduje sociálny kapitál a má transformačný účinok na spoločnosť.“ (9) |
| --- | --- |

3.5.4.

3.6.   Politika súdržnosti, klimatická transformácia a zamestnanosť

| 3.6.1. | Po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19 musí Európska únia a zvyšok sveta čeliť núdzovej situácii v oblasti klímy a životného prostredia. Keby v dôsledku pandémie nebolo došlo ku kríze, hlavným cieľom Európskej únie v rámci cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja by bolo riešiť núdzovú situáciu v oblasti životného prostredia (10). V nedávnom stanovisku z vlastnej iniciatívy (11), hoci bolo zamerané na oblasť vzdelávania, EHSV pripomenul Európskej komisii a členským štátom, že musia lepšie prepojiť politiky v oblasti životného prostredia s politikami zamestnanosti. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Prechod na dekarbonizované hospodárstvo si však vyžaduje aj opatrenia, ktoré uľahčia spravodlivú transformáciu pre najzraniteľnejšie skupiny a zemepisné oblasti, keďže núdzová situácia v oblasti klímy je vysoko rizikovým faktorom z hľadiska súdržnosti vzhľadom na jej nerovnomerný vplyv na jednotlivé zemepisné oblasti v Európe. Prechod na ekologickejší model výroby, ktorý je sociálne prospešný, bude možný len vtedy, ak sa bude podporovať ekologická transformácia podnikov, pracovných metód a trhu práce vo všeobecnosti. Vďaka tomuto úsiliu sa vytvoria dôstojné pracovné príležitosti, zvýši efektívnosť využívania zdrojov a vybudujú dlhodobé, nízkouhlíkové a udržateľné spoločnosti. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Vzhľadom na všetky tieto dôvody je potrebné zohľadniť politiky, odporúčania a usmernenia, ktoré môžu napomôcť tomu, aby členské štáty, ich právne predpisy a ich politiky lepšie reagovali na príležitosti a výzvy spojené s ekologickou transformáciou a dekarbonizáciou prostredníctvom stratégie spravodlivej transformácie, ktorá slúži ako návod na optimalizáciu prínosov a minimalizáciu rizík, pokiaľ ide o zamestnanosť, pracovné podmienky a sociálnu ochranu. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Prístup k cenovo dostupnému bývaniu, schopnosť zabezpečiť dôstojný život pre mladých ľudí a ich rodiny, zabezpečenie etickej rovnováhy medzi prácou a osobným životom, stabilné pracovné príležitosti, primerané pracovné podmienky a finančná a digitálna inkluzívnosť sú dôležité pre mládež a budúcnosť udržateľného rozvoja EÚ. |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | Sú však potrebné ďalšie opatrenia na doplnenie Fondu na spravodlivú transformáciu, a to najmä na regionálnej úrovni, ktoré budú chrániť pracovné miesta a zaručia ich vysokú kvalitu. V tejto súvislosti je veľmi dôležitá úloha sociálneho dialógu a plné zapojenie sociálnych partnerov okrem iného prostredníctvom uzatvárania kolektívnych zmlúv. Politika súdržnosti by navyše mala pristúpiť k nástrojom, ako je kolektívne vyjednávanie s cieľom znížiť nerovnosti a podporiť udržateľný rozvoj. |
| --- | --- |

3.6.5.

3.7.   Digitálna transformácia a digitálne vzdelávanie

| 3.7.1. | Politika súdržnosti bude čoraz viac spätá s digitálnou transformáciou. Ako sa však zdôrazňuje v správe Komisie, vysokorýchlostné internetové pripojenie majú k dispozícii len dve tretiny obyvateľov miest a jedna šestina obyvateľov vidieckych oblastí. EHSV už zdôraznil (12), že digitálna transformácia musí prispieť nielen k zvýšeniu produktivity, ale mala by tiež pomôcť zlepšiť vzdelávanie a účasť všetkých obyvateľov EÚ na politickom, spoločenskom a kultúrnom živote, a to vrátane starších ľudí, osôb so zdravotným postihnutím, osôb ohrozených sociálnym vylúčením a iných znevýhodnených skupín. EHSV preto opakuje svoju výzvu, aby sa všetkým obyvateľom EÚ zabezpečil prístup k vysokorýchlostnému širokopásmovému pripojeniu ako bezplatná verejná služba. Treba poznamenať, že univerzálny prístup k internetu a vzdelávacie príležitosti s ním spojené patria medzi záruky úspechu digitálnej transformácie. Bezplatný prístup k internetu je mimoriadne dôležitý pre riadne fungovanie vzdelávania vo vidieckych oblastiach, ktoré v mnohých členských štátoch nedosahuje úroveň vzdelávacích zariadení v mestách. |
| --- | --- |

3.7.1.

3.8.   Politika súdržnosti a kvalita správy vecí verejných a právny štát

| 3.8.1. | Komisia už dlhšie pozoruje, že v niektorých členských štátoch je potrebné zlepšiť koordináciu na regionálnej úrovni alebo dokonca vytvoriť účinnú regionálnu správu, ktorá by bola prepojením medzi národnou a miestnou správou a bola by schopná navrhovať stratégie na regionálnej úrovni, ktoré majú skutočný význam pre rozvoj a konvergenciu regiónov. Ústredná vláda často nie je schopná interpretovať potreby a priority regiónov, no niekedy nedeleguje príslušné právomoci na regionálne orgány, ktoré sú tak len predĺženou rukou ústrednej moci bez akéhokoľvek prínosu pre regióny (13). V tejto súvislosti by sa mali lepšie využívať aj finančné prostriedky Európskej únie na budovanie kapacít miestnych a regionálnych verejných samospráv. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Okrem toho je zapojenie sociálnych partnerov a iných organizácií občianskej spoločnosti do rozhodovania v mnohých prípadoch okrajové: názory subjektov, ktoré najlepšie poznajú skutočnú situáciu a problémy, sa počas konzultácie nezohľadňujú. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | Ďalšou pálčivou otázkou, na ktorú upozornili aj zástupcovia občianskej spoločnosti, je zhoršovanie situácie z hľadiska uplatňovania zásad právneho štátu v niektorých členských štátoch, čo nepriamo negatívne vplýva aj na kvalitu a účinnosť opatrení politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

3.8.3.

| 3.8.4. | EHSV vyzýva členské štáty a regióny EÚ, aby do vytvárania politiky súdržnosti a monitorovania jej účinkov skutočne čo najviac zapojili sociálnych partnerov a ďalšie organizácie občianskej spoločnosti. Vďaka ich zapojeniu bude tiež možné lepšie posúdiť, do akej miery sa dosiahli ciele politiky súdržnosti, pri čom by sa nemalo vychádzať len z kvantitatívnych ukazovateľov, ale aj z kvalitatívnych ukazovateľov, ktoré pomáhajú pri meraní rozvoja, a nie len rastu. |
| --- | --- |

3.8.4.

3.9.   Riadenie fondov a projektov politiky súdržnosti

| 3.9.1. | Uvedené úvahy sa vzťahujú aj na plánovanie, zavádzanie a monitorovanie programov spojených s vykonávaním politiky súdržnosti, ako aj na postup výberu projektov, ktoré sa majú realizovať. V tejto súvislosti by sa mala venovať pozornosť rastúcej fragmentácii verejných politík, ktorá je v rozpore s holistickým prístupom zdola nahor k riešeniu problémov prostredníctvom viacodvetvových projektov. Dôležitú úlohu pri plánovaní a koordinácii by mali zohrávať aktéri sociálneho a občianskeho dialógu na regionálnej a miestnej úrovni, keďže poznajú skutočné potreby a spôsob ich uspokojenia. Projekty by mali byť navrhnuté tak, aby sa zabezpečila flexibilita pri dosahovaní ich cieľov, a projektoví manažéri by mali mať prístup ku kanálom účinnej komunikácie s držiteľmi finančných prostriedkov Európskej únie. Ak sa má dosiahnuť primeraná miera čerpania, treba sa snažiť o vytvorenie jasnej synergie medzi zmluvne dohodnutým projektom a novou hospodárskou realitou týkajúcou sa zvýšených cien energie a surovín. |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | V programovom období 2021 – 2027 by sa mali podporovať, lepšie financovať a rozširovať nástroje, ako sú integrované územné investície. |
| --- | --- |

3.9.2.

| 3.9.3. | Okrem toho by sa mali prijať opatrenia na zníženie byrokracie, najmä prostredníctvom kontroly dosiahnutých výsledkov, a nie preverovaním spôsobu, akým boli dosiahnuté, keďže to zahŕňa zložité administratívne postupy pre príjemcov, ako aj pre orgány verejnej správy. EHSV v tejto súvislosti vyzýva Európsku komisiu, aby vyvodila dôsledky pre členské štáty a regióny z pravidelných hodnotení Komisie týkajúcich sa administratívnych nákladov na správu finančných prostriedkov EÚ v každom členskom štáte a súvisiacich posúdení neodôvodneného zvýšenia požiadaviek na financovanie na národnej alebo regionálnej úrovni („gold plating“). |
| --- | --- |

3.9.3.

3.10.   Uplatňovanie zásady partnerstva

| 3.10.1. | Je mimoriadne dôležité, aby Európska komisia neustále monitorovala uplatňovanie zásady partnerstva v členských štátoch. Právnym základom tejto zásady je článok 8 nového rámcového nariadenia (14) a spôsob jej uplatňovania je opísaný v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) č. 240/2014 o európskom kódexe správania pre partnerstvo (15). Zásada partnerstva sa zakladá na úzkej spolupráci medzi orgánmi verejnej správy členských štátov pri plánovaní a realizácii programov spolufinancovaných Európskou úniou so širokou škálou partnerov, najmä so sociálnymi partnermi a inými organizáciami zastupujúcimi občiansku spoločnosť. Úplné a transparentné uplatňovanie tejto zásady má pozitívny vplyv na zvýšenie angažovanosti verejnosti a zapojenia občianskej spoločnosti, ako aj na plánovanie vhodnejších a doplnkových opatrení, a tým napomáha efektívnejšiemu a racionálnejšiemu využívaniu rozpočtu EÚ. V tejto súvislosti EHSV víta skutočnosť, že Európska komisia vypracovala dokument o uplatňovaní zásady partnerstva v programovom období 2021 – 2027 s cieľom zrevidovať európsky kódex správania pre partnerstvo. |
| --- | --- |

3.10.1.

3.11.   Fórum o súdržnosti

| 3.11.1. | Výbor víta výsledky 8. fóra o súdržnosti, ktoré sa konalo 17. a 18. marca 2022 za účasti EHSV, ako aj organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.11.1.

| 3.11.2. | EHSV opakovane navrhol (16), aby sa politika súdržnosti a európske fondy, ktoré sa využívajú na jej vykonávanie, stali predmetom každoročného preskúmania v rámci európskeho samitu venovanému tejto téme. V tejto súvislosti je výbor pripravený každoročne organizovať podujatie, ktoré by sprevádzalo zasadnutie Európskej rady venované vykonávaniu politiky súdržnosti za účasti zástupcov sociálnych partnerov a iných organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.11.2.

V Bruseli 18. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 109 final.

1

(2)  COM(2022) 145 final.

2

(3)  COM(2022) 109 final.

3

(4)  COM(2022) 145 final.

4

(5)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/informat/2014/smart_specialisation_sk.pdf.

5

(6)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa riešia krízové situácie a prípady vyššej moci v oblasti migrácie a azylu (COM(2020) 613 final).

6

(7)  Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 45.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 131.

8

(9)  Stanovisko EHSV na tému Dobrovoľníci – občania formujú budúcnosť Európy (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 19).

9

Dobrovoľníci – občania formujú budúcnosť Európy

(10)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/.

10

(11)  Stanovisko EHSV na tému Príprava stratégie EÚ na zlepšenie ekologických zručností a kompetencií pre všetkých (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 56, 16.2.2021, s. 1).

11

Príprava stratégie EÚ na zlepšenie ekologických zručností a kompetencií pre všetkých

(12)  Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 45.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 248, 25.8.2011, s. 68;

13

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom, rybolovnom a akvakultúrnom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 159).

14

(15)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 240/2014 zo 7. januára 2014 o európskom kódexe správania pre partnerstvo v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (Ú. v. EÚ L 74, 14.3.2014, s. 1).

15

(16)  Ú. v. EÚ C 248, 25.8.2011 s. 68, Ú. v. EÚ C 242, 23.7.2015, s. 43.

16

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/62 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/62

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa európskeho prístupu k mikrocertifikátom na celoživotné vzdelávanie a zamestnateľnosť

[COM(2021) 770 final]

Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa individuálnych vzdelávacích účtov

[COM(2021) 773 final]

(2022/C 323/11)

| Spravodajkyňa | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Marija MINČEVA |

Spravodajkyňa

Tatjana BABRAUSKIENĖ

Pomocná spravodajkyňa:

Marija MINČEVA

| Konzultácia | Európska komisia, 21. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 3. 5. 2022 |
| Prijaté v pléne | 18. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 204/2/4 |

Konzultácia

Európska komisia, 21. 1. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

3. 5. 2022

Prijaté v pléne

18. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

204/2/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV opätovne vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby posilnili politiky v oblasti vzdelávania dospelých v snahe zabezpečiť, aby mali všetky dospelé osoby právo na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie zamerané na získavanie životných zručností, s cieľom splniť a prekročiť cieľ, na základe ktorého sa má do vzdelávania každoročne zapojiť 60 % dospelých. Účinné vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv si takisto vyžaduje riešenie nesúladu ponúkaných a požadovaných zručností a zlepšenie riadenia a financovania vzdelávania dospelých vrátane odbornej prípravy zamestnancov. Takisto je dôležité, aby boli v kontexte európskeho semestra zakotvené investície, potrebné reformy a účinný sociálny dialóg so zameraním na posilnenie rozvoja zručností v súlade s prvou zásadou Európskeho piliera sociálnych práv týkajúcou sa práva na odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV pripomína význam svojich predchádzajúcich stanovísk týkajúcich sa celoživotného vzdelávania a vzdelávania dospelých v súvislosti s iniciatívami týkajúcimi sa individuálnych vzdelávacích účtov a mikrocertifikátov. Zdôrazňuje najmä, že „zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikácia sú mimoriadne dôležité pri podpore zelenej a digitálnej transformácie priemyselných odvetví a že je potrebné, aby sa považovali za sociálnu a hospodársku povinnosť v snahe zabezpečiť inkluzívnu odbornú prípravu pre kvalitné pracovné miesta a spravodlivú transformáciu pre všetkých. Na podporu zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie pracovnej sily sú potrebné progresívne priemyselné stratégie vrátane účinných politík v oblasti zručností. Môžu pomôcť zabezpečiť vyvážený a sociálne spravodlivý prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo prostredníctvom udržiavania rovnováhy na trhu práce, ktorý bude prispievať k inkluzívnej digitalizácii a kvalitným pracovným miestam. Aby mohli podniky podporovať inovácie, potrebujú účinnú pomoc na posilnenie a financovanie svojich stratégií na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu svojich pracovníkov. Zároveň by sa mal rešpektovať všeobecný hospodársky a sociálny záujem. Kolektívne zmluvy by mali stanovovať prístup k rôznym typom plateného študijného voľna pre osobné a profesionálne potreby pracovníkov“ (1). V prípadoch, keď sa sociálni partneri nedohodnú na platenom voľne, ale je umožnené na základe vládnej iniciatívy, sa toto voľno financuje z verejných zdrojov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Rýchly vývoj a šírenie nových technológií musí sprevádzať účinné zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikácia. Investície do vzdelávania dospelých a rozvoja zručností môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri hospodárskej obnove a budovaní sociálnej Európy. Individuálne vzdelávacie účty môžu byť len jedným z viacerých prístupov a finančných nástrojov, o ktorých môžu členské štáty EÚ a sociálni partneri uvažovať. Navrhované opatrenia by nemali nahradiť existujúce formy poskytovania odbornej prípravy, ktoré zaviedli zamestnávatelia a verejné a súkromné služby zamestnanosti, verejnú podporu pre vzdelávacie inštitúcie a inštitúcie odbornej prípravy, alebo ďalšie druhy podpory. Predovšetkým finančné prostriedky na odbornú prípravu, ktoré spravujú sociálni partneri, predstavujú účinný spôsob, ako poskytovať odbornú prípravu zodpovedajúcu potrebám stanoveným na vnútroštátnej a sektorovej úrovni. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Zabezpečenie dostatočne kvalifikovanej pracovnej sily a zlepšenie zamestnateľnosti sú kľúčovými podmienkami na to, aby mohli podniky a spoločnosť prosperovať a rásť, zamestnávať ľudí a prispievať k politickým cieľom, ktoré stanovila Európska únia. Už dnes dochádza k nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a k nedostatku pracovnej sily vo viacerých sektoroch a regiónoch a tieto javy sa budú naďalej prehlbovať. V tomto smere majú členské štáty a zamestnávatelia dôležitú úlohu pri financovaní odbornej prípravy a motivovaní k účasti na nej. Rozvoj zručností musí zodpovedať potrebám trhov práce, ak sa má posilniť dlhodobá konkurencieschopnosť Európy a jej schopnosť stimulovať inovácie, čo je dôležité pre podniky aj zamestnancov. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pri prístupe k odbornej príprave čelia pracovníci množstvu prekážok. Ak sa jednotlivcom poskytne väčšia kontrola nad ich vlastnou odbornou prípravou, je dôležité zabezpečiť, aby dostali účinné usmernenia a podporu, ktoré im umožnia vybrať si kurzy odbornej prípravy zodpovedajúce ich potrebám a dostať sa k týmto kurzom. Tým by sa zabezpečili aj optimálne investície do odbornej prípravy, keďže odborná príprava by presne zodpovedala zisteným potrebám každého jednotlivca. V prípade odbornej prípravy súvisiacej so zamestnaním môže čisto individualizovaný prístup oslabiť prepojenie medzi financovaním a obsahom poskytovanej odbornej prípravy, čo by mohlo viesť k tomu, že odborná príprava bude menej zameraná na pracovné miesta, a tak nedostatočne prispôsobená potrebám zamestnávateľov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV súhlasí so stanoviskom tripartitného Poradného výboru pre odbornú prípravu, v ktorom sa uvádza, že prostredníctvom vhodnej kombinácie opatrení je potrebné prispôsobiť podmienky prístupu k odbornej príprave a nárok na takúto prípravu rôznym situáciám a okolnostiam. EHSV vyzýva Komisiu, aby rešpektovala rozdelenie právomocí a zásadu subsidiarity, ako aj vnútroštátne špecifiká a právne rámce jednotlivých členských štátov. Návrhy týkajúce sa individuálnych vzdelávacích účtov a mikrocertifikátov musia byť pri prijímaní a vykonávaní kompatibilné s existujúcimi systémami ďalšieho OVP členských štátov, s úlohou kolektívneho vyjednávania, reguláciou pracovných podmienok a nárokmi zamestnancov na dovolenku. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV vyzýva Komisiu a členské štáty, aby rešpektovali existujúce vnútroštátne a sektorové nástroje a systémy financovania a aby rozlišovali medzi „právom/nárokom“, pojmami, ktoré stále nie sú v právnych predpisoch alebo kolektívnych zmluvách v niektorých krajinách a sektoroch vymedzené, a „účtom odbornej prípravy“. EHSV žiada, aby sa v návrhoch zaručilo, že všetci dospelí, a najmä najzraniteľnejšie skupiny, majú právo na prístup k efektívnej, kvalitnej a inkluzívnej odbornej príprave zamestnancov, platenému študijnému voľnu, plnej kvalifikácii, uznávaniu informálneho a neformálneho vzdelávania a k profesijnej orientácii a poradenstvu. Od členských štátov sa požaduje, aby zlepšili svoje vzdelávanie dospelých a systémy ďalšieho OVP tam, kde je to potrebné, a to na základe účinného sociálneho dialógu a konzultácií s príslušnými zainteresovanými stranami. EHSV víta skutočnosť, že individuálne vzdelávacie účty sa môžu využívať na odbornú prípravu, uznávanie a profesijnú orientáciu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV poukazuje na význam noriem kvality na trhu s odbornou prípravou, najmä pokiaľ ide o mikrocertifikáty, a na možné výhody a nevýhody rôznych prístupov k financovaniu vzdelávania dospelých (napr. individuálne vzdelávacie účty) vrátane pomeru nákladov a výnosov, administratívnej záťaže a nákladov, dosiahnutej zmeny stavu (vyššia úroveň formálnej kvalifikácie), záruky kvality, relevantných výsledkov pre trh práce, pridanej hodnoty pre kariérny rozvoj a mieru účasti kľúčovej cieľovej skupiny osôb s nízkou kvalifikáciou. EHSV vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že Komisia nevypracovala posúdenie vplyvu mikrocertifikátov, keďže návrh môže mať vplyv na existujúce vnútroštátne podmienky, najmä na kvalifikácie a kolektívne zmluvy. V tomto smere je potrebné zabezpečiť účinný sociálny dialóg a účinné konzultácie, a to aj s organizovanou občianskou spoločnosťou, o tom, či a ako môžu európske iniciatívy týkajúce sa individuálnych vzdelávacích účtov a mikrocertifikátov priniesť pridanú hodnotu v podobe zlepšenia vnútroštátnych a sektorových systémov odbornej prípravy. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV zdôrazňuje, že by sa mal so zapojením sociálnych parterov a poskytovateľov vzdelávania a odbornej prípravy vytvoriť katalóg mikrocertifikátov od poskytovateľov OVP založený na normách kvality poskytovania. Katalóg by mal zahŕňať vzdelávacie výsledky mikrocertifikátov a ich uznávanie zo strany iných poskytovateľov vzdelávania a odbornej prípravy a zamestnávateľov. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV pripomína význam plateného študijného voľna (2), okrem iného v súlade s dohovorom MOP č. 140 (ratifikovaným v 11 členských štátoch (3)), a poznamenáva, že návrh týkajúci sa individuálnych vzdelávacích účtov by mal byť kompatibilný s vnútroštátnymi systémami tam, kde sa požaduje, aby členské štáty navrhli systémy individuálnych vzdelávacích účtov výlučne na účely trhu práce, keďže vo viacerých členských štátoch sa platené študijné voľno môže využívať na účely osobného rozvoja alebo na dokončenie študijného programu (napr. získanie vysokoškolského titulu). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV pripomína Komisii a členským štátom, že do riadenia systémov vzdelávania dospelých, odbornej prípravy zamestnancov a plateného študijného voľna je nevyhnutné účinne zapojiť sociálnych partnerov a podporovať sa musia aj spoločné opatrenia medzi sociálnymi partnermi. Takisto zdôrazňuje význam konzultácií o vzdelávaní dospelých s príslušnými organizáciami občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV vyzýva Komisiu, aby podporovala výmenu osvedčených postupov a vzájomné vzdelávanie medzi členskými štátmi so zapojením sociálnych partnerov. Pozornosť by sa mala zamerať na to, ako čo najlepšie zabezpečiť účinný prístup k odbornej príprave a ako zlepšiť systémy vzdelávania dospelých v členských štátoch, a najmä stratégie v oblasti zručností, ako aj ich finančné mechanizmy a druhy odbornej prípravy vrátane mikrocertifikátov. EHSV takisto žiada, aby sa do opatrení nadväzujúcich na návrhy zapojil tripartitný Poradný výbor pre odbornú prípravu a aby zaujal aktívnu úlohu pri podávaní správ o vykonávaní iniciatív a pri vytvorení monitorovacieho rámca v spolupráci s Výborom pre zamestnanosť. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV vyzýva členské štáty, aby prepojili iniciatívy týkajúce sa individuálnych vzdelávacích účtov a mikrocertifikátov s vykonávaním odporúčania Rady z 19. decembra 2016 s názvom Cesty zvyšovania úrovne zručností: nové príležitosti pre dospelých (4). Tým by sa zaručilo, že si dospelí s nízkou úrovňou zručností a nízkokvalifikovaní dospelí môžu rozvíjať základné a odborné zručnosti a že budú usmerňovaní a motivovaní k účasti na odbornej príprave s cieľom zlepšiť svoje životné podmienky a zamestnateľnosť a zabezpečiť, že 80 % dospelých bude mať základné digitálne zručnosti. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV pripomína, že individuálne vzdelávacie účty a podobné finančné systémy musia podporovať prístup k uznávaným a overeným kurzom odbornej prípravy a umožniť pracovníkom účasť na procesoch vedúcich k uznaniu ich zručností a pracovných skúseností. Mikrocertifikáty musia byť uznané príslušnými orgánmi so zapojením sociálnych partnerov. EHSV vyzýva, aby sa účinne vykonávali odporúčania Rady o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (5) a aby sa na systémy uznávania v jednotlivých členských štátoch vyčlenili dostatočné verejné prostriedky. Zamestnávatelia a odborové zväzy môžu zabezpečením uznávania odbornej prípravy pomôcť pracovníkom zvýšiť si kvalifikáciu a prispieť k ich kariérnemu rastu a spravodlivej transformácii na trhu práce. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV považuje za dôležité, aby sa v rámci iniciatív venovala pozornosť potrebám zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie dospelých a pracovnej sily ako celku (pracovníkov/zamestnancov/samostatne zárobkovo činných osôb), ako aj ďalších cieľových skupín (napr. dlhodobo nezamestnaných, neaktívnych osôb, a najmä osôb, ktoré sa vracajú do práce po rodičovskej dovolenke (6), osôb so zdravotným postihnutím, dôchodcov, žien, mladých ľudí do 30 rokov a osôb NEET), aby mali skutočný prístup ku kvalitnej a inkluzívnej odbornej príprave. Je potrebné urýchlene a vhodne vyriešiť špecifickú situáciu neštandardných pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb, pričom sa musí rešpektovať kľúčová úloha sociálnych partnerov, pokiaľ ide o odbornú prípravu zamestnancov. Zásadná je úloha spoločností pri podpore odbornej prípravy zamestnancov, ako aj úloha členských štátov pri poskytovaní zdrojov na zabezpečenie prístupu k vzdelávaniu dospelých. Keďže 90 % odbornej prípravy súvisiacej so zamestnaním v EÚ financujú zamestnávatelia (7), musí EÚ plne uznať a podporiť ich angažovanosť a pozitívnu úlohu pri rozvoji zručností. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV vyzýva členské štáty, aby preskúmali možné nástroje na prenosnosť individuálnych vzdelávacích účtov, napríklad zavádzaním dvojstranných dohôd. EHSV požaduje, aby sa medzi európske normy kvality pre mikrocertifikáty zaradil aj „systém riadenia so zapojením sociálnych partnerov“, a žiada, aby sa mikrocertifikáty zohľadňovali podobne ako plná kvalifikácia a odborná príprava zamestnancov. EHSV žiada poskytovateľov odbornej prípravy, aby zverejňovali katalógy mikrocertifikátov, ktoré ponúkajú, vrátane výsledkov vzdelávania a svoju politiku uznávania mikrocertifikátov od iných poskytovateľov a spoločností. Zlepšenie prístupu všetkých vzdelávajúcich sa osôb vrátane znevýhodnených a zraniteľných skupín ku všetkým formám kvalitného a inkluzívneho vzdelávania a odbornej prípravy (vrátane mikrocertifikátov) je dôležité na zabezpečenie rovnakého prístupu k plným študijným programom a kvalifikáciám. Osobám s neštandardnou formou zamestnania sa musí poskytnúť účinná (finančná aj nefinančná) podpora s cieľom umožniť im prístup ku kurzom, ako aj k mikrocertifikátom, na kariérny rozvoj a pracovnú mobilitu, pričom treba zabezpečiť dostupnosť a použiteľnosť materiálov a nástrojov odbornej prípravy bez ohľadu na to, či sú virtuálne alebo nie, v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2102 (8). |
| --- | --- |

1.16.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Európska komisia zverejnila 10. decembra 2021 návrh Komisie na odporúčanie Rady týkajúce sa individuálnych vzdelávacích účtov (9) a návrh Komisie na odporúčanie Rady týkajúce sa mikrocertifikátov pre celoživotné vzdelávanie a zamestnateľnosť (10). Cieľom týchto iniciatív je podpora akčného plánu Európskeho piliera sociálnych práv, kde sa stanovuje nový cieľ, podľa ktorého by sa do roku 2030 malo každoročne zúčastňovať na odbornej príprave aspoň 60 % dospelých. Je to preto, aby sa zabezpečilo, že každý má „právo na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie, odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie“ (zásada č. 1) „bez ohľadu na druh a trvanie pracovnoprávneho vzťahu“ (zásada č. 5) vrátane „práva preniesť si nárok na odbornú prípravu počas zmeny pracovného miesta“ (zásada č. 4). Takisto je dôležité, aby boli v kontexte európskeho semestra zakotvené investície, potrebné reformy a účinný sociálny dialóg so zameraním na posilnenie rozvoja zručností v súlade s prvou zásadou Európskeho piliera sociálnych práv týkajúcou sa práva na odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | S cieľom prispieť k návrhu týkajúcemu sa individuálnych vzdelávacích účtov prijal dňa 16. augusta 2021 tripartitný Poradný výbor pre odbornú prípravu zložený z vlád a sociálnych partnerov stanovisko k individuálnym vzdelávacím účtom a posilneniu poskytovania odbornej prípravy v Európe (11). V tomto tripartitnom stanovisku sa pripomína, že pandémia ochorenia COVID-19, digitalizácia a dekarbonizácia majú obrovský vplyv na európske hospodárstvo, priemysel a európsku pracovnú silu, ktoré čelia veľmi náročnej adaptácii na rýchlo sa meniacu sa prácu. Pandémia urýchlila štrukturálne zmeny v mnohých odvetviach, pričom urýchlila zelenú a digitálnu transformáciu. To súvisí s prebiehajúcimi výzvami demografickej zmeny, nových potrieb v oblasti odbornej prípravy a zosúladenia ponúkaných a požadovaných zručností. V tripartitnom stanovisku sa tiež zdôrazňuje, že so zreteľom na všetky okolnosti na trhu práce je potrebné prostredníctvom vhodnej kombinácie opatrení prispôsobiť podmienky prístupu k odbornej príprave a nároku na ňu rôznym situáciám a okolnostiam. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V projekte európskych sociálnych partnerov z roku 2021 týkajúcom sa inovácií a odbornej prípravy sa medzi jeho zisteniami uvádza, že podniky a pracovníci zohrávajú kľúčovú úlohu v inováciách a rozvoji nových zručností a kompetencií poskytovaných v rámci odbornej prípravy zamestnancov, ktoré sú kľúčové pre prispôsobenie sa meniacemu sa prostrediu. Preto má zásadný význam poskytovať zamestnancom odbornú prípravu, ktorá zodpovedá potrebám zamestnávateľov a pracovníkov v oblasti rozvíjajúcich sa inovačných technológií a obchodných modelov a ktorá umožňuje pracovníkom nájsť si a udržať prácu v súlade s ich zručnosťami, očakávaniami a kompetenciami, ako aj umožniť im prístup k takejto odbornej príprave (12). V tomto smere je kľúčovou výzvou sprístupnenie rôznych nástrojov vrátane voucherov, plateného voľna na vzdelávanie a odbornú prípravu (zo zákona alebo na základe kolektívnych zmlúv), osobných účtov odbornej prípravy alebo fondov na odbornú prípravu (medzisektorových alebo sektorových), ktoré budú interoperabilné a v súlade s inštitucionálnymi rámcami špecifickými pre jednotlivé krajiny (13). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vnútroštátne právne predpisy a/alebo kolektívne zmluvy zabezpečujú jednotlivcom právo na vzdelávanie a odbornú prípravu vrátane vzdelávania a odbornej prípravy dospelých a v niektorých členských štátoch platené študijné voľno na odbornú prípravu týkajúcu sa práce. V celej Európe zohrávajú sociálni partneri, sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie kľúčovú úlohu pri umožňovaní účinného prístupu zamestnancov k odbornej prípravy, a to rôznym spôsobom v každej krajine. Existujúce prístupy na vnútroštátnej a/alebo sektorovej úrovni alebo ďalšie alternatívne prístupy k modelu individuálnych vzdelávacích účtov môžu vo vnútroštátnom kontexte považovať za vhodnejšie na zvýšenie poskytovania odbornej prípravy. V tomto smere by sa malo rešpektovať a zaručiť účinné zapojenie vnútroštátnych a sektorových sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Rôzne právne rámce a/alebo rámce kolektívneho vyjednávania odrážajú rozhodnutie jednotlivých členských štátov prijať a vykonávať vlastné politiky v oblasti odbornej prípravy a vychádzať z existujúcich mechanizmov financovania. Individuálny vzdelávací účet preto môže byť len jedným z viacerých prístupov a finančných nástrojov, o ktorých môžu členské štáty EÚ a sociálni partneri uvažovať. Prístup s jednotným riešením pre všetkých nebude fungovať a je potrebné rešpektovať rôzne systémy odbornej prípravy v členských štátoch a špecifiká jednotlivých odvetví. Rozhodnutie o tom, či prijať individuálne vzdelávacie účty ako jeden z mechanizmov poskytovania a financovania odbornej prípravy alebo nie, musí zostať v plnej kompetencii členských štátov rovnako, ako sa trh s odbornou prípravou reguluje na vnútroštátnej úrovni. EHSV zdôrazňuje, že členské štáty majú na základne konzultácie so sociálnymi partnermi takisto právo rozhodnúť sa neprijať prístup založený na individuálnych vzdelávacích účtoch alebo ďalej rozvíjať svoje existujúce prístupy k poskytovaniu odbornej prípravy. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV pripomína, že „opatrenia uvedené v tomto odporúčaní by nemali nahrádzať poskytovanie odbornej prípravy zamestnávateľmi, verejnými a súkromnými službami zamestnanosti, verejnú podporu inštitúcií vzdelávania a odbornej prípravy alebo iné druhy podpory“ (14). EHSV súhlasí s tým, že odporúčanie by členským štátom nemalo „brániť v zachovaní alebo stanovení rozšírenejších ustanovení o vzdelávaní/odbornej príprave dospelých, než sú uvedené odporúčania“ (15) a že by sa ním „nemala obmedziť autonómnosť sociálnych partnerov, ak zodpovedajú za zriaďovanie a riadenie systémov odbornej prípravy“ (16). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV pripomína svoje nedávne stanovisko (17), v ktorom sa zdôrazňuje, že „rýchly vývoj a šírenie nových technológií musí ísť ruka v ruke s účinným zvyšovaním úrovne zručností a rekvalifikáciou. EHSV upozorňuje, že dosah krízy COVID-19 na európsku spoločnosť a hospodárstvo ešte viac poukázal na dôležitosť účinných politík v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a vysokokvalitných pracovných miest pri podpore udržateľnej a spravodlivej sociálnej a hospodárskej obnovy a odolnosti, ktorá má kľúčový význam pri prekonávaní dôsledkov pandémie v Európe. Investície do vzdelávania dospelých a rozvoja zručností môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri hospodárskej obnove a budovaní sociálnej Európy“. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EHSV pripomína, že existuje množstvo prekážok v prístupe dospelých a pracovníkov k odbornej príprave vrátane nedostatku času, finančných prostriedkov, motivácie, kvalitnej profesijnej orientácie a poradenstva, niekedy aj nedostatok dostupnej kvalitnej odbornej prípravy, podpory na pracovisku (náhrady), a to najmä v MSP, a nedostatočné rešpektovanie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom. Nechať jednotlivcov, nech si sami riadia svoju odbornú prípravu, má význam, pokiaľ majú zaručenú účinnú podporu pri prístupe k odbornej príprave dôležitej pre trh práce a pri jej absolvovaní. Znamená to okrem iného, že jednotlivcom treba pomôcť poskytovaním poradenstva a usmernení o vhodných typoch odbornej prípravy. Pracovníci potrebujú prístup k odbornej príprave v podniku a nízkokvalifikovaní pracovníci potrebujú cielenú podporu, najmä pokiaľ ide o odbornú prípravu online. Odborná príprava online poskytuje množstvo príležitostí na rozšírenie prístupu k vzdelávaniu dospelých, ale nízkokvalifikovaným pracovníkom môžu chýbať zručnosti na to, aby tento druh odbornej prípravy čo najlepšie využili, a môžu potrebovať dodatočnú podporu (18). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | S cieľom vyriešiť rôzne prekážky v prístupe k odbornej príprave a zvýšiť motiváciu dospelých zúčastniť sa na odbornej príprave by sa o týchto prekážkach malo uvažovať aj z hľadiska zamestnania a dosiahnutého vzdelania jednotlivca. Tento nástroj by sa mal podporovať poskytovaním účinného usmerňovania a poradenstva. Je potrebné zlepšiť informačnú stratégiu. S cieľom znížiť súčasný nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami je potrebné vopred zistiť potreby v oblasti odbornej prípravy a náležite zamerať kurzy odbornej prípravy. Na zabezpečenie väčšej synergie medzi finančnými stimulmi a poradenskými službami a prístupom k postupom potvrdzovania a uznávania sú potrebné komplexné systémy podpory vzdelávania (19). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EHSV sa obáva, že čisto individualizovaný prístup môže oslabiť prepojenie medzi financovaním a obsahom poskytovanej odbornej prípravy, čo by mohlo viesť k tomu, že odborná príprava bude menej zameraná na pracovné miesta, a tak nedostatočne prispôsobená potrebám zamestnávateľov. Keďže 90 % odbornej prípravy súvisiacej so zamestnaním financujú v EÚ zamestnávatelia (20), musí EÚ plne uznať a podporiť ich angažovanosť a pozitívnu úlohu pre rozvoj zručností. Sociálni partneri spoločne zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore poskytovania odbornej prípravy a účasti na nej. Predovšetkým finančné prostriedky na odbornú prípravu, ktoré spravujú sociálni partneri, predstavujú účinný spôsob, ako poskytovať odbornú prípravu zodpovedajúcu potrebám stanoveným na vnútroštátnej a sektorovej úrovni. Mali by sa uznávať a podporovať finančné a nefinančné príspevky jednotlivcov. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EHSV uznáva doplnkovú úlohu, ktorú môžu mikrocertifikáty zohrávať pri rozširovaní prístupu k zvyšovaniu úrovne zručností a rekvalifikácii, pričom sa v nich zohľadnia meniace sa podmienky na trhu práce. EHSV takisto víta skutočnosť, že členské štáty sú vyzývané, aby prepojili mikrocertifikáty so svojimi politikami zamestnanosti vrátane aktívnych politík v oblasti trhu práce s cieľom pomôcť znížiť nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami v odvetviach a regiónoch, pri zachovaní prístupu k plnej kvalifikácii. Pokiaľ ide o „kumuláciu“ mikrocertifikátov, EHSV zdôrazňuje, že na mikrocertifikáty by sa nemalo nahliadať ako na náhradu plnej kvalifikácie. Členské štáty by sa preto mali nabádať, aby mikrocertifikáty zahrnuli do vnútroštátnych kvalifikačných rámcov. Sociálni partneri by sa mali zapojiť do ich navrhovania na vnútroštátnej úrovni a do reflexie o tom, ako sa môžu mikrocertifikáty uznávať a pripojiť k čiastočným kvalifikáciám. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Mikrocertifikáty môžu významným spôsobom pomôcť dospelým pri zvyšovaní úrovne zručností a rekvalifikácii alebo pri prechode k novým pracovným príležitostiam, ak budú normy kvality mikrocertifikátov jasne vymedzené a dobre vysvetlené vzdelávajúcim sa osobám. Hoci by mikrocertifikáty mohli predstavovať formu odbornej prípravy, ku ktorej sa možno dostať prostredníctvom potenciálneho individuálneho vzdelávacieho účtu, mali by sa považovať za oddelené od individuálnych vzdelávacích účtov a za súčasť súboru dodatočných nástrojov pre nepretržité vzdelávanie. EHSV tiež víta skutočnosť, že pokiaľ ide o poskytovateľov mikrocertifikátov, v návrhu odporúčania sa uznáva úloha sociálnych partnerov a členské štáty sú vyzvané, aby podporovali rozvoj mikrocertifikátov navrhnutých a schválených zástupcami zamestnávateľov a pracovníkov prostredníctvom sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1. | Voľný pohyb pracovníkov môže pomôcť s riešením problému nesúladu ponúkaných a požadovaných zručností a nedostatku zručností. Predpisy týkajúce sa požiadaviek z hľadiska kvalifikácie musia zostať v právomoci členských štátov so zapojením sociálnych partnerov, napríklad pokiaľ ide o potvrdzovanie zručností vrátane mikrocertifikátov, pričom treba znížiť počet regulovaných povolaní. Určitú úlohu by mohlo mať aj lepšie prepojenie kvalifikovaných štátnych príslušníkov tretích krajín s voľnými pracovnými miestami, a to pre všetky úrovne kvalifikácie a nezávisle od dĺžky pracovnej skúsenosti. Dôležitú úlohu môže v tejto súvislosti zohrať nadchádzajúci balík Komisie v oblasti zručností a talentov (21), ktorý obsahuje možné scenáre pre okruh talentov EÚ. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kolektívne zmluvy sú dôležitým prostriedkom, prostredníctvom ktorého môže poskytovanie plateného študijného voľna posilniť prístup pracovníkov k odbornej príprave vhodnej pre trh práce. Tieto zmluvy zohrávajú obzvlášť dôležitú úlohu, pokiaľ ide o hľadanie spôsobov sprístupnenia plateného študijného voľna pre pracovníkov v MSP, ktoré zvyčajne zaznamenajú väčší pokles produktívnej kapacity počas neprítomnosti pracovníkov z dôvodu odbornej prípravy. Je dôležité zdôrazniť, že legislatívne iniciatívy na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni nesmú poškodiť proces kolektívneho vyjednávania ani autonómnosť sociálnych partnerov pri hľadaní riešení problémov, ktoré sú dôležité pre riadne fungovanie vnútroštátnych trhov práce, vrátane riešení pre rozvoj a prenos zručností a kvalitných pracovných miest pre pracovníkov v kontexte spravodlivej transformácie. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV poukazuje na význam noriem kvality na trhu s odbornou prípravou, najmä pokiaľ ide o mikrocertifikáty, a na možné výhody a nevýhody rôznych prístupov k financovaniu vzdelávania dospelých, ako sú napr. individuálne vzdelávacie účty vrátane pomeru nákladov a výnosov, administratívnej záťaže a nákladov, dosiahnutej zmeny stavu (vyššia úroveň formálnej kvalifikácie), záruky kvality, relevantných výsledkov pre trh práce, pridanej hodnoty pre kariérny rozvoj a úroveň miery účasti kľúčovej cieľovej skupiny osôb s nízkou kvalifikáciou. Je to potrebné na zabezpečenie účinného sociálneho dialógu a účinných konzultácií, a to aj s organizovanou občianskou spoločnosťou, o tom, či a ako môžu európske iniciatívy týkajúce sa individuálnych vzdelávacích účtov a mikrocertifikátov priniesť pridanú hodnotu v podobe zlepšenia vnútroštátnych a sektorových systémov odbornej prípravy. EHSV zdôrazňuje, že by sa mal so zapojením sociálnych parterov a poskytovateľov vzdelávania a odbornej prípravy vytvoriť katalóg mikrocertifikátov od poskytovateľov OVP založený na normách kvality poskytovania. Katalóg by mal zahŕňať vzdelávacie výsledky mikrocertifikátov a ich uznávanie zo strany iných poskytovateľov vzdelávania a odbornej prípravy a zamestnávateľov. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV považuje za dôležité, aby sa v rámci iniciatív venovala pozornosť potrebám z hľadiska zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie dospelých a pracovnej sily ako celku (pracovníkov/zamestnancov/samostatne zárobkovo činných osôb) a ďalších cieľových skupín (napr. dlhodobo nezamestnaných a neaktívnych osôb, osôb so zdravotným postihnutím, dôchodcov a osôb NEET), aby tiež mali prístup ku kvalitnej, účinnej a inkluzívnej odbornej príprave, ktorá prispeje k ich zamestnateľnosti. V tomto smere je zásadná podpora členských štátov pri zabezpečovaní zdrojov pre prístup k vzdelávaniu dospelých. V tejto súvislosti je naďalej veľmi dôležitá aj úloha podnikov pri podpore odbornej prípravy pracovníkov súvisiacej so zamestnaním. Je potrebné urýchlene a vhodne vyriešiť osobitnú situáciu neštandardných pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb, ktorá sa nedá vyriešiť len individuálnymi vzdelávacími účtami a mikrocertifikátmi, pričom sa musí rešpektovať kľúčová úloha sociálnych partnerov, pokiaľ ide o odbornú prípravu zamestnancov. |
| --- | --- |

3.4.

V Bruseli 18. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 16.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 16.

2

(3)  Oficiálne údaje MOP sú k dispozícii tu: http://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:11300:0::NO::p11300_instrument_id:312285.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 484, 24.12.2016, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 398, 22.12.2012, s. 1.

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/658190/IPOL_STU(2020)658190_EN.pdf.

6

(7)  Štatistická súhrnná správa o vzdelávaní dospelých, EK, 2020/082020.

7

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2102 z 26. októbra 2016 o prístupnosti webových sídel a mobilných aplikácií subjektov verejného sektora (Ú. v. EÚ L 327, 2.12.2016, s. 1).

8

(9)  COM(2021) 773 final.

9

(10)  COM(2021) 770 final.

10

(11)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=1223&furtherNews=yes&newsId=10081.

11

(12)  BusinessEurope: Skills, innovation and the provision of, and access to training (Zručnosti, inovácie a poskytovanie odbornej prípravy a prístup k nej).

12

(13)  Databáza Cedefop v oblasti financovania vzdelávania dospelých.

13

(14)  COM(2021) 773 final.

14

(15)  COM(2021) 773 final.

15

(16)  COM(2021) 773 final.

16

(17)  Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 16.

17

(18)  OECD: Building back better: enhancing equal access to opportunities for all (Lepšia obnova: posilnenie rovnakého prístupu k príležitostiam pre všetkých).

18

Building back better: enhancing equal access to opportunities for all

(19)  Cedefop, Empowering people to cope with change (Posilnenie postavenia ľudí, aby sa vyrovnali so zmenami), 2020.

19

Empowering people to cope with change

(20)  Štatistická súhrnná správa o vzdelávaní dospelých, EK, 2020/082020.

20

(21)  Naplánovaný na apríl 2022.

21

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/69 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/69

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o výmene informácií medzi orgánmi presadzovania práva členských štátov, ktorou sa zrušuje rámcové rozhodnutie Rady 2006/960/SVV

[COM(2021) 782 final – 2021/0411 (COD)]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o automatizovanej výmene údajov na účely policajnej spolupráce („prümský rámec II“), ktorým sa menia rozhodnutia Rady 2008/615/SVV a 2008/616/SVV a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1726, (EÚ) 2019/817 a (EÚ) 2019/818

[COM(2021) 784 final – 2021/0410 (COD)]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa riešia situácie inštrumentalizácie v oblasti migrácie a azylu

[COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD)]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/399, ktorým sa ustanovuje kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice

[COM(2021) 891 final – 2021/0428 (COD)]

(2022/C 323/12)

| Spravodajca: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |

Spravodajca:

Krzysztof BALON

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 3. 5. 2022 |
| Prijaté v pléne | 18. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 210/3/4 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia, 2. 5. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

3. 5. 2022

Prijaté v pléne

18. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

210/3/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Ruská vojenská agresia voči Ukrajine v bezprostrednej blízkosti vonkajších hraníc EÚ nepredvídateľne zmenila situáciu. Vzhľadom na jej ďalekosiahle a pravdepodobne dlhotrvajúce dôsledky na všetkých úrovniach, ktorých výsledkom je aj bezprecedentný počet utečencov –najväčší od druhej svetovej vojny –, predstavuje táto vojna historicky najväčšiu hrozbu pre fungovanie schengenského priestoru a bezpečnosť Európskej únie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV vysoko oceňuje, že v súvislosti s ruskou agresiou voči Ukrajine (1) bola prvýkrát aktivovaná smernica Rady 2001/55/ES (2) (ďalej len „smernica o dočasnej ochrane“). Výbor chce zároveň vyzvať Komisiu, aby zvážila rozšírenie rozsahu pôsobnosti a aktiváciu smernice pre štátnych príslušníkov tretích krajín v budúcich vážnych a naliehavých krízových situáciách. Súčasná aktivácia tejto smernice by sa mohla dobre využiť na rozvoj mechanizmov solidarity medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV v tejto súvislosti dôrazne poukazuje na naliehavú potrebu účinných, skutočných, humánnych – a humanitárnych – spoločných európskych nariadení o spolupráci v oblasti migrácie, azylu a bezpečnosti v otvorenom, ale rovnako bezpečnom schengenskom priestore v plnom súlade s Chartou základných práv. Výbor dôrazne podporuje zlepšenie podmienok pre všetkých utečencov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dôsledky vojny sú tiež hrozbou pre európsky model sociálneho trhového hospodárstva, ako aj pre slobodu a práva občanov EÚ a iných obyvateľov. EHSV podporuje ochranu a zachovanie schengenského priestoru v jeho súčasnej podobe, aby sa zaručil nielen voľný pohyb ľudí, ale aj fungovanie jednotného trhu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 mnohé členské štáty zaviedli kontroly hraníc a iné obmedzenia slobody pohybu bez akejkoľvek snahy o koordináciu a riadne zdôvodnenie týchto obmedzení na európskej úrovni, a to aj napriek tomu, že – ako sa uviedlo v predchádzajúcom stanovisku –, zachovanie otvorených hraníc je kľúčové pre plnú funkčnosť jednotného trhu, obnovu a zvýšenie odolnosti a podporu európskej solidarity a identity. To takisto dokazuje potrebu rozhodovacieho mechanizmu „v reálnom čase“ na medziinštitucionálnej úrovni v krízových situáciách. EHSV v každom prípade plne podporuje stanovisko Komisie zachovať vnútorné hranice otvorené aj počas krízových situácií. Každé cestovné obmedzenie medzi štátmi schengenského priestoru uložené v dôsledku krízových situácií by malo byť dočasné a nemalo by presiahnuť možné cestovné obmedzenia v rámci členských štátov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV plne súhlasí s postojom Komisie, že využívanie policajných kontrol a spolupráce vrátane výmeny informácií a komunikácie má potenciál priniesť rovnaké výsledky ako dočasné kontroly vnútorných hraníc a menej zasahuje do voľného pohybu osôb, tovaru, a služieb. V tejto súvislosti výbor víta vytvorenie neformálnej expertnej skupiny zloženej z expertov z každého členského štátu, ktorá má Komisii radiť a podporovať ju pri monitorovaní a uplatňovaní smernice o výmene informácií medzi orgánmi presadzovania práva členských štátov; EHSV navrhuje zapojiť do práce tejto neformálnej expertnej skupiny relevantné a reprezentatívne organizácie občianskej spoločnosti, ako aj samotný výbor. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Aj v tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje absolútnu potrebu zachovať nezávislosť súdnictva, najmä v prípadoch fyzickej prítomnosti súdnych orgánov v mieste jednotného kontaktného miesta. Okrem toho by organizácie občianskej spoločnosti (najmä „strážcovia“ alebo organizácie pôsobiace v oblasti ochrany zraniteľných skupín vrátane migrantov) mali požívať osobitnú ochranu, pokiaľ ide o poskytovanie informácií prostredníctvom jednotných kontaktných miest. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV uznáva ambiciózne činnosti v oblasti zberu údajov, ktoré majú členské štáty vyvinúť v kontexte prümského rámca II. Prümský rámec II ide o značný krok ďalej ako prümský rámec I tým, že od členských štátov vyžaduje, aby vybudovali technické zariadenia na profilovanie tváre. V tejto súvislosti vyjadruje výbor znepokojenie nad nebezpečenstvom ovplyvňovania výmeny digitálnych údajov, najmä vzhľadom na súčasnú netransparentnú vojnovú situáciu v Európe. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV vyzýva na zavedenie dôkladnejších a častejších mechanizmov kontroly na zabezpečenie vysokých etických noriem zberu a uchovávania údajov Europolom, najmä vo vzťahu k tretím krajinám, ako aj na stanovenie jasných lehôt na uchovávanie týchto údajov. EHSV odporúča pravidelné monitorovanie činností Europolu organizáciami občianskej spoločnosti a inými relevantnými a potenciálne dotknutými aktérmi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV plne uznáva základné práva ľudí prichádzajúcich na európske a schengenské hranice a ich zásadné právo požiadať o povolenie na vstup a právo požiadať o azyl. Opätovne pripomína dodržiavanie práva na zákaz vyhostenia alebo vrátenia. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV vyzýva členské štáty, aby prevzali spoločnú zodpovednosť, aká bola zavedená pružným mechanizmom solidarity v rámci Nového paktu o migrácii a azyle. Mali by aktívne ponúkať solidaritu ostatným členským štátom, najmä v krízových situáciách. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV si všíma najmä nenahraditeľnú pozitívnu úlohu príslušných organizácií občianskej spoločnosti, ktoré poskytujú humanitárnu pomoc migrantom inštrumentalizovaných zo strany tretích krajín, a ktoré navyše podporujú a poskytujú informácie o právach migrantov a žiadateľov o azyl. Malo by sa zaručiť, aby tieto organizácie mali vždy prístup k migrantom a žiadateľom o azyl v postihnutých pohraničných oblastiach. Takéto organizácie by mali mať nárok na účinnú a zjednodušenú finančnú podporu v rámci európskeho financovania, ako je núdzová pomoc z Fondu pre azyl, migráciu a integráciu. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV navrhuje zaviesť rozsiahle programy vzdelávania a zvyšovania informovanosti s cieľom zvýšiť povedomie verejnosti o migrácii ako jave, ktorý je pre prijímajúce spoločnosti vo všeobecnosti pozitívny. Tieto programy by boli centrálne koordinované a realizované každým členským štátom. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Toto stanovisko vzniká v čase historicky najväčšieho ohrozenia fungovania schengenského priestoru a bezpečnosti Európskej únie spôsobeného ruskou vojenskou agresiou proti Ukrajine v bezprostrednej blízkosti vonkajších hraníc EÚ. Táto vojnová situácia, ktorá je aj príčinou bezprecedentného počtu migrantov a utečencov, najväčšieho od druhej svetovej vojny, opäť poukazuje na obrovský význam bezpečnosti vonkajších hraníc a stability schengenského priestoru ako predpokladu vnútornej bezpečnosti a okrem toho potrebu účinných, skutočných, humánnych – a humanitárnych – spoločných európskych nariadení o migrácii a azyle. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Schengenský priestor je domovom viac ako 420 miliónov ľudí v 26 krajinách. Odstránenie kontrol vnútorných hraníc medzi členskými štátmi schengenského priestoru je neoddeliteľnou súčasťou európskeho spôsobu života: takmer 1,7 milióna ľudí žije a pracuje v dvoch rôznych schengenských štátoch. Ľudia si vybudovali svoje životy na slobodách, ktoré im schengenský priestor poskytuje, pričom medzi členskými štátmi schengenského priestoru prejde každý deň 3,5 milióna ľudí. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dňa 20. októbra 2021 výbor prijal svoje stanovisko o stratégii Komisie s názvom Stratégia na dosiahnutie plne funkčného a odolného schengenského priestoru (3). Výbor uvítal túto stratégiu a domnieva sa, že Komisia by mala vyjadriť silnejšiu podporu cestovaniu po Európe bez hraničných kontrol. EHSV zdôraznil, že bezpečnostné obavy členských štátov sa lepšie riešia prostredníctvom posilnenej spolupráce a koordinácie medzi orgánmi presadzovania práva než obnovením kontrol vnútorných hraníc. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Výbor chce zároveň opätovne vyjadriť znepokojenie nad tým, že z úplného uplatňovania schengenského acquis sú stále vylúčené členské štáty Rumunsko, Bulharsko a Chorvátsko. Spolu s Komisiou vyzýva Radu, aby v tejto súvislosti urýchlene a rozhodne konala. Okrem toho chce výbor vyzvať Komisiu, aby dokončila hodnotenie uplatňovania schengenského acquis aj s Cyprom. EHSV takisto zopakoval, že pri vykonávaní politiky EÚ v oblasti riadenia hraníc, interoperability, riadenia migrácie a azylu, ako aj v oblasti policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach sú EÚ a jej členské štáty vždy viazané Chartou základných práv Európskej únie. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V rámci implementácie stratégie Európska komisia v decembri 2021 navrhla aktualizované pravidlá na posilnenie riadenia schengenského priestoru (4). Cielené zmeny prinesú väčšiu koordináciu EÚ a lepšie vybavia členské štáty na riešenie vznikajúcich problémov pri riadení spoločnej vonkajšej hranice EÚ, ako aj vnútorných hraníc v rámci schengenského priestoru. Cieľom aktualizácie je zabezpečiť, aby opätovné zavedenie kontrol vnútorných hraníc zostalo krajným opatrením. Nové pravidlá zavádzajú aj spoločné nástroje na efektívnejšie riadenie vonkajších hraníc v prípade krízy v oblasti verejného zdravia, pričom stavajú na skúsenostiach získaných z pandémie COVID-19. Inštrumentalizácia migrantov sa takisto rieši v aktualizácii schengenských pravidiel, ako aj v paralelnom návrhu opatrení, ktoré môžu členské štáty prijať v oblasti azylu a návratu v takejto situácii (5). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Aktualizované pravidlá boli zverejnené vo forme piatich návrhov týkajúcich sa bezpečnostnej únie a Schengenskej dohody. Vzhľadom na nelegislatívny charakter jedného z návrhov sa toto stanovisko zameriava na štyri návrhy, a to na smernicu o výmene informácií medzi orgánmi presadzovania práva členských štátov (6), na nariadenie o automatizovanej výmene údajov na účely policajnej spolupráce (7), na nariadenie, ktorým sa riešia situácie inštrumentalizácie v oblasti migrácie a azylu (8) a na nariadenie, ktorým sa mení kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (9). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV napriek tomu pevne verí, že dodatočné, špecifické a dočasné opatrenia a zmeny zavedené vo všetkých častiach schengenského balíka a zamerané na účinné riadenie hraníc budú rešpektovať právo a zásady stanovené v Charte základných práv Európskej únie, najmä slobodu pohybu a pobytu (článok 45), ako aj právo na azyl (článok 18) a zásadu zákazu vyhostenia alebo vrátenia (článok 19), ako sa jasne zdôrazňuje v návrhoch. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ako sa uvádza na inom mieste (10), naratív o migrácii a bezpečnosti, ktorý je zahrnutý v navrhovaných dokumentoch, je potrebné obozretne preformulovať. Prezentovanie migrácie ako hrozby a diskusia, v ktorej sú migranti zobrazovaní ako nebezpečenstvo, dehumanizujú ľudské bytosti a zvýhodňujú len tých, ktorí ich chcú využiť z geostrategických alebo vnútroštátnych politických dôvodov. Migráciu treba vnímať ako pozitívnu hodnotu. Prisťahovalci sa stali nenahraditeľnými a čoraz potrebnejšími prispievateľmi do našich spoločností a hospodárstiev. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Konkrétne pripomienky týkajúce sa balíka pre bezpečnostnú úniu

3.1.   Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o výmene informácií medzi orgánmi presadzovania práva členských štátov [COM(2021) 782 final]

| 3.1.1. | Celkovým cieľom tohto návrhu je prijať právne predpisy o organizačných a procesných aspektoch výmeny informácií medzi orgánmi presadzovania práva v EÚ, aby sa tak prispelo k účinnej a efektívnej výmene takýchto informácií, a teda k ochrane plne funkčného a odolného schengenského priestoru. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EHSV plne súhlasí s postojom Komisie, že využívanie policajných kontrol a spolupráce vrátane výmeny informácií a komunikácie má potenciál priniesť rovnaké výsledky ako dočasné kontroly vnútorných hraníc a menej zasahuje do voľného pohybu osôb, tovaru, a služieb. EHSV zároveň podporuje názor Komisie, že takéto opatrenia musia byť plne v súlade so základnými právami vrátane požiadaviek na ochranu údajov v súlade s existujúcimi právnymi predpismi EÚ. Ako sa už spomenulo (11), musí existovať lepšia rovnováha medzi základnými právami jednotlivcov (stanovenými ZFEÚ) a potrebou lepšie presadzovať právo v boji proti trestnej činnosti a pri jej postihovaní s cieľom zaručiť priestor bezpečnosti a spravodlivosti na úrovni EÚ. Agentúry EÚ a externé subjekty by mali starostlivo monitorovať a podávať správy o akejkoľvek nerovnováhe alebo porušovaní základných práv. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Výbor preto víta vytvorenie neformálnej expertnej skupiny zloženej z odborníkov zo všetkých členských štátov, ktorá bude poskytovať poradenstvo a podporu Komisii pri monitorovaní a uplatňovaní smernice, a to aj pri príprave usmerňujúcich dokumentov Komisie. V tejto súvislosti EHSV navrhuje zapojiť do práce neformálnej expertnej skupiny relevantné a reprezentatívne organizácie občianskej spoločnosti, ako aj samotný EHSV. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EHSV chce opakovane poukázať na to, že pri monitorovaní výmeny údajov je potrebné zohľadniť a začleniť základ vymieňaných informácií: vymedzenie (závažného) trestného činu (12), ako aj zabezpečiť, že všetky strany, žiadatelia, ako aj tí, ktorí odpovedajú, sa budú riadiť týmito definíciami a rovnakými východiskovými hodnotami. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | V súvislosti so schopnosťami jednotných kontaktných miest vrátane toho, že majú k dispozícii súdne orgány oprávnené kedykoľvek udeľovať potrebné súdne povolenia, EHSV zdôrazňuje absolútnu potrebu a povinnosť zachovať nezávislosť súdnictva. V praxi to môže byť obzvlášť dôležité v prípadoch fyzickej prítomnosti súdnych orgánov alebo ich zástupcov na mieste jednotného kontaktného miesta. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Organizácie občianskej spoločnosti, najmä tie, ako sú „strážcovia“ alebo organizácie pôsobiace v oblasti ochrany zraniteľných skupín vrátane migrantov, by mali požívať osobitnú ochranu, pokiaľ ide o poskytovanie informácií prostredníctvom jednotných kontaktných miest, z dôvodu vysokej pravdepodobnosti neoprávneného poškodenia životných záujmov takýchto právnických osôb. |
| --- | --- |

3.1.6.

3.2.   Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o automatizovanej výmene údajov na účely policajnej spolupráce („prümský rámec II“) [COM(2021) 784 final]

| 3.2.1. | Vychádzajúc z existujúceho prümského rámca (rozhodnutia Rady 2008/615/SVV (13) a 2008/616/SVV (14) vrátane Prümského dohovoru) sa návrh prümského rámca II zameriava na „posilnenie a modernizáciu rámca a umožnenie interoperability s inými informačnými systémami EÚ“. V konečnom dôsledku by sa v iniciatíve mala vytvoriť nová architektúra, „ktorá umožní jednoduchšiu a rýchlejšiu výmenu údajov medzi členskými štátmi a ktorá zabezpečí vysoký stupeň ochrany základných práv“. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EHSV uznáva ambiciózne činnosti v oblasti zberu údajov, ktoré majú členské štáty zrealizovať. Vychádzajúc zo skúseností s implementáciou prümského rámca I sa ukazuje časová náročnosť pre členské štáty na vytvorenie požadovaných nástrojov na zber údajov. Prümský rámec II ide o značný krok ďalej a vyžaduje od členských štátov, aby vybudovali technické zariadenia na profilovanie tváre, čo zatiaľ v členských štátoch funguje len čiastočne. Dosiahnutie porovnateľnej úrovne zberu údajov vo všetkých členských štátoch môže trvať veľa času a môže spôsobiť ťažkosti pri zabezpečovaní interoperability – táto obava už bola vyjadrená (15). Výbor okrem toho dáva najavo mimoriadne znepokojenie nad nebezpečenstvom ovplyvňovania výmeny digitálnych údajov vzhľadom na súčasnú naliehavú, chaotickú a netransparentnú vojnovú situáciu v Európe. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Ako sa už spomenulo (16), ochranu osobných údajov podľa príslušných právnych rámcov je potrebné rešpektovať za každých okolností, a to najmä pokiaľ ide o vysokocitlivé osobné údaje, ako je to v prípade prümských rozhodnutí. EÚ a EHSV pripomienkovali všeobecný náčrt dostatočne citlivého zaobchádzania s údajmi v rámci Európy (17). |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EHSV zdôrazňuje, že najmä k povinnému vytváraniu databáz profilovania tváre v celej EÚ a výmene takýchto údajov, aj keď vo forme čísel záznamov a šifrovaných formátov, sa musí pristupovať mimoriadne citlivo. Európsky parlament vo svojom uznesení 2020/2016(INI) (18) odporučil zdržanlivosť a opatrnosť, pokiaľ ide o nástroje na profilovanie tváre, v neposlednom rade preto, že osoby, ktoré sú v nebezpečenstve, sú prostredníctvom zaznamenávania a výmeny podôb tváre spoznateľné. EHSV preto vníma návrh na samozrejmé zriadenie vnútroštátnych databáz podôb tváre, ako aj ich výmenu v rámci celej Únie medzi zúčastnenými členskými štátmi s veľkým znepokojením. Vyzýva na vysokú úroveň kontroly proporcionality a dôvernosti z hľadiska ochrany osobných údajov. Hoci EHSV plne uznáva všeobecný cieľ tohto návrhu vyplývajúci z cieľa zmluvy prispieť k vnútornej bezpečnosti v EÚ, uplatňovanie profilovania tváre by sa mohlo považovať za nepovinné. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Okrem toho je EHSV znepokojený návrhom na výmenu policajných záznamov medzi všetkými členskými štátmi, aj keď čiastočne anonymizovaných, pokiaľ ide o čísla záznamov, a šifrovaných pri ich prenose. Zdá sa, že orgány presadzovania práva v rôznych členských štátoch majú rôzne normy na vymedzenie a registráciu podozrivých a páchateľov. Výmena na základe žiadosti o zhodu údajov teda môže závisieť od posúdenia jednotlivých príslušníkov polície. To môže viesť k situáciám, keď sú podozriví v jednom členskom štáte, napr. v súvislosti s aktivitami v oblasti práv utečencov, zapísaní do registra trestov iného členského štátu. V tomto prípade musia byť práva na prístup a uchovávanie jasne dôverné a obmedzené, aby sa neúmerným spôsobom neohrozili základné práva. Okrem toho by mali byť stanovené pevné a spoločné kritériá na vymedzenie (závažného) trestného činu a osôb podozrivých z trestného činu. V tomto ohľade sa musia rešpektovať a presadzovať už stanovené pravidlá (19). |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | EHSV požaduje zavedenie dôkladnejších a častejších mechanizmov kontroly na zabezpečenie etického zberu a uchovávania údajov Europolu, najmä vo vzťahu k tretím krajinám, ako aj stanovenie jasných lehôt na uchovávanie týchto údajov. Ako už bolo uvedené, ústredná úloha Europolu v európskej architektúre predovšetkým cezhraničného predchádzania trestnej činnosti a boja proti trestnej činnosti, a to aj pokiaľ ide o výmenu údajov, je vítaná; túto úlohu je však potrebné nezávisle preskúmať a vyhodnotiť aj zo strany občianskej spoločnosti, sociálnych partnerov a príslušných zainteresovaných strán, najmä tých skupín a jednotlivcov, ktorých životy by mohli byť neprávom alebo neodôvodnene zasiahnuté činnosťou v oblasti presadzovania práva (20). Europol bol opakovane obviňovaný zo spájania údajov podozrivých a páchateľov s údajmi iných súkromných osôb (21). Predovšetkým je potrebné zabezpečiť, aby nedochádzalo k neadekvátnemu prekrývaniu s otázkami migrácie a azylu. EHSV odporúča pravidelné monitorovanie činností Europolu organizáciami občianskej spoločnosti a inými relevantnými a potenciálne dotknutými aktérmi, a navyše navrhuje zavedenie mechanizmov transparentnosti. |
| --- | --- |

3.2.6.

4.   Konkrétne pripomienky týkajúce sa schengenského balíka

4.1.   Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/399, ktorým sa ustanovuje kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice [COM(2021) 891 final]

| 4.1.1. | Schengenský priestor predstavuje priestor, v ktorom sa môžu občania Európskej únie a občania nečlenských štátov EÚ s legálnym pobytom na území, ako aj tovar a služby, pohybovať bez toho, aby podliehali kontrolám na vnútorných hraniciach. Schengenský priestor je základným prvkom priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a kľúčovým prvkom fungovania jednotného trhu. Jeho vytvorenie prinieslo európskej spoločnosti významné sociálne a hospodárske výhody. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Hoci rozsiahle núdzové situácie v oblasti verejného zdravia, ako sú pandémie, možno považovať za vážnu hrozbu pre verejnú politiku, nesmú sa považovať za dôvod na opätovné zavedenie hraničných kontrol v schengenskom priestore. Takéto opatrenie sa nezdá byť konštruktívne. To isté by sa malo vzťahovať na výkon policajných alebo iných verejných právomocí v pohraničných oblastiach vnútorných hraníc, ktoré sú de facto rovnocenné s týmito kontrolami hraníc. Akékoľvek cestovné obmedzenia medzi štátmi schengenského priestoru na základe rozsiahlych mimoriadnych udalostí v oblasti verejného zdravia by nemali presiahnuť možné cestovné obmedzenia v rámci členských štátov. V opačnom prípade bude celá koncepcia priestoru bez kontrol na vnútorných hraniciach, ktorá je „súčasťou európskej DNA“ (22), narušená. Okrem toho takéto nariadenia môžu oslabiť úsilie v prospech spoločnej európskej zdravotnej politiky, najmä v oblasti kontroly epidémií. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | EHSV víta snahu Komisie zaviesť nové procesné záruky v prípade jednostranného obnovenia kontrol vnútorných hraníc. Cieľom návrhu je objasniť a rozšíriť zoznam prvkov, ktoré musí členský štát posúdiť pri prijímaní rozhodnutia o dočasnom obnovení alebo predĺžení kontrol hraníc. Komisia bude musieť vydať stanovisko k primeranosti a nevyhnutnosti týchto rozhodnutí a začať konzultačný proces s členskými štátmi. EHSV nalieha na ďalšie objasnenie zavedených procesných záruk, predovšetkým stanovením jasného časového limitu pre prípadné predĺženia. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | V tejto súvislosti sa EHSV domnieva, že rozlišovanie medzi cestovaním „z nevyhnutných dôvodov“ a cestovaním, „ktoré nie je nevyhnutné“, v schengenskom priestore takisto predstavuje vážnu hrozbu pre základy Schengenu. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | EHSV plne podporuje postoj Komisie a vyzýva ju, aby sa v súvislosti s obmedzením hraničných priechodov alebo ich otváracích hodín plne zohľadnili práva štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí žiadajú o medzinárodnú ochranu. Musí byť zabezpečený účinný prístup k hraničným priechodom, ako aj účinná ochrana práva na azyl. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Súvisí to s obavami EHSV, aby sa s osobami zadržanými na vnútorných hraniciach zaobchádzalo dôstojne a aby sa im poskytli informácie o ich právach namiesto legalizácie foriem vnútorného vytláčania. Takýto prístup predstavuje vysoké riziko otvorenia cesty pre nekontrolovateľné vytváranie profilov na základe rasy. Najvyššou prioritou by malo byť zabezpečenie voľného pohybu osôb v rámci schengenského priestoru. Kontroly by mal vykonávať iba primerane vyškolený a oprávnený personál. Jeho činnosť by sa mala nezávisle náhodne monitorovať. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | EHSV zdôrazňuje, že kontroly vykonávané v rámci pohraničných oblastí v blízkosti vnútorných, ako aj vonkajších hraníc pomocou sledovacích a monitorovacích technológií by sa mali prehodnotiť z hľadiska ich proporcionality. Organizácie na ochranu občianskych práv by mohli podporiť činnosti v oblasti hodnotenia a monitorovania. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Výbor chápe cieľ Komisie v súvislosti s článkom 13 vytvoriť spoločný postup pre členské štáty na kontrolu a sledovanie vonkajších a schengenských hraníc EÚ. Neexistuje však žiadna zmienka o prístupe k zákonnému postupu pri žiadaní o azyl alebo o alternatívnych formách prístupu pre migrantov, ani o akomkoľvek súvisiacom právnom poradenstve. EHSV naliehavo žiada, aby sa vždy dodržiavali základné práva osôb, ktoré sa dostanú na európske a schengenské hranice, a ich zásadné právo požiadať o povolenie na vstup a právo požiadať o azyl. Najmä zraniteľné osoby, lekárske prípady a maloletí sa musia prijímať a potenciálne presúvať opatrne. Ako už bolo uvedené, EHSV je veľmi znepokojený porušeniami hlásenými na vonkajších hraniciach (23); zároveň uznáva posilnené monitorovacie činnosti Komisie (24). |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.9. | EHSV opakovane nabáda Komisiu, aby aktívne využívala svoje právomoci v oblasti presadzovania práva, ktoré jej prináležia na základe zmlúv, v situáciách, keď sa nereaguje na nedostatky zistené prostredníctvom schengenských hodnotení (25). Prednostne by sa mali riešiť systémové postupy, ktoré sú v rozpore s normami týkajúcimi sa základných práv. Toto je obzvlášť dôležité v prípade zraniteľných migrantov. Komisia by sa predovšetkým nemala spoliehať len na zistenia schengenského hodnotiaceho mechanizmu, ale mala by aj sama aktívne monitorovať situáciu v oblasti základných práv podľa medzinárodného práva a s podporou organizácií na ochranu občianskych práv. Zároveň by na vonkajších hraniciach mali pôsobiť špecializovaní zamestnanci Agentúry Európskej únie pre azyl (EUAA), ako aj Agentúry Európskej únie pre základné práva (FRA), aby dohliadali na dodržiavanie základných práv. |
| --- | --- |

4.1.9.

4.2.   Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa riešia situácie inštrumentalizácie v oblasti migrácie a azylu [COM(2021) 890 final] (26)

| 4.2.1. | Vzhľadom na krízu v niektorých častiach vonkajších hraníc EÚ v roku 2021 a predtým sa tento návrh zameriava na vytvorenie „osobitného núdzového postupu riadenia migrácie a v prípade potreby na poskytovanie opatrení a podpory potrebných na to, aby bol príchod osôb inštrumentalizovaných treťou krajinou riadený humánne, riadne a dôstojne a pri súčasnom úplnom dodržiavaní základných práv.“ EHSV uznáva špecifické okolnosti, ktoré si od Európskej komisie vyžadovali, aby prijala účinné opatrenia; opakuje však svoje znepokojenie nad zavedením a normalizáciou rýchlych opatrení pri zaobchádzaní so zraniteľnými migrantmi bez dostatočného času a priestoru na zabezpečenie ich práv (27). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | V revidovaných schengenských pravidlách sa navyše uznáva dôležitá úloha, ktorú členské štáty zohrávajú na vonkajších hraniciach v mene všetkých členských štátov a Únie ako celku v situáciách, keď sú migranti inštrumentalizovaní na politické účely. EHSV uznáva túto úlohu, ale zdôrazňuje, že ochranu hraníc EÚ alebo schengenských hraníc nemôžu členské štáty plniť len na vonkajších hraniciach. Vyzýva členské štáty, aby proaktívne podporovali navrhovaný mechanizmus solidarity, ale predovšetkým prevzali spoločnú zodpovednosť, ktorá bola zavedená pružným mechanizmom solidarity v rámci Nového paktu o migrácii a azyle. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Hoci výbor uznáva potrebu poskytnúť špecifické usmernenia pre situácie osobitného charakteru, je potrebné zdôrazniť, že navrhované vymedzenie „inštrumentalizácie“ zostáva dosť vágne. Výbor žiada, aby sa tento prístup preveril, aby sa predišlo možnému zneužitiu tejto koncepcie v zmysle príliš rozsiahleho uplatňovania. Okrem toho pripomína, že v uvedených zmluvách o azyle a krízových situáciách sa poskytujú základné usmernenia a opatrenia. EHSV naliehavo zdôrazňuje, že základné práva osôb a predovšetkým zásada zákazu vyhostenia alebo vrátenia sa musia dodržiavať za každých okolností. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | EHSV zdôrazňuje, že pri kvázi externalizácii konania o azyle na vonkajšie hranice EÚ spôsobom ad hoc môže byť ťažké monitorovať, či sa vykonáva s dostatočnou kontrolou a či sa uplatňuje prístup zameraný na základné práva, najmä pokiaľ ide o kapacity členských štátov na preverovanie pred vstupom, ktoré už boli kritizované v iných dokumentoch (28). Je potrebné zabezpečiť, aby mal dotknutý členský štát potrebné kapacity a zariadenia na riadenie núdzovej situácie primeraným spôsobom. Podpora ostatných členských štátov prostredníctvom mechanizmu solidarity, centrálnych agentúr EÚ, predovšetkým EUAA, ako aj MVO a príslušných medzinárodných organizácií, ako je UNHCR, by sa preto mala poskytovať a prijímať proaktívnym spôsobom, a nie iba na žiadosť dotknutého členského štátu. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | EHSV si všíma najmä nenahraditeľnú pozitívnu úlohu organizácií občianskej spoločnosti, ktoré poskytujú humanitárnu pomoc migrantom inštrumentalizovaným tretími krajinami, a to vrátane potravín, vody, oblečenia, primeranej lekárskej starostlivosti a dočasného prístrešia a navyše podporujú a poskytujú informácie o právach migrantov a žiadateľov o azyl. Malo by sa zaručiť, aby tieto organizácie mali vždy prístup k migrantom a žiadateľom o azyl v postihnutých pohraničných oblastiach. Takéto organizácie by mali mať nárok na účinnú a zjednodušenú finančnú podporu v rámci európskeho financovania, ako je núdzová pomoc z Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (AMIF). |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | V tejto súvislosti je nanajvýš dôležité nezmierniť zásadu zákazu vyhostenia alebo vrátenia, ale zabezpečiť práva ľudí a prístup k právnej podpore a postup založený na právach, ktorý vykoná informovaný a schopný personál pod dohľadom UNHCR a EUAA. Ako už bolo uvedené inde, výbor vníma zameranie Komisie na nelegálnu migráciu a takzvaný dobrovoľný alebo nútený návrat s veľkým znepokojením (29). |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Okrem toho by sa malo zabezpečiť, aby sa zohľadnili alternatívne dôvody vstupu, ako je zlúčenie rodiny. |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | EHSV sa obáva najmä aspektu ubytovania migrantov a žiadateľov o azyl počas procesu ich registrácie. Je potrebné zabezpečiť, aby členské štáty boli schopné ubytovať osoby tým najsprávnejším a najdôstojnejším spôsobom bez toho, aby ich bežne zadržiavali. Malo by sa zabrániť masívnemu obmedzovaniu slobody pohybu dotknutých osôb. Občianska spoločnosť a humanitárne organizácie by mali mať povolený prístup na monitorovanie. |
| --- | --- |

4.2.8.

V Bruseli 18. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2022/382 zo 4. marca 2022, ktorým sa konštatuje skutočnosť, že došlo k hromadnému prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny v zmysle článku 5 smernice 2001/55/ES, a zavádza sa dočasná ochrana (Ú. v. EÚ L 71, 4.3.2022, s. 1).

1

(2)  Smernica Rady 2001/55/ES z 20. júla 2001 o minimálnych štandardoch na poskytovanie dočasnej ochrany v prípade hromadného prílevu vysídlených osôb a o opatreniach na podporu rovnováhy úsilia medzi členskými štátmi pri prijímaní takýchto osôb a znášaní z toho vyplývajúcich dôsledkov (Ú. v. ES L 212, 7.8.2001, s. 12).

2

(3)  COM(2021) 277 final.

3

(4)  COM(2021) 891 final.

4

(5)  COM(2021) 890 final

5

(6)  COM(2021) 782 final.

6

(7)  COM(2021) 784 final.

7

(8)  COM(2021) 890 final.

8

(9)  COM(2021) 891 final.

9

(10)  Stanovisko EHSV SOC/707 (Ú. v. EÚ C 290, 29.7.2022, s. 90).

10

(11)  Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 84.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 84, odsek 4.3.

12

(13)  Rozhodnutie Rady 2008/615/SVV z 23. júna 2008 o zintenzívnení cezhraničnej spolupráce, najmä v boji proti terorizmu a cezhraničnej trestnej činnosti (Ú. v. EÚ L 210, 6.8.2008, s. 1).

13

(14)  Rozhodnutie Rady 2008/616/SVV z 23. júna 2008 o vykonávaní rozhodnutia 2008/615/SVV o zintenzívnení cezhraničnej spolupráce, najmä v boji proti terorizmu a cezhraničnej trestnej činnosti (Ú. v. EÚ L 210, 6.8.2008, s. 12).

14

(15)  Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 108.

15

(16)  Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 108.

16

(17)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. Európska dátová stratégia [COM(2020) 66 final], prijatá 18. septembra 2020; a stanovisko EHCV (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 290).

17

(18)  Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. októbra 2021 o umelej inteligencii v trestnom práve a jej využívaní policajnými a justičnými orgánmi v trestných veciach, 2020/2016(INI) (Ú. v. EÚC 132, 24.3.2022, s. 17).

18

(19)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov a o zrušení rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 89) („smernica o presadzovaní práva“); a smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (Ú. v. EÚ L 194, 19.7.2016, s. 1) („smernica NIS“).

19

(20)  Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 66.[]

20

(21)  A data „black hole“: Europol ordered to delete vast store of personal data (Dátová „čierna diera“: Europol nariadil vymazať obrovské množstvo osobných údajov), Fotiadis, Apostolis a kol., The Guardian, 10. januára 2022, https://www.theguardian.com/world/2022/jan/10/a- data-black-hole-europol-orodere-to-delete-vast-store-of-personal-data.

21

(22)  Oznámenie s názvom „Stratégia na dosiahnutie plne funkčného a odolného schengenského priestoru“ [COM(2021) 277 final].

22

(23)  Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 108.

23

(24)  Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 108.

24

(25)  Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 108.

25

(26)  Na ďalšie rozlíšenie porovnaj spis REX/554 (zatiaľ neuverejnený v úradnom vestníku).

26

(27)  Ú. v. EÚ C 123, 9.4.2021, s. 15

27

(28)  Ú. v. EÚ C 123, 9.4.2021, s. 15

28

(29)  Ú. v. EÚ C 517, 22.12.2021, s. 86.

29

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/77 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/77

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o digitalizácii justičnej spolupráce a prístupu k spravodlivosti v cezhraničných občianskych, obchodných a trestných veciach a o zmene určitých aktov v oblasti justičnej spolupráce

[COM(2021) 759 final – 2021/0394 (COD)]

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica Rady 2003/8/ES, rámcové rozhodnutia Rady 2002/465/SVV, 2002/584/SVV, 2003/577/SVV, 2005/214/SVV, 2006/783/SVV, 2008/909/SVV, 2008/947/SVV, 2009/829/SVV a 2009/948/SVV a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/41/EÚ, pokiaľ ide o digitalizáciu justičnej spolupráce

[COM(2021) 760 final – 2021/0395 (COD)]

(2022/C 323/13)

| Spravodajca: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |

Spravodajca:

Maurizio MENSI

| Konzultácia | Európska komisia, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 3. 5. 2022 |
| Prijaté v pléne | 19. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 198/0/1 |

Konzultácia

Európska komisia, 2. 5. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

3. 5. 2022

Prijaté v pléne

19. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

198/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) súhlasí s prístupom Komisie a cieľmi, ktoré sleduje navrhované nariadenie. Považuje však za potrebné, aby sa poskytli primerané záruky, pokiaľ ide o nasledujúce aspekty: a) bezpečnosť a dôvernosť vzhľadom na citlivú povahu otázok, ktoré sú predmetom rôznych ústnych vypočutí; b) otvorená justícia, t. j. navrhovaný systém musí zaručiť dodržiavanie zásady otvorenej justície, pokiaľ ide o „účasť“, „pozorovanie“ a „prístupnosť“; c) digitálna priepasť, v snahe zabezpečiť všetkým prístupnosť podporných opatrení a technológií. Tým sa má predísť tomu, aby slabé digitálne zručnosti, obmedzený prístup k technológiám a nízka úroveň gramotnosti a právnych vedomostí zväčšovali prekážky v prístupe k digitálnym službám a bránili dosiahnutiu stanovených cieľov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Bezpečnosť používaných technologických systémov a dôvernosť príslušných údajov – najmä osobných – sú nevyhnutné vzhľadom na citlivú povahu niektorých typov súdnych pojednávaní. Rovnako dôležité je dôkladné posúdenie online platformy, ktorá sa má použiť. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Na jednej strane sa musí zabezpečiť, aby subjekt zodpovedný za prevádzkové riadenie systémových komponentov nespracovával žiadne údaje, a na druhej strane, aby bola k dispozícii primeraná šírka pásma, pretože najmenšie prerušenie alebo nekonzistentnosť môže ohroziť schopnosť systému zabezpečiť primerané služby. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Je nevyhnutné náležite chrániť systémy, siete a údaje pred akýmikoľvek kybernetickými útokmi, pričom je potrebné zaručiť integritu údajov, ktoré sa v nich prenášajú a uchovávajú na základe platných predpisov o ochrane osobných údajov a kybernetickej bezpečnosti. Príslušné informačné systémy a digitálne komunikačné technológie musia byť prístupné aj v súlade s požiadavkami európskej smernice o prístupnosti (1) a smernice o prístupnosti webových sídel orgánov verejnej správy (2) a v súlade s ustanoveniami Dohovoru Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím z 13. decembra 2006. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Plánovaný systém musí zabezpečiť dodržiavanie zásady otvorenej justície (z hľadiska „účasti“, „pozorovania“ a „prístupnosti“) tak v súvislosti s prístupom k justičnému systému vo všeobecnosti, ako aj s osobitným zreteľom na verejné pojednávania. Preto treba zabezpečiť, aby všetci mali prístup k technológiám aj podporným opatreniam. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Je nevyhnutné, aby sa zachovala možnosť používania papierového komunikačného kanála pre fyzické a právnické osoby a aby sa informácie poskytovali v prístupnom formáte s cieľom zaručiť prístup k spravodlivosti všetkým vrátane zraniteľných osôb, maloletých osôb a osôb, ktoré potrebujú technickú pomoc, žijú v odľahlých oblastiach alebo nemajú prístup k digitálnym prostriedkom či požadovaným zručnostiam. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Odborná príprava pre odborníkov pôsobiacich v oblasti justície zameraná na právo Únie je základným nástrojom na zabezpečenie správneho a účinného uplatňovania nariadenia. Preto treba včas zorganizovať cielené školenia určené všetkým odborníkom v oblasti justície, ktorí sú zapojení do činností uvedených v navrhovanom nariadení. Nevyhnutná je najmä osobitná odborná príprava zameraná na potreby podozrivých, obvinených, svedkov alebo zraniteľných obetí v snahe zabezpečiť im účinný prístup k spravodlivosti prostredníctvom digitálnych prostriedkov. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Navrhované opatrenia by v zásade mali zlepšiť efektívnosť súdneho systému vďaka zníženiu a zjednodušeniu administratívnej záťaže, skráteniu lehôt a zníženiu nákladov na spracovanie prípadov a musia viesť k lepšiemu prístupu k spravodlivosti a väčšej rovnosti v tomto ohľade. EHSV sa preto domnieva, že s výhradou vyššie uvedených pripomienok sú navrhované opatrenia prospešné pre cezhraničný obchod a konkurencieschopnosť európskeho hospodárskeho a sociálneho systému. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Všeobecné pripomienky

2.1.   Obsah nariadenia

| 2.1.1. | Navrhovaným nariadením sa ustanovuje právny rámec pre elektronickú komunikáciu v kontexte postupov cezhraničnej justičnej spolupráce v občianskych, obchodných a trestných veciach a prístup k spravodlivosti v občianskych a obchodných veciach s cezhraničnými dôsledkami, ako sa upravujú v platných právnych predpisoch. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Stanovujú sa v ňom aj pravidlá používania a uznávania dôveryhodných elektronických služieb, právnej účinnosti elektronických dokumentov, používania videokonferencií alebo inej technológie diaľkovej komunikácie na vypočúvanie osôb v občianskych, obchodných a trestných veciach. Nariadenie sa však nevzťahuje na spôsoby vykonávania dôkazov v občianskych a obchodných veciach a nezavádzajú sa ním nové postupy. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Aby bol tento režim bezpečný a spoľahlivý, je založený na decentralizovanom informačnom systéme pozostávajúcom z informačných systémov a interoperabilných prístupových bodov, ktorých fungovanie majú na starosti a riadia jednotlivé členské štáty, inštitúcie alebo agentúry EÚ v snahe zabezpečiť cezhraničnú výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi členských štátov. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Na Európskom portáli elektronickej justície bude zriadené európske elektronické miesto prístupu, ktoré bude súčasťou tohto decentralizovaného informačného systému a všetky fyzické a právnické osoby ho budú môcť za rovnakých podmienok využívať na elektronickú komunikáciu so súdmi a príslušnými orgánmi v občianskych a obchodných veciach s cezhraničnými dôsledkami. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Súdy a príslušné orgány členských štátov sú preto povinné prijímať v súdnych konaniach elektronickú komunikáciu, ktorá sa považuje za rovnocennú s komunikáciou v papierovej forme. Ponecháva sa však na uváženie fyzických a právnických osôb, či si zvolia elektronické komunikačné prostriedky alebo komunikáciu v písomnej forme, ktorú príslušné orgány v žiadnom prípade nemôžu odmietnuť. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | V nariadení sa upravujú aj podmienky využívania videokonferencie alebo inej technológie diaľkovej komunikácie v cezhraničnom občianskom a obchodnom súdnom konaní. Ustanovujú sa aj pravidlá vypočúvania podozrivých, obvinených alebo odsúdených, ako aj maloletých osôb prostredníctvom videokonferencie alebo inej technológie diaľkovej komunikácie. |
| --- | --- |

2.1.6.

2.2.   Súvislosti

| 2.2.1. | Táto legislatívna iniciatíva vychádza z predpokladu, že fyzické a právnické osoby musia mať možnosť uplatňovať si svoje práva a plniť si svoje povinnosti rýchlo, efektívne a transparentne a bez akejkoľvek diskriminácie. Okrem toho je získanie účinného prístupu k spravodlivosti v primeranej lehote kľúčovým aspektom práva na spravodlivý proces zakotveného v článku 47 Charty základných práv Európskej únie (3). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Na úrovni EÚ už existuje množstvo nástrojov na zlepšenie justičnej spolupráce a prístupu k spravodlivosti v cezhraničných občianskych, obchodných a trestných veciach. Patria sem nástroje, ktoré sa týkajú komunikácie medzi orgánmi a v niektorých prípadoch aj komunikácie s agentúrami a orgánmi spravodlivosti a vnútorných vecí EÚ (SVV). Väčšina týchto nástrojov však neumožňuje používanie digitálnej komunikácie a aj v prípadoch, keď sa s touto možnosťou počíta, chýbajú bezpečné a spoľahlivé kanály alebo nie je zabezpečené uznávanie elektronických dokumentov, podpisov a pečatí. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Okrem toho núdzová situácia v oblasti zdravia ukázala, že zásahy vyššej moci ovplyvňujú a podmieňujú riadne fungovanie justičných systémov členských štátov, keďže obyvatelia majú v takýchto prípadoch úplne obmedzený pohyb. Núdzová situácia v oblasti zdravia ovplyvnila aj justičnú spoluprácu a prístup k spravodlivosti v cezhraničných sporoch v rámci EÚ a ukázala, že je potrebné zaistiť bezpečnú, nepretržitú a odolnú komunikáciu, okrem iného v snahe zabrániť narušeniu hladkého priebehu hospodárskych činností. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Pravidlá obsiahnuté v návrhu sa preto zameriavajú na zlepšenie prístupu k spravodlivosti za rovnakých podmienok, ako aj na efektívnosť a odolnosť komunikačných tokov, ktoré sú súčasťou justičnej spolupráce EÚ. Používanie digitálnych technológií znižuje administratívnu zaťaženie justičných systémov, skracuje lehoty na prejednanie vecí, robí komunikáciu bezpečnejšou a spoľahlivejšou a automatizuje správu prípadov. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Iniciatíva Komisie vychádza aj z nevyhnutnosti zabrániť tomu, aby vývoj IT riešení na vnútroštátnej úrovni viedol k rozdrobeným riešeniam, ktoré nie sú zlučiteľné s potrebou zabezpečiť jednotné opatrenia na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Navrhovanému nariadeniu predchádzalo oznámenie o digitalizácii justície v EÚ z decembra 2020, ktorým sa modernizuje regulačný rámec pre cezhraničné konania v rámci EÚ v občianskych, obchodných a trestných veciach v súlade so zásadou „digitálne služby ako štandard“, pričom sa uznáva, že je nevyhnutné zabrániť všetkým formám sociálneho vylúčenia. Tento návrh zároveň dopĺňa nariadenie o počítačovom systéme na komunikáciu v cezhraničných občianskych súdnych konaniach a trestných konaniach (systém e-CODEX) (4) a je v súlade s nariadením eIDAS (5), keďže zavádza ustanovenia o využívaní dôveryhodných služieb. V júni 2021 Komisia prijala aj návrh, ktorým sa mení nariadenie eIDAS s cieľom vytvoriť rámec pre európsku digitálnu identitu (6). |
| --- | --- |

2.2.6.

2.3.   Konkrétne pripomienky

| 2.3.1. | EHSV súhlasí s prístupom Komisie a jej cieľmi. Okrem toho považuje za nevyhnutné, aby sa zabezpečili a zaručili aj nasledujúce aspekty. |
| --- | --- |

2.3.1.

2.4.   Spracovanie údajov a kybernetická bezpečnosť

| 2.4.1. | Uplatňovanie nariadenia zahŕňa zriadenie a údržbu decentralizovaného informačného systému, ktorý pozostáva zo siete vnútroštátnych informačných systémov a interoperabilných prístupových bodov, ktorých fungovanie majú na starosti a riadia jednotlivé členské štáty, inštitúcie alebo agentúry EÚ v snahe zaistiť bezpečnú a spoľahlivú výmenu informácií na cezhraničnej úrovni. Je dôležité zabezpečiť, aby subjekt zodpovedný za prevádzkové riadenie systémových komponentov neuchovával a nespracovával žiadne údaje a aby sa na podporu informačného systému použil primeraný hardvér. EHSV oceňuje, že podľa návrhu Komisia sprístupní referenčný implementačný softvér, ktorý sa členské štáty môžu rozhodnúť používať, ak ešte nevyvinuli vhodné vnútroštátne informačné systémy. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Dôležitá je, aby bola dostupná primeraná šírka pásma (finančne nákladná súčasť služieb audiovizuálneho spojenia). Odporúčaná šírka pásma je aspoň 1,5 – 2 megabity za sekundu pre siete IP (alebo aspoň 384 kilobitov za sekundu pre siete ISDN). Systémy audiovizuálneho spojenia by mali byť navrhnuté s maximálnou možnou kapacitou šírky pásma a dokonca aj pri systémoch s maximálnou kapacitou by sa malo prihliadať na spoľahlivosť a výkonnosť sieťového pripojenia, pretože najmenšie prerušenie alebo nekonzistentnosť môže ohroziť schopnosť systému zabezpečiť kvalitné služby. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | EHSV preto upozorňuje, že je potrebné na jednej strane zabezpečiť pre používanú digitálnu komunikáciu primerané technické podmienky a na druhej strane chrániť systémy, siete a údaje pred kybernetickými útokmi, pričom treba mať na pamäti, že spomínané dva systémy, „papierový“ (s fyzickou prítomnosťou) a „dátový“ (v digitálnom režime), majú úplne odlišné zraniteľné miesta a že systémy a siete treba chrániť zaistením integrity prenášaných a uchovávaných údajov na základe platných predpisov o ochrane osobných údajov. Príslušné informačné systémy a digitálne komunikačné technológie musia byť dostupné aj v súlade s požiadavkami európskej smernice o prístupnosti a smernice o prístupnosti webových sídel orgánov verejnej správy a podnikov verejného záujmu. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Ako už EHSV zdôraznil vo svojom stanovisku SOC/573 na tému Balík o interoperabilite z 23. mája 2018 (7), vzhľadom na citlivú povahu vymieňaných informácií je nevyhnutné, aby sa na jednej strane dodržiavali pravidlá ochrany osobných údajov a aby na druhej strane bola zaručená bezpečnosť všetkých údajov a príslušných systémov. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | Nielen v trestnom konaní, ale aj v občianskych a obchodných veciach by videoprenosy mali byť zabezpečené pred nezákonným odpočúvaním tretími stranami, a to pomocou technických prostriedkov primeraných danému prípadu. V tejto súvislosti sa musí zaručiť súlad s platnými právnymi predpismi v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ako aj s obsahom navrhovanej smernice NIS 2 (8). |
| --- | --- |

2.4.5.

2.5.   Odborná príprava

| 2.5.1. | EHSV zdôrazňuje, že odborná príprava pre odborníkov v oblasti justície zameraná na právo Únie je základným nástrojom na zabezpečenie správneho a účinného uplatňovania nariadenia. S cieľom pripraviť odborníkov v oblasti justície na budúce výzvy prijala Komisia aj stratégiu európskej odbornej justičnej prípravy na roky 2021 – 2024 (9), aby ich pripravila na používanie digitálnych nástrojov pri každodennej práci. Preto je nevyhnutné včas zorganizovať cielené školenia určené všetkým odborníkom v oblasti justície, ktorí sú zapojení do činností uvedených v navrhovanom nariadení. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Nevyhnutná je najmä osobitná odborná príprava zameraná na potreby podozrivých, obvinených, svedkov alebo zraniteľných obetí v snahe zabezpečiť im účinný prístup k spravodlivosti prostredníctvom digitálnych prostriedkov. |
| --- | --- |

2.5.2.

2.6.   Digitálny a papierový nástroj

| 2.6.1. | Cieľom navrhovaného nariadenia je umožniť fyzickým a právnickým osobám digitálne komunikovať bez akejkoľvek diskriminácie so súdmi a príslušnými orgánmi a zúčastňovať sa na pojednávaniach prostredníctvom videokonferencie alebo inej dostupnej technológie diaľkovej komunikácie bez osobitných dodatočných nákladov okrem nákladov súvisiacich s používaním počítača a prístupom na internet. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | EHSV považuje za nevyhnutné, aby sa zachovala možnosť používania papierového komunikačného kanála pre fyzické a právnické osoby a aby sa informácie poskytovali v prístupných formátoch s cieľom zaručiť prístup k spravodlivosti všetkým vrátane zraniteľných osôb, maloletých osôb a osôb, ktoré potrebujú technickú pomoc, žijú v odľahlých oblastiach alebo nemajú prístup k digitálnym prostriedkom či požadovaným zručnostiam. |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | Pokiaľ ide konkrétne o videokonferencie, ktoré sa v mnohých krajinách systematicky zavádzajú, a to aj na účely justičnej spolupráce, je potrebné poznamenať, že podľa Európskeho súdu pre ľudské práva síce účasť odporcu na konaní prostredníctvom videokonferencie nie je v rozpore s dohovorom, videokonferencie sa však musia používať na legitímny účel (10). Súdy využívajúce videokonferencie by preto mali naďalej zlepšovať kvalitu videokonferencií a presadzovať šifrovanie videosignálu, aby sa zabránilo odpočúvaniu. Poradný výbor európskych sudcov (CCJE) vo svojom stanovisku č. (2011) 14 o justícii a informačných technológiách zdôrazňuje, že zavádzanie informačných technológií na súdoch v Európe by nemalo ohroziť ľudské a symbolické hodnoty justície. Ak užívatelia vnímajú justíciu ako čisto technickú záležitosť, bez jej skutočnej a zásadnej funkcie, hrozí jej dehumanizácia. |
| --- | --- |

2.6.3.

| 2.6.4. | V Spojených štátoch sa audiovizuálne spojenie používa najmä na tzv. pojednávania o kaucii, aby sa ušetrili náklady a riziká spojené s prevozom obvinených z väzenia na súd. Vedci z Northwestern University študovali výšku kaucií stanovených pred používaním audiovizuálneho spojenia a po jeho zavedení a dospeli k záveru, že výška kaucií sa vďaka videokonferenciám zvýšila v priemere o 51 % (11). Videoprenos pôsobí totiž dehumanizujúco a obvineného vizuálne a akusticky znevýhodňuje. Ak sa na vypočutiach vo veciach prisťahovalectva príslušné osoby zúčastnia prostredníctvom videoprenosu, je väčšia pravdepodobnosť, že budú vyhostené, ako keď sú fyzicky prítomné, a to isté platí pre žiadateľov o azyl. Dôležité je aj to, čo môžu osoby na súde vidieť a počuť. Ako vyplýva zo správy o vypočutiach prostredníctvom videokonferencií z roku 2015 financovanej Ministerstvom spravodlivosti USA, audiofunkcie niektorých videokonferenčných technológií využívajú filter strednej šírky pásma, ktorý eliminuje nízke a vysoké hlasové frekvencie zvyčajne používané na vyjadrenie emócií. |
| --- | --- |

2.6.4.

| 2.6.5. | Pokiaľ ide o používaný softvér, treba poznamenať, že dostupnosť softvérových riešení s otvoreným zdrojovým kódom porovnateľných z hľadiska spoľahlivosti a presnosti s najlepšími priemyselnými produktmi ponúka tú výhodu, že umožňuje ich implementáciu priamo v dátových centrách a sieťach alebo v každom prípade v rámci infraštruktúry spravovanej orgánmi verejnej správy alebo v spolupráci s nimi. Týmto riešením by sa predišlo rizikám spojeným s cezhraničnými tokmi v rámci alebo mimo EÚ, ktoré súvisia s cloudovými riešeniami mimoeurópskych spoločností (čím by sa predišlo uplatňovaniu amerického zákona Cloud Act). |
| --- | --- |

2.6.5.

2.7.   Zlepšenie efektívnosti a konkurencieschopnosti

| 2.7.1. | EHSV súhlasí s názorom Komisie, že digitálna komunikácia medzi súdmi a príslušnými orgánmi členských štátov môže nepochybne prispieť k vyššej efektívnosti súdnictva, keďže jej cieľom je znížiť prieťahy a administratívne zaťaženie, zjednodušiť a urýchliť výmenu informácií medzi orgánmi, skrátiť lehoty na prejednanie vecí a znížiť súvisiace náklady. Je potrebné vziať do úvahy, že komunikácia na diaľku počas núdzovej situácie umožnila pokračovať v zabezpečovaní prístupu k justícii a pomohla zaručiť jej kvalitu, efektívnosť a nezávislosť, čo sú základné prvky právneho štátu a hodnoty, na ktorých je založená Európska únia. |
| --- | --- |

2.7.1.

| 2.7.2. | EHSV sa tiež domnieva, že efektívne justičné systémy sú kľúčom k uplatňovaniu európskeho práva, ako sa zdôrazňuje v oznámení Európskej komisie s názvom Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície za rok 2019 z 26. apríla 2019, ktoré poskytuje ročný prehľad relevantných ukazovateľov nezávislosti, kvality a efektívnosti súdnych systémov na základe údajov Komisie Rady Európy pre hodnotenie efektívnosti justície (CEPEJ). |
| --- | --- |

2.7.2.

| 2.7.3. | Domnieva sa preto, že možnosť pre fyzické a právnické osoby zapojené do cezhraničných operácií využívať výhody lepšieho a rovnocennejšieho prístupu k justícii, nižších nákladov a rýchlejších konaní na presadzovanie svojich práv prináša výhody pre cezhraničný obchod a zlepšenie konkurencieschopnosti hospodárskeho systému vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

2.7.3.

| 2.8. | Na záver EHSV poznamenáva, že návrh musí poskytnúť primerané záruky, pokiaľ ide o tieto aspekty:






  a) | bezpečnosť použitej technológie: vzhľadom na citlivú povahu niektorých súdnych pojednávaní je nevyhnutné zaručiť bezpečnosť a dôvernosť, ako aj dôkladné posúdenie online platformy, ktorá sa má použiť, IT odborníkmi; |
| --- | --- | --- |

2.8.

a)

bezpečnosť použitej technológie: vzhľadom na citlivú povahu niektorých súdnych pojednávaní je nevyhnutné zaručiť bezpečnosť a dôvernosť, ako aj dôkladné posúdenie online platformy, ktorá sa má použiť, IT odborníkmi;

| b) | otvorená justícia: navrhovaný systém musí zaručiť dodržiavanie zásady otvorenej justície (pokiaľ ide o „účasť“, „pozorovanie“ a „prístupnosť“); |
| --- | --- |

b)

otvorená justícia: navrhovaný systém musí zaručiť dodržiavanie zásady otvorenej justície (pokiaľ ide o „účasť“, „pozorovanie“ a „prístupnosť“);

| c) | digitálna priepasť: slabé digitálne zručnosti, obmedzený prístup k technológiám a nízka úroveň gramotnosti a právnych vedomostí môžu zväčšiť prekážky v prístupe k digitálnym službám a brániť dosiahnutiu stanovených cieľov. Preto treba zabezpečiť prístupnosť pre všetkých, a to z hľadiska technológií, ako aj z hľadiska podporných opatrení. |
| --- | --- |

c)

digitálna priepasť: slabé digitálne zručnosti, obmedzený prístup k technológiám a nízka úroveň gramotnosti a právnych vedomostí môžu zväčšiť prekážky v prístupe k digitálnym službám a brániť dosiahnutiu stanovených cieľov. Preto treba zabezpečiť prístupnosť pre všetkých, a to z hľadiska technológií, ako aj z hľadiska podporných opatrení.

V Bruseli 19. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/882 zo 17. apríla 2019 o požiadavkách na prístupnosť výrobkov a služieb (Ú. v. EÚ L 151, 7.6.2019, s. 70).

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2102 z 26. októbra 2016 o prístupnosti webových sídel a mobilných aplikácií subjektov verejného sektora (Ú. v. EÚ L 327, 2.12.2016, s. 1).

2

(3)  Charta základných práv Európskej únie (Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, s. 391).

3

(4)  COM(2020) 712 final.

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 910/2014 z 23. júla 2014 o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu a o zrušení smernice 1999/93/ES (Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 73).

5

(6)  COM(2021) 281 final.

6

(7)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru SOC/573 na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o stanovení rámca pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ (hranice a víza) a o zmene rozhodnutia Rady 2004/512/ES, nariadenia (ES) č. 767/2008, rozhodnutia Rady 2008/633/SVV, nariadenia (EÚ) 2016/399 a nariadenia (EÚ) 2017/2226 [COM(2017) 793 final – 2017/0351 (COD)] – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o stanovení rámca pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ (policajná a justičná spolupráca, azyl a migrácia) [COM(2017) 794 final – 2017/0352 (COD)], (Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 48).

7

(8)  COM(2020) 823 final.

8

(9)  COM(2020) 713 final.

9

(10)  Rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z 5. októbra 2006, Marcello Viola proti Taliansku. Právo na spravodlivé súdne konanie – Význam prítomnosti obvineného na konaní.

10

(11)  Kirchner, L.: How fair is Zoom-Justice?, The Markup, 9. júna 2020.

11

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/83 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/83

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Inkluzívnejšia Európa s vyššou mierou ochrany: rozšírenie zoznamu trestných činov v EÚ o nenávistné prejavy a trestné činy páchané z nenávisti

[COM(2021) 777 final]

(2022/C 323/14)

Spravodajca:
  Cristian PÎRVULESCU

Pomocná spravodajkyňa:
  Milena ANGELOVA

| Konzultácia | Európska komisia, 1. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 3. 5. 2022 |
| Prijaté v pléne | 18. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 211/1/5 |

Konzultácia

Európska komisia, 1. 3. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

3. 5. 2022

Prijaté v pléne

18. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

211/1/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) je hlboko znepokojený vývojom nenávistných prejavov a trestných činov páchaných z nenávisti v Európe za posledné desaťročie. Z mnohých štúdií a konzultácií vyplýva, že počet incidentov sa výrazne zvýšil a že čoraz viac jednotlivcov a skupín je vystavených útokom motivovaným nenávisťou. O týchto silnejúcich tendenciách svedčí aj práca organizovanej občianskej spoločnosti v Európe – samotné organizácie sú terčom útokov a musia čoraz viac pomáhať ohrozeným jednotlivcom a komunitám a chrániť ich. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV podporuje iniciatívu Komisie a vyzýva Radu a Parlament, aby plne spolupracovali pri obrane základných hodnôt EÚ. EHSV sa domnieva, že nenávistné prejavy a trestné činy páchané z nenávisti sú oblasti trestnej činnosti, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v článku 83 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Rozhodnutie Rady vymedziť ich ako také umožní následné stanovenie minimálnych pravidiel týkajúcich sa vymedzenia trestných činov a sankcií v tejto oblasti trestnej činnosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Na základe dostupných dôkazov sa EHSV konkrétnejšie domnieva, že situácia týkajúca sa trestných činov páchaných z nenávisti sa výrazne a znepokojujúco zmenila, že motivácia, faktory a účinky trestných činov páchaných z nenávisti majú jasný cezhraničný rozmer a že takýmto trestným činom nemožno účinne predchádzať a bojovať proti nim bez legislatívnych a inštitucionálnych opatrení na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV súhlasí s názorom Európskeho súdu pre ľudské práva, že ak sú činy, ktoré predstavujú závažné trestné činy, namierené proti fyzickej alebo duševnej integrite osoby, zabezpečiť primeranú ochranu a slúžiť ako odstrašujúci faktor môžu iba účinné mechanizmy trestného práva. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Proti nenávistným prejavom a trestným činom páchaným z nenávisti sa musí bojovať bez ohľadu na to, kde k týmto prejavom alebo činom dochádza, t. j. či ide o kontext práce, verejných prejavov, záľub, súkromných alebo verejných služieb atď. Možno zvážiť cielenejšie opatrenia tam, kde existuje väčšia pravdepodobnosť, že dôjde k incidentom motivovaným nenávisťou. Všeobecnejším cieľom sledovaným prostredníctvom rôznych prostriedkov a nástrojov by bolo zbaviť verejné priestory v Európe nenávistných prejavov a trestných činov páchaných z nenávisti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vyzýva Komisiu, aby zohľadnila a preskúmala aj priamy a nepriamy vplyv nenávistných prejavov a trestných činov z nenávisti na podmienky podnikania a zamestnanosti, ako aj ich vplyv na hospodársky a sociálny rozvoj. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Osobitná pozornosť by sa mala venovať aj povedomiu a zručnostiam ľudí v profesiách, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu v boji proti nenávistným prejavom a trestným činom páchaným z nenávisti, ako sú učitelia, novinári a príslušníci orgánov presadzovania práva. V súlade s najlepšími postupmi členských štátov EÚ by v prípade príslušníkov orgánov presadzovania práva mali byť poskytovanie informácií a odborná príprava povinné a byť súčasťou celkovej stratégie na zvýšenie kapacít príslušných orgánov. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Obetiam by sa mal zaručiť náležitý prístup k informáciám a k osobitným ochranným opatreniam poskytovaným najzraniteľnejším obetiam trestných činov podľa smernice o právach obetí. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | V boji proti nenávistným prejavom a trestným činom z nenávisti zohrávajú zásadnú úlohu aj organizácie občianskej spoločnosti vrátane sociálnych partnerov: na jednej strane ako strážcovia v rámci spoločnosti a na druhej strane ako propagátori hodnotovo založeného spôsobu konania vo svojich vlastných aktivitách. Mali by sa chrániť a podporovať, pokiaľ ide o ich úlohu pri ochrane miest, komunít, skupín, organizácií a médií pred nenávisťou a diskrimináciou, a to aj presadzovaním dobrovoľných etických kódexov a výmenou najlepších postupov. Na mobilizáciu ich kapacít a odborných znalostí v tomto smere je potrebné väčšie množstvo finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Mal by sa zdôrazniť význam bezpečnej komunikácie na internete. Rozvoj platforiem sociálnych médií a online fór vytvoril priestor, v ktorom niektorí veria, že môžu konať beztrestne. Je naliehavo potrebné spolupracovať s vnútroštátnymi regulačnými orgánmi a platformami sociálnych médií, aby sa zabezpečilo, že nenávistné prejavy na internete budú rýchlo odhalené a odstránené. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV uznáva, že ochrana dôstojnosti, základných práv a rovnosti sú neoddeliteľnou súčasťou podoby EÚ a demokratických režimov členských štátov. Demokracia a EÚ ako taká nie sú možné, ak ľudia žijú v strachu a hanbe, ak sú obťažovaní alebo napádaní v každodennom živote, v práci, počas štúdia alebo pri účasti v spoločnosti a politike. Vplyvom rozšírenia sociálnych médií nenávisť a stigmatizácia ľahšie a rýchlejšie mohutnejú a riziko pre deti a mládež neustále rastie. Neexistuje iná možnosť, ako dôrazne a aktívne predchádzať šíreniu nenávistných prejavov a trestných činov z nenávisti a bojovať proti nim. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V súvislosti s vojenskou agresiou Ruskej federácie voči Ukrajine, ktorú EHSV v plnej miere odsudzuje, dochádza k nárastu dezinformácií a šíreniu nenávistných prejavov v Európe. Nejde o nový jav, pričom členské štáty EÚ si ho viac uvedomujú a stali sa voči nemu odolnejšími. Ruská federácia vyvíja úsilie, aby vytvárala zmätok, šírila propagandu a spochybňovala legitímnosť podpory demokracie a ľudských práv. Predchádzanie nenávistným prejavom a trestným činom z nenávisti a boj proti nim je preto existenčnou zodpovednosťou EÚ a členských štátov. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Na účinný boj proti nenávistným prejavom a trestným činom z nenávisti je nevyhnutný spoločný základ. Európske spoločnosti sú prepojené a sloboda pohybu vytvára čoraz integrovanejšiu sociálnu a verejnú sféru. Členské štáty majú k dispozícii hlavné nástroje na boj proti nenávistným prejavom a trestným činom z nenávisti, ale je nepravdepodobné, že sa im to podarí dosiahnuť bez jasného záväzku, spolupráce a synergií s vhodnými právnymi nástrojmi EÚ a koordinovanými vymedzeniami pojmov, koncepciami a príležitosťami na učenie sa v oblasti politiky a výmenu politík. Pri tomto úsilí sa musia vždy rešpektovať základné práva zakotvené v charte EÚ. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV sa pri mnohých príležitostiach vyjadril, že EÚ a členské štáty musia konať rozhodnejšie, aby chránili základné práva a bojovali proti celej škále diskriminačného správania a správania motivovaného nenávisťou. V tejto súvislosti odporúča, aby Komisia zosúladila predmetný návrh s ostatnými kľúčovými politickými dokumentmi, ako je nová stratégia uplatňovania Charty základných práv, Únia rovnosti: akčný plán EÚ proti rasizmu na roky 2020 – 2025, stratégie EÚ pre rodovú rovnosť a rovnosť LGBTIQ osôb, strategický rámec EÚ pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov, stratégia boja proti antisemitizmu a podpory židovského života v EÚ, stratégia v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím a stratégia v oblasti práv obetí. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V návrhu Komisie sú komplexne identifikované charakteristiky, ktoré môžu byť spoločné pre jednotlivcov a skupiny vystavené nenávistným prejavom a trestným činom z nenávisti: rasa, etnická príslušnosť, jazyk, náboženské vyznanie, národnosť, vek, pohlavie, sexuálna orientácia, rodová identita, rodové vyjadrenie, pohlavné znaky alebo akékoľvek iné základné charakteristiky či kombinácia takýchto charakteristík. Tieto charakteristiky by sa mali doplniť tiež o ideologické a politické dôvody, ako aj iné presvedčenie a hodnoty na základe svedomia. EHSV sa domnieva, že by sa mali zmapovať aj riziká a hrozby, ktoré by sa mali riešiť s prihliadnutím na ich sociálny a kultúrny kontext. Existujúce a nové výskumy by mohli ukázať, aké sú najčastejšie situácie, v ktorých dochádza k nenávistným prejavom a trestným činom z nenávisti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nenávistné prejavy a trestné činy páchané z nenávisti sa môžu zameriavať na podnikateľov alebo zamestnancov podniku, napríklad tých, ktorí obsluhujú zákazníkov, čo má škodlivý vplyv na jednotlivcov aj na príslušný podnik. Nenávistné prejavy a trestné činy z nenávisti môžu mať aj nepriamy negatívny vplyv na všeobecné podnikateľské a ekonomické prostredie z dôvodu zvyšovania neistoty, nestability a konfliktov. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV sa domnieva, že zvyšovanie povedomia a vzdelávanie sú veľmi dôležité na pochopenie vplyvu a závažnosti nenávistných prejavov a trestných činov z nenávisti a na ich identifikáciu a boj proti nim v každodennom živote. Týka sa to ľudí všetkých vekových kategórií: detí, mladých ľudí aj dospelých. Všetky činnosti zamerané na zvyšovanie povedomia a vzdelávanie (informačný materiál, odborná príprava, produkty) by sa mali poskytovať v prístupných formátoch. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Osobitná pozornosť by sa mala venovať aj povedomiu a zručnostiam ľudí v profesiách, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu v boji proti nenávistným prejavom a trestným činom z nenávisti. Napríklad učitelia zohrávajú dôležitú úlohu pri výchove detí v školskom veku. Novinári zohrávajú jedinečnú úlohu z hľadiska slobody prejavu. Príslušníci orgánov presadzovania práva, polícia, prokurátori, sudcovia a štátni zamestnanci zohrávajú ústrednú úlohu pri riešení prípadov a rozvíjaní preventívneho právneho rámca a iných opatrení. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Politici nesú hlavnú zodpovednosť za celkový systém právneho štátu a základných práv. Ich zodpovednosť sa začína od chvíle, keď sa uchádzajú o podporu občanov. Niektorí politici a politické strany pri tom, žiaľ, šíria strach a zameriavajú sa na menšiny a určité sociálne skupiny. Tento typ volebnej mobilizácie je nebezpečný a musí sa potláčať. Niektorí politici môžu byť pri výkone verejnej funkcie v pokušení využívať inštitucionálne a právne nástroje na podporovanie diskriminácie alebo vyhýbanie sa boju proti nej, čo môže mať ešte závažnejšie dôsledky. EHSV naliehavo vyzýva všetkých politických lídrov a politické strany, aby konali zodpovedne v rámci a v duchu inkluzívnej demokracie. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | V tejto súvislosti lídri politických strán alebo dokonca predsedovia vlád, ktorí majú zaručovať kultúru verejného priestoru, používajú urážky a verbálne útoky proti novinárom, čím môžu voči nim vyvolať násilie. EHSV naliehavo vyzýva politických lídrov a politické strany, aby k novinárom a mediálnym organizáciám pristupovali s rešpektom, pričom pripomína, že ide o otázku, na ktorej závažnosť formálne upozornili štyria medzinárodní osobitní spravodajcovia pre slobodu prejavu. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | V boji proti nenávistným prejavom a trestným činom z nenávisti zohrávajú zásadnú úlohu aj organizácie občianskej spoločnosti vrátane sociálnych partnerov: na jednej strane ako strážcovia v rámci spoločnosti a na druhej strane ako propagátori hodnotovo založeného spôsobu konania vo svojich vlastných aktivitách. Mali by sa podporovať a presadzovať dobrovoľné kódexy správania a výmena osvedčených postupov. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EHSV zdôrazňuje dôležitú úlohu miestnych a regionálnych samospráv pri predchádzaní trestným činom z nenávisti a v boji proti nim. Sú najbližšie ku komunitám a môžu monitorovať, či k takýmto rizikám a incidentom môže dochádzať. Môžu tiež využívať silu solidarity a empatie prostredníctvom komunitných a vzdelávacích programov s podporou centrálnej vlády, organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Je zodpovednosťou štátov vytvárať priaznivé prostredie pre uplatňovanie práva na slobodu prejavu, rovnosť a nediskrimináciu. Vlády môžu prijať pozitívne politické opatrenia na boj proti diskriminácii s cieľom riešiť základné príčiny, ktoré vedú k nenávisti. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1. | Skutočnosti a argumenty uvedené v oznámení Komisie podporujú názor, že nenávistné prejavy a trestné činy z nenávisti spĺňajú kritériá stanovené pre trestné činy EÚ vrátane ich závažnosti, rozsahu a vývoja, ako aj ich cezhraničného rozmeru. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V oznámení sa správne uvádza, že nenávistné prejavy a trestné činy páchané z nenávisti sú závažnými trestnými činmi, pretože sú v rozpore so spoločnými hodnotami a základnými právami EÚ a majú škodlivé účinky na jednotlivcov, komunity a spoločnosť ako celok. Hodnoty EÚ podporujú otvorenú spoločnosť, ktorá je dôležitá pre ľudí, podniky a organizácie. Rovnosť je hlboko zakorenená v hodnotách EÚ a rovnosť príležitostí je základom sociálneho pokroku. Rozmanitosť a pluralita sú jej neoddeliteľnou súčasťou. Rovnosť je zdrojom inovácií a vytvára hospodársku pridanú hodnotu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vzhľadom na rastúce úsilie členských štátov riešiť nenávistné prejavy a trestné činy z nenávisti prostredníctvom trestného práva a potrebu vyhnúť sa fragmentácii medzi členskými štátmi a posilniť rovnaké podmienky v celej EÚ sa zdá, že spoločný trestnoprávny rámec EÚ je primeraný na riešenie nenávistných prejavov a trestných činov z nenávisti pri súčasnom rešpektovaní vnútroštátnych právnych systémov a článku 2 Zmluvy. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Zároveň sa musia rešpektovať právomoci EÚ v oblasti trestného práva, ktoré umožňujú stanoviť minimálne pravidlá prostredníctvom smerníc implementovaných do vnútroštátnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Podľa EHSV je dôležité, aby sa nenávistné prejavy a trestné činy z nenávisti považovali za oblasť trestnej činnosti, ktorej spoločná „podstata“ je založená na nenávisti motivovanej na základe predsudkov voči osobe alebo skupine. To si vyžaduje posudzovať nenávistné prejavy a trestné činy z nenávisti holistickým spôsobom a vyhýbať sa čiastkovému prístupu k rôznym formám alebo cieľom nenávisti, najmä pokiaľ ide o rozdiely medzi členskými štátmi. Výbor vyzýva aj na posúdenie nenávistných prejavov a trestných činov z nenávisti z hľadiska hodnôt EÚ a základných práv ako celku. Okrem toho vyzýva, aby sa identifikovali súvislosti medzi nenávistnými prejavmi a trestnými činmi z nenávisti a trestnými činmi, ktoré sú už na zozname EÚ. V tejto súvislosti by sa mala zintenzívniť výmena informácií medzi orgánmi presadzovania práva a vládami. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV s potešením očakáva, že ako ďalší krok sa stanoví vymedzenie pojmov nenávistné prejavy a trestné činy z nenávisti a je pripravený prispieť k medziinštitucionálnej konzultácii. Toto vymedzenie pojmov je kľúčové v záujme právnej istoty, ale aj v záujme ochrany základných práv a na zabezpečenie spoľahlivej všeobecnej komunikácie. Rámcové rozhodnutie Rady o boji proti niektorým formám a prejavom rasizmu a xenofóbie prostredníctvom trestného práva poskytuje relevantný východiskový bod pre vypracovanie vymedzenia pojmov, ktoré by sa mohlo uplatniť v tomto širšom kontexte, pričom by sa využili aj vymedzenia pojmov používané Radou Európy. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Vymedzenia pojmov nenávistné prejavy a trestné činy z nenávisti by sa mali vzťahovať na všetky príslušné chránené charakteristiky vychádzajúce zo základných práv EÚ vrátane pohlavia/rodu, rasového alebo etnického pôvodu, náboženského vyznania alebo viery, zdravotného postihnutia, veku a sexuálnej orientácie, ale aj ideologických presvedčení a presvedčení na základe svedomia. Hoci sa chránené charakteristiky navzájom líšia, vymedzenie by sa malo zaoberať rôznymi charakteristikami podľa rovnakých zásad. Treba sa tiež vyhnúť roztrieštenému prístupu k rôznym menšinám a skupinám a namiesto toho používať všeobecné výrazy použiteľné na celé spektrum danej chránenej charakteristiky. Okrem toho by malo byť vymedzenie pojmu dostatočne inkluzívne, aby reagovalo na nové druhy spoločenských javov, ktoré sa časom objavia. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Vymedzenia pojmov by sa mali vzťahovať na všetky formy konania a prejavu – či už ústne alebo písomné – bez ohľadu na to, kde sa tento prejav alebo konanie uskutočňuje, t. j. či je to v kontexte práce, verejného prejavu alebo prístupu k súkromným alebo verejným službám atď. Mali by zahŕňať aj online a offline prejavy. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Hoci by vymedzenia pojmov mali byť komplexné, nemôžu byť jednoznačne dokonalé a pri uplatňovaní by sa vždy mali posudzovať na základe dôkazov v príslušnom kontexte. Jedným zo spôsobov, ako dosiahnuť čo najjednotnejšie uplatňovanie vymedzení a pravidiel, by bolo poskytnúť spoločné usmernenia o faktoroch, ktoré sa majú zohľadniť. |
| --- | --- |

3.9.

| 4.10. | Je tiež dôležité zabezpečiť, aby vymedzenia pojmov a pravidlá nepôsobili proti svojmu účelu. Nemali by sa napríklad stigmatizovať slová, ktoré sa tradične používajú neutrálnym spôsobom. Súvisí to aj s cieľom vytvoriť spoločné pravidlá na ochranu všetkých skupín, a nie konkrétne uvádzať určité skupiny. |
| --- | --- |

4.10.

| 3.11. | Pri vymedzovaní nenávistných prejavov a trestných činov z nenávisti a príslušných sankcií je dôležité objasniť ich vzťah k základným právam ako celku. Je to dôležité najmä v súvislosti so slobodou prejavu a s právom na informácie vrátane podmienok, ktoré odôvodňujú obmedzenie slobody prejavu jednotlivcov a médií. V tomto zmysle môže byť potrebné objasniť aj iné základné práva. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Hoci nenávistné prejavy a trestné činy z nenávisti možno považovať za samostatnú oblasť trestnej činnosti, do určitej miery sa prekrývajú s existujúcimi trestnými činmi EÚ. Existujúce trestné činy EÚ však nezahŕňajú všetky nenávistné prejavy a trestné činy z nenávisti, a to z dôvodu rôznych foriem a rôznorodého obsahu tejto oblasti trestnej činnosti. Dobre to znázorňuje aj „pyramída nenávisti“, ktorá sa začína od zaujatých prejavov a prechádza cez diskrimináciu k fyzickému násiliu a dokonca k terorizmu. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Ako sa uvádza v oznámení, riešenie nenávistných prejavov a trestných činov z nenávisti nie je len vecnou, ale aj procesnou záležitosťou. Náležitá pozornosť sa preto musí venovať otázkam súvisiacim s prístupom k informáciám, spravodlivosti a opravným prostriedkom. Hoci trestné činy z nenávisti a nenávistné prejavy sa uznávajú a regulujú na vnútroštátnej úrovni, v ich vykonávaní/nahlasovaní/vyšetrovaní existuje mnoho nedostatkov. Ak sa takéto trestné činy nenahlásia a riadne nevyšetria ako trestné činy spáchané na základe zaujatosti, údaje o ich výskyte v členských štátoch na úrovni EÚ nie sú spoľahlivé. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Z hľadiska ochrany práv obetí je nevyhnutné, aby boli trestné činy z nenávisti a nenávistné prejavy zaradené do zoznamu trestných činov EÚ. Ak sa neuznajú dôvody incidentov motivovaných nenávisťou, ako je zdravotné postihnutie, ustanovenia smernice EÚ o právach obetí (vzťahujúce sa na obete trestných činov) by sa nemuseli nevyhnutne uplatňovať. Vzhľadom na rastúci počet incidentov by sa mala venovať väčšia pozornosť ochrane obetí. Obetiam by sa mal preto zaručiť náležitý prístup k informáciám a k osobitným ochranným opatreniam poskytovaným najzraniteľnejším obetiam trestných činov podľa smernice o právach obetí. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | V prípade rámcového rozhodnutia, ktoré do vnútroštátneho práva transponovali všetky členské štáty s cieľom kriminalizovať nenávistné prejavy, vidíme, že nie všetky krajiny napredujú rovnakým tempom. Jeho transpozícia a presadzovanie neboli vždy správne alebo úplné, čo prinútilo Komisiu začať proti niektorým členským štátom konania o nesplnení povinnosti. Ide o scenár, ktorý by sa mohol opakovať. Na zabezpečenie spolupráce a záväzku je potrebná väčšia spolupráca s vládami, parlamentmi a subjektmi občianskej spoločnosti členských štátov. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Mal by sa zdôrazniť význam bezpečnej komunikácie na internete. Rozvoj platforiem sociálnych médií a online fór vytvoril priestor, v ktorom niektorí veria, že môžu konať beztrestne. Z rôznych výskumov vyplýva, že existuje priama súvislosť medzi nenávistnými prejavmi online a šírením nenávistného správania offline. Je naliehavo potrebné spolupracovať s vnútroštátnymi regulačnými orgánmi a platformami sociálnych médií, aby sa zabezpečilo, že nenávistné prejavy na internete budú rýchlo odhalené a odstránené. |
| --- | --- |

3.16.

V Bruseli 18. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/88 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/88

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Agentúre Európskej únie pre drogy

[COM(2022) 18 final — 2022/0009 (COD)]

(2022/C 323/15)

| Spravodajkyňa: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Małgorzata BOGUSZ |

Spravodajkyňa:

Milena ANGELOVA

Pomocná spravodajkyňa:

Małgorzata BOGUSZ

| Konzultácia | Rada, 11. 3. 2022
  Európsky parlament, 7. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 3. 5. 2022 |
| Prijaté v pléne | 18. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 202/1/5 |

Konzultácia

Rada, 11. 3. 2022

Európsky parlament, 7. 3. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

3. 5. 2022

Prijaté v pléne

18. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

202/1/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta návrh na zriadenie Agentúry Európskej únie pre drogy (EUDA) tak, ako je zakotvený v strategickom rámci, ktorý je stanovený v Stratégii EÚ v oblasti drog na obdobie 2021 – 2025 (1) a v akčnom pláne EÚ v oblasti drog na obdobie 2021 – 2025 (2). Výbor podporuje jej posilnený mandát zameraný na poskytovanie rýchlej, koordinovanej a účinnej reakcie na rastúce výzvy súvisiace so šírením drog a nelegálnych látok, pre ktoré je trh pozoruhodne odolný. Výbor vyzýva na rozhodné kroky, nielen na odstránenie obchodovania s takýmito látkami, ale aj na vynaloženie maximálneho úsilia na zabránenie ich používaniu, a čo je rovnako dôležité, na pomoc postihnutým alebo závislým osobám, aby sa vyliečili a znovu sa začlenili do spoločnosti a aby sa na nikoho nezabudlo. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV zdôrazňuje dôležitosť rovnakého prístupu a aktívneho začleňovania pre všetkých do vzdelávania, odbornej prípravy a kvalitných pracovných miest, pričom uznáva, že osoby, ktoré nie sú zamestnané, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy a nezamestnaní a marginalizovaní ľudia sú najľahším cieľom drogových dílerov. Zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú v tomto procese zohrávajú spoločné opatrenia sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti, nielen na vnútroštátnej, ale aj regionálnej a miestnej úrovni, a žiada, aby sa takéto opatrenia presadzovali, podporovali a financovali. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zdôrazňuje úlohu sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti v každej fáze boja proti šíreniu a užívaniu drog a nelegálnych látok, a to najmä v informačných a osvetových kampaniach, ktoré pomáhajú ľuďom dozvedieť sa o škodlivých účinkoch užívania drog, rizikách spojených s takýmito látkami a o tom, kde a ako získať pomoc a podporu v prípade, že sú postihnutí alebo trpia závislosťou. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta záväzok budúcej agentúry EUDA prevziať väčšiu koordinačnú a preventívnu úlohu a poznamenáva, že v tomto úsilí zohrávajú nenahraditeľnú úlohu národné kontaktné miesta. Vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby vynaložili maximálne úsilie na vybavenie národných kontaktných miest dostatočnými organizačnými, technickými a finančnými zdrojmi, aby mohli účinne vykonávať svoje rozšírené úlohy. Na zabezpečenie včasného a spoľahlivého zberu údajov EHSV navrhuje vypracovať a prijať spoločnú metodiku a prístup. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zdôrazňuje význam vytvorenia siete forenzných a toxikologických laboratórií, v rámci ktorej by sa vo väčšej miere združovali vnútroštátne laboratóriá. Sieť by podporovala výmenu informácií o novom vývoji a trendoch a výmenu údajov a podporovala by odbornú prípravu forenzných znalcov v oblasti drog. V záujme dosiahnutia úspor z rozsahu EHSV víta myšlienku siete virtuálnych laboratórií, ktoré by mohli vybudovať aj zoskupenia členských štátov na základe svojej geografickej blízkosti alebo podobných rizikových profilov, pokiaľ ide o dovoz a šírenie drog. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Súvislosti (3)

| 2.1. | Trh s drogami s minimálnou odhadovanou maloobchodnou hodnotou 30 miliárd EUR ročne je hlavným zdrojom príjmu organizovaných zločineckých skupín v EÚ. Okrem hospodárskeho vplyvu, úmrtí súvisiacich s drogami a iných škôd na verejnom zdraví existujú aj širšie dôsledky trhu s drogami, ako sú prepojenia so širšou trestnou činnosťou a terorizmom, negatívny vplyv na legálne hospodárstvo, násilie v komunitách, škody na životnom prostredí a čoraz dôležitejšia otázka, ako môže trh s drogami podnecovať korupciu a narúšať správu vecí verejných. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Užívanie drog v Európe zahŕňa širokú škálu látok, ako napríklad:






  — | marihuana – užívanie zostáva stabilne na vysokých úrovniach; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

marihuana – užívanie zostáva stabilne na vysokých úrovniach;

| — | kokaín – existujú znepokojujúce signály týkajúce sa zvýšeného potenciálu poškodzovať zdravie; |
| --- | --- |

—

kokaín – existujú znepokojujúce signály týkajúce sa zvýšeného potenciálu poškodzovať zdravie;

| — | amfetamín – dopyt zostáva stabilný; |
| --- | --- |

—

amfetamín – dopyt zostáva stabilný;

| — | metamfetamín – výroba a obchodovanie s ním poukazujú na potenciálne zvýšené užívanie v Európe; |
| --- | --- |

—

metamfetamín – výroba a obchodovanie s ním poukazujú na potenciálne zvýšené užívanie v Európe;

| — | výrobky MDMA – najmä vo vysokých dávkach predstavujú vážne riziko pre zdravie; |
| --- | --- |

—

výrobky MDMA – najmä vo vysokých dávkach predstavujú vážne riziko pre zdravie;

| — | nové psychoaktívne látky – koncom roka 2020 EMCDDA monitorovalo približne 830 nových psychoaktívnych látok; |
| --- | --- |

—

nové psychoaktívne látky – koncom roka 2020 EMCDDA monitorovalo približne 830 nových psychoaktívnych látok;

| — | LSD, DMT, huby, ketamín a GHB – sú menej používané, no tiež predstavujú čoraz väčšiu hrozbu pre verejné zdravie; |
| --- | --- |

—

LSD, DMT, huby, ketamín a GHB – sú menej používané, no tiež predstavujú čoraz väčšiu hrozbu pre verejné zdravie;

| — | heroín a iné opioidy – zistila sa potenciálne zvýšená miera užívania. |
| --- | --- |

—

heroín a iné opioidy – zistila sa potenciálne zvýšená miera užívania.

| 2.3. | Odhaduje sa, že viac ako 83 miliónov dospelých v EÚ počas svojho života vyskúšalo nelegálne drogy. V roku 2019 došlo v EÚ k najmenej 5 150 úmrtiam z predávkovania, pričom toto číslo sa od roku 2012 každý rok neustále zvyšuje, a to aj u dospievajúcich vo veku 15 – 19 rokov. Rozsah užívania stimulantov a typy, ktoré sú najbežnejšie, sa v jednotlivých krajinách líšia –a v niektorých členských štátoch možno niektoré „mäkké“ látky kúpiť bez obmedzení. Rastie počet dôkazov o potenciálnom zvýšení počtu ľudí, ktorí užívajú stimulanty intravenózne. Všetky drogy vo všeobecnosti užívajú častejšie muži a tento rozdiel je často prehĺbený intenzívnejšími alebo pravidelnejšími spôsobmi užívania. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Zo správ vyplýva, že pestovanie marihuany a výroba syntetických drog v Európskej únii boli v roku 2020 na rovnakej úrovni ako pred pandémiou. Trh s drogami v EÚ, ktorý zásobujú organizované zločinecké skupiny, je prepojený aj v celosvetovom meradle a je výrazne zásobovaný prostredníctvom výroby drog v Južnej Amerike, Afrike, Afganistane, Číne, Maroku, Turecku a regióne západného Balkánu. Afrika je dôležitá z dôvodu jej rastúcej úlohy ako oblasti obchodovania a tranzitnej oblasti s potenciálom stať sa destabilizačným faktorom a mať negatívny vplyv na bezpečnosť a správu vecí verejných a väčšie problémy s drogami v regióne. EHSV preto zdôrazňuje význam posilnenia medzinárodného koordinačného úsilia pri odhaľovaní nových nelegálnych látok a predchádzaní obchodovaniu s nimi a ich šíreniu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Údaje jasne ukazujú, do akej miery sa situácia v oblasti drog zmenila za posledných 25 rokov. Udalosti počas posledných rokov tiež poukazujú na rastúcu potrebu rýchlej reakcie, čo si vyžaduje, aby EÚ rozšírila svoju kapacitu s cieľom zabezpečiť včasnú identifikáciu hrozieb vyplývajúcich z čoraz dynamickejšieho a prispôsobivejšieho trhu s drogami. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV v súlade so svojimi predchádzajúcimi postojmi k tejto téme (4) víta stratégiu EÚ v oblasti drog na obdobie 2021 – 2025 zameranú na ochranu a zlepšenie blahobytu spoločnosti a jednotlivcov a verejného zdravia, na poskytovanie vysokej úrovne bezpečnosti pre širokú verejnosť a na zvýšenie zdravotnej gramotnosti a vyzýva na jej rýchlu implementáciu. EHSV oceňuje integrovaný, vyvážený a multidisciplinárny prístup k drogám na vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej úrovni založený na dôkazoch, ktorý sa v stratégii uplatňuje. EHSV oceňuje, že zahŕňa aj hľadisko rodovej rovnosti a rovnosti v oblasti zdravia, čo je dôležité pri určovaní nového kurzu v boji proti drogovej závislosti a súvisiacim problémom. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Za pomoci priorít a opatrení v oblasti nelegálnych drog, koordinovaných prostredníctvom tejto stratégie (5), by sa malo do roku 2025 dospieť k celkovému dosahu na niektoré kľúčové aspekty situácie v oblasti drog v EÚ. Prostredníctvom súdržného, účinného a efektívneho vykonávania opatrení by sa mala zabezpečiť vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia, sociálna stabilita a bezpečnosť, ako aj pomoc, pokiaľ ide o zvyšovanie informovanosti. Akékoľvek potenciálne neúmyselné negatívne dôsledky spojené s vykonávaním týchto opatrení by sa mali znížiť a mali by sa podporovať a dodržiavať ľudské práva a udržateľný rozvoj. Na základe týchto zásad EHSV podporuje prístup k vytvoreniu samostatnej právomoci na boj proti šíreniu dobrovoľného užívania nelegálnych drog a akejkoľvek závislosti od nich a na jeho predchádzanie. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Otázka drog je neoddeliteľnou súčasťou zdravotných a bezpečnostných výziev, ktorým Európa v súčasnosti čelí. V dôsledku neustále sa rozvíjajúcej oblasti drog a pravidelného príchodu nových nezaradených látok na trh je problematika drog čoraz zložitejšia a rozšírenejšia. Získané príjmy sú takisto hlavným stimulom korupcie, násilia a nezákonnej činnosti. Táto situácia si vyžaduje väčšie úsilie na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV súhlasí so záverom (6), že trh s drogami bol pozoruhodne odolný voči narušeniu spôsobenému pandémiou ochorenia COVID-19. Obchodníci s drogami sa aktívne prispôsobili cestovným obmedzeniam a uzatváraniu hraníc. Na veľkoobchodnej úrovni sa to prejavuje zmenami v trasách a metódach, pričom sa viac spolieha na pašovanie prostredníctvom prepravných kontajnerov a obchodných dodávateľských reťazcov a menej na využívanie ľudských kuriérov. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Hoci pouličné maloobchodné trhy s drogami boli počas počiatočných obmedzení pohybu narušené a zaznamenali sa určité výpadky v miestnom kontexte, zdá sa, že predajcovia a nákupcovia drog sa prispôsobili tým, že zvýšili používanie zasielania šifrovaných správ, aplikácií sociálnych médií, online zdrojov a poštových a domových doručovacích služieb (7). To vyvoláva obavy, že jedným z potenciálnych dlhodobých vplyvov pandémie bude ďalšie umožnenie trhov s drogami prostredníctvom digitálnych prostriedkov. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Bolo vidieť, že trhy s drogami sa na začiatku pandémie rýchlo zotavili a počas pandémie ochorenia COVID-19 sa zrýchlila určitá dynamika obchodovania, ako napríklad: väčšie zásielky, častejšie používanie súkromných lietadiel, zvýšené využívanie vodných ciest a bezkontaktné spôsoby doručovania drog konečným spotrebiteľom. Tento vývoj predstavuje pre orgány presadzovania práva väčšie výzvy a vyžaduje si koordinovanejšie preventívne opatrenia. Možné opatrenia v rámci reakcie by mohli byť navrhnuté tak (8), aby podporovali medzinárodnú spoluprácu v boji proti obchodovaniu s drogami, výmenu a prenos spravodajských informácií v oblasti presadzovaní práva a účinné prístupy a osvedčené postupy týkajúce sa zákazu; vývoj medzinárodných mechanizmov zodpovednosti a prepravy a implementáciu údajov a systémov monitorovania v reálnom čase na rýchle zisťovanie a riešenie zmien na trhu s drogami. EHSV víta skutočnosť, že všetky tieto prvky sú súčasťou návrhu na predĺženie revidovaného mandátu budúcej agentúry EUDA. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV sa domnieva, že mandát budúcej agentúry EUDA by mal byť explicitnejšie formulovaný tak, aby:






  — | zahŕňal rozsiahle povinnosti týkajúce sa kontrolovaných prekurzorov drog (9). Je to príležitosť skutočne brániť verejný záujem a zabezpečiť spravodlivosť v boji proti drogám na vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej úrovni, |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

zahŕňal rozsiahle povinnosti týkajúce sa kontrolovaných prekurzorov drog (9). Je to príležitosť skutočne brániť verejný záujem a zabezpečiť spravodlivosť v boji proti drogám na vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej úrovni,

| — | sa venovala rovnaká pozornosť nielen odstraňovaniu ponuky drog, ale aj predchádzaniu prístupu k drogám, pomoci pri prekonávaní závislosti a odvykacej liečbe a reintegrácii postihnutých osôb do spoločnosti. |
| --- | --- |

—

sa venovala rovnaká pozornosť nielen odstraňovaniu ponuky drog, ale aj predchádzaniu prístupu k drogám, pomoci pri prekonávaní závislosti a odvykacej liečbe a reintegrácii postihnutých osôb do spoločnosti.

4.   Užívanie drog a nelegálnych látok

| 4.1. | EHSV zdôrazňuje, že existujú rôzne predpoklady na užívanie drog a nezákonných látok, ktoré môžu poškodiť ľudské zdravie – najmä ak sa neužívajú zo zdravotných dôvodov či pod lekárskym dohľadom a užívajú sa opakovane počas dlhého obdobia. Keďže takéto správanie môže viesť k závislosti, pre postihnutých je veľmi ťažké vyriešiť situáciu samostatne, a preto je nevyhnutná podpora zo strany špecializovaných orgánov a organizácii občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Niektoré lieky predpísané lekármi na liečbu určitých zdravotných problémov a chorôb, ako sú benzodiazepíny alebo opiáty/omamné látky, môžu viesť k závislosti, ak sa neužívajú podľa predpisu. To môže viesť k spáchaniu podvodu, ako je nezákonné obchodovanie s predpismi alebo liekmi, a vzťahuje sa na to aj mandát novej agentúry EUDA. V posledných rokoch dochádza k nárastu počtu a dostupnosti nových benzodiazepínov na trhu s drogami v Európe a čoraz viac aj v Kanade a Spojených štátoch. K 28. februáru 2021 monitorovacie centrum EMCDDA monitorovalo 30 nových benzodiazepínov prostredníctvom systému včasného varovania EÚ. Z nich bolo viac ako 80 % zistených prvýkrát v rokoch 2014 až 2020 (10). Ďalšiu skupinu liekov, ktorú lekári predpisujú ako lieky proti bolesti, opiáty, zvyknú užívatelia kombinovať s nelegálnymi drogami, čo môže viesť nielen k závislosti, ale môže predstavovať aj veľké nebezpečenstvo pre zdravie a dokonca spôsobiť komplikácie ohrozujúce život. To môže viesť k spáchaniu podvodu, ako je obchodovanie (legálne aj nelegálne) s predpismi alebo liekmi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Vzhľadom na súčasné klinické testy v USA týkajúce sa látok, ktoré sú podľa právnych predpisov EÚ v súčasnosti klasifikované ako drogy (napr. MDMA, psilocybín, LSD), by mala agentúra EUDA venovať osobitnú pozornosť spolupráci s agentúrou EMA, pokiaľ ide o to, že do dvoch až troch rokov sa v EÚ môže vytvoriť trh s drogami (drogy ako také, a nie ich deriváty), ktoré sú registrované ako lieky. To môže viesť k zdvojeniu, v rámci ktorého bude konkrétna skupina pacientov užívať legálne dostupnú drogu registrovanú ako liek a iná skupina spácha trestný čin tým, že ho užíva nezákonne. To môže viesť k situácii, keď zdraví ľudia, ktorí chcú získať drogu z legálneho zdroja vyrobenej podľa nariadení o správnej výrobnej praxi, simulujú psychiatrické choroby, pre ktoré je výrobok (droga) úradne registrovaný. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EÚ v súčasnosti čelí veľkým výzvam, ktoré vyplývajú z relatívnej jednoduchosti vývoja a uvádzania na trh neklasifikovaných látok, ktoré môžu spôsobovať závislosť a poškodzovať zdravie ľudí, spolu s celým spektrom látok, ktorých užívanie a predaj je nezákonný, ako napríklad: marihuana, heroín, kokaín a amfetamíny. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Drogoví díleri sú mimoriadne inovatívni, a preto neustále vymýšľajú nové látky. Identifikácia, zisťovanie, opisovanie a predchádzanie vzniku, šíreniu a užívaniu týchto látok je ďalším prvkom mandátu agentúry EUDA. Užívanie viacerých látok je v súčasnosti v EÚ takisto rozšírené a má škodlivý vplyv na verejné zdravie. Nová agentúra EUDA by sa mala zaoberať všetkými ostatnými závislosťami od látok, keď sa tieto látky užívajú spolu s nelegálnymi drogami. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Užívanie drog a nelegálnych látok sa dotýka všetkých ľudí, pretože so sebou nesie riziko závislosti, ktorá môže človeku zničiť nielen zdravie, ale aj celý život tým, že sa človek dostane do začarovaného kruhu zameraného na drogy, v ktorom nie je priestor na spoločenský život, rodinu, vzdelávanie, prácu ani nič iné. Riziko závislosti je vyššie, ak je človek mladší, menej skúsený a vzdelaný, ako aj u neaktívnych a nezamestnaných osôb. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Malo by sa zaviesť dôkladnejšie monitorovanie internetu s cieľom zabrániť tomu, aby sa drogovo závislé osoby naučili simulovať symptómy duševných chorôb, ktorých prejavy si vyžadujú liečbu liekmi (drogami). V súčasnosti je na základe informácií dostupných na internete možné získať lekárske predpisy na lieky používané na liečbu niektorých chorôb, ako je ADHD a depresia. Legitímnosť ich získania je založená len na pohovore s pacientom a psychologických testoch, na ktoré sa môže každý ľahko pripraviť pomocou verejne dostupných informácií. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Vzhľadom na rastúci počet osôb, ktoré používajú lieky s obsahom návykových látok, sa preto zdá opodstatnené zaviesť právomoci agentúry EUDA do rozsahu širších činností súvisiacich s verejným financovaním tohto typu liekov. Verejné financovanie omamných liekov v čase, keď môže ktokoľvek v sociálnych médiách nájsť informácie o tom, ako absolvovať psychologické testy na získanie takéhoto druhu liekov bez dodatočných kontrolných opatrení, povedie k zneužívaniu hradených liekov (drog), pretože by boli cenovo dostupnejšie ako v prípade ich nákupu od dílera. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1. | EHSV súhlasí so zistením (11) potvrdeným pravidelnými kontaktmi s monitorovacím centrom EMCDDA a jeho zainteresovanými stranami, že ustanovenia súčasného mandátu EMCDDA čoraz menej vystihujú zložitosť drogovej problematiky. Zakladajúce nariadenie nezodpovedá súčasnej realite v oblasti drog a nie je v súlade s úlohami, ktoré sa od agentúry EUDA vyžadujú, aby riešila výzvy súvisiace s touto oblasťou a požiadavky jej hlavných zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

5.1.

5.2.   Revízia mandátu agentúry EUDA

| 5.2.1. | V súlade so svojím predchádzajúcim stanoviskom EHSV podporuje snahu bojovať proti nelegálnemu šíreniu a užívaniu nelegálnych drog a je pripravený podporiť akúkoľvek preventívnu kampaň a opatrenia na tento účel. Vyjadruje poľutovanie nad tým, že jeho predchádzajúce odporúčania úzko zapojiť zainteresované organizácie občianskej spoločnosti do práce agentúry EUDA sa v návrhu nezohľadňujú. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | EHSV zdôrazňuje potrebu rozšíriť mandát agentúry EUDA poskytnutím modernejších prístupov a nástrojov zameraných na budúcnosť a schvaľuje všetkých sedem nových oblastí dodatočných kompetencií. Vyjadruje poľutovanie nad tým, že poskytovanie informácií, osvetové kampane, opatrenia na pomoc pri riešení závislostí a preventívne opatrenia neboli formulované jasnejšie a že v návrhu nie je zahrnuté zapojenie organizácií občianskej spoločnosti s ich pridanou hodnotou a synergiami, ktoré vytvárajú. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Právomoci agentúry EUDA, ktoré sú spoločné s agentúrou EMA v oblasti lekárskeho predpisu, by sa mali rozšíriť aj v súvislosti s návrhom odbornej prípravy lekárov, ktorí predpisujú kategóriu liekov, ktoré sú podľa právnych predpisov EÚ klasifikované ako nelegálne drogy. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | EHSV navrhuje, aby sa ku každému zo siedmich špecifických cieľov pridali niektoré prvky, a to takto:






  — | s cieľom lepšie riešiť užívanie viacerých drog, t. j. návykového užívania iných látok v súvislosti s užívaním drog, a zamerať sa na jeho monitorovanie by agentúra EUDA mala zvážiť, že užívanie viacerých látok by je medzi užívateľmi drog veľmi rozšírené a má škodlivý vplyv na verejné zdravie. Účinné riešenie tejto problematiky si vyžaduje úzku spoluprácu na regionálnej a miestnej úrovni a priame zapojenie organizácií občianskej spoločnosti, |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

—

s cieľom lepšie riešiť užívanie viacerých drog, t. j. návykového užívania iných látok v súvislosti s užívaním drog, a zamerať sa na jeho monitorovanie by agentúra EUDA mala zvážiť, že užívanie viacerých látok by je medzi užívateľmi drog veľmi rozšírené a má škodlivý vplyv na verejné zdravie. Účinné riešenie tejto problematiky si vyžaduje úzku spoluprácu na regionálnej a miestnej úrovni a priame zapojenie organizácií občianskej spoločnosti,

| — | osobitná podpora pre národné kontaktné miesta s cieľom vypracovať posúdenia hrozieb a nástroje na informovanie pracovníkov, ktorí sú v kontakte s osobami užívajúcimi drogy, o novom vývoji v oblasti nelegálnych drog, ktoré by mohli negatívne ovplyvniť verejné zdravie a bezpečnosť, keďže sú v prvej línii pri zvyšovaní pripravenosti EÚ reagovať na nové hrozby, |
| --- | --- |

—

osobitná podpora pre národné kontaktné miesta s cieľom vypracovať posúdenia hrozieb a nástroje na informovanie pracovníkov, ktorí sú v kontakte s osobami užívajúcimi drogy, o novom vývoji v oblasti nelegálnych drog, ktoré by mohli negatívne ovplyvniť verejné zdravie a bezpečnosť, keďže sú v prvej línii pri zvyšovaní pripravenosti EÚ reagovať na nové hrozby,

| — | vytvorenie siete forenzných a toxikologických laboratórií, v ktorej by sa zoskupovali vnútroštátne laboratóriá. Sieť by podporovala výmenu informácií o novom vývoji a trendoch a podporovala by odbornú prípravu forenzných znalcov v oblasti drog. V záujme dosiahnutia úspor z rozsahu EHSV víta myšlienku siete virtuálnych laboratórií, ktoré by mohli vybudovať aj zoskupenia členských štátov na základe svojej geografickej blízkosti alebo podobných rizikových profilov, pokiaľ ide o dovoz a šírenie drog, |
| --- | --- |

—

vytvorenie siete forenzných a toxikologických laboratórií, v ktorej by sa zoskupovali vnútroštátne laboratóriá. Sieť by podporovala výmenu informácií o novom vývoji a trendoch a podporovala by odbornú prípravu forenzných znalcov v oblasti drog. V záujme dosiahnutia úspor z rozsahu EHSV víta myšlienku siete virtuálnych laboratórií, ktoré by mohli vybudovať aj zoskupenia členských štátov na základe svojej geografickej blízkosti alebo podobných rizikových profilov, pokiaľ ide o dovoz a šírenie drog,

| — | úloha siete Reitox by sa mala posilniť, aby poskytovala spoľahlivú databázu na vytváranie účinných informačných a preventívnych stratégií, a mala by mať možnosť vydávať varovania v prípade, že sa na trhu sprístupnia obzvlášť nebezpečné látky. EHSV vidí príležitosť na optimalizáciu procesu zberu údajov členskými štátmi v zavedení jednotnej vedeckej metodiky vrátane automatizovaného procesu poskytovania údajov členskými štátmi, ako aj v prepojení príslušných registrov a databáz, |
| --- | --- |

—

úloha siete Reitox by sa mala posilniť, aby poskytovala spoľahlivú databázu na vytváranie účinných informačných a preventívnych stratégií, a mala by mať možnosť vydávať varovania v prípade, že sa na trhu sprístupnia obzvlášť nebezpečné látky. EHSV vidí príležitosť na optimalizáciu procesu zberu údajov členskými štátmi v zavedení jednotnej vedeckej metodiky vrátane automatizovaného procesu poskytovania údajov členskými štátmi, ako aj v prepojení príslušných registrov a databáz,

| — | rozvíjať preventívne a osvetové kampane na úrovni EÚ týkajúce sa nelegálnych drog, čo umožní agentúre EUDA konať na základe analýz, ktoré vypracuje. Agentúra EUDA by takisto mala byť schopná podporovať členské štáty pri príprave vnútroštátnych kampaní a môže v úzkej spolupráci s agentúrou EMA navrhnúť štandardné vizuálne označenia, ktoré by mali byť povinné na obaloch liekov obsahujúcich omamné látky, |
| --- | --- |

—

rozvíjať preventívne a osvetové kampane na úrovni EÚ týkajúce sa nelegálnych drog, čo umožní agentúre EUDA konať na základe analýz, ktoré vypracuje. Agentúra EUDA by takisto mala byť schopná podporovať členské štáty pri príprave vnútroštátnych kampaní a môže v úzkej spolupráci s agentúrou EMA navrhnúť štandardné vizuálne označenia, ktoré by mali byť povinné na obaloch liekov obsahujúcich omamné látky,

| — | viesť výskum a vykonávať podporu nielen v otázkach súvisiacich so zdravím, ale aj v súvislosti s trhmi s drogami a ponukou drog, a tým komplexnejšie riešiť problematiku drog, |
| --- | --- |

—

viesť výskum a vykonávať podporu nielen v otázkach súvisiacich so zdravím, ale aj v súvislosti s trhmi s drogami a ponukou drog, a tým komplexnejšie riešiť problematiku drog,

| — | zohrávať silnejšiu medzinárodnú úlohu a podporovať vedúcu úlohu EÚ v protidrogovej politike na multilaterálnej úrovni. |
| --- | --- |

—

zohrávať silnejšiu medzinárodnú úlohu a podporovať vedúcu úlohu EÚ v protidrogovej politike na multilaterálnej úrovni.

5.3.   Spôsoby zabezpečenia bezproblémového fungovania agentúry EUDA

| 5.3.1. | Nová agentúra EUDA musí prehodnotiť prideľovanie rozpočtových zdrojov členských štátov a tie by sa mali posudzovať na základe dostupnosti a kapacity uznávaných a odporúčaných služieb v oblasti drog. Aby boli národné kontaktné miesta schopné plniť rozšírený mandát, mali by mať istotu, že dostanú dostatočné finančné zdroje predvídateľným a stabilným spôsobom namiesto toho, aby sa museli uchádzať o granty. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Ako sa zdôrazňuje v článku 168 ods. 1 treťom pododseku ZFEÚ, informácie a prevencia by sa mali rozšíriť na konkrétne činnosti miestnych komunít a mali by napomáhať vytváranie podporného prostredia pre ľudí, ktorí užívajú drogy, aby mohli pri prekonávaní svojej závislosti získať pomoc na miestnej úrovni. Je dôležité, aby miestne komunity dostávali pracovné plány a podstatnú podporu od orgánov a agentúry EUDA. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | EHSV zdôrazňuje skutočnosť, že drogová závislosť úzko súvisí s problémami duševného zdravia a traumami z minulosti, preto by sa v boji proti týmto závislostiam mali riešiť základné príčiny a akčný plán agentúry EUDA by mal byť zostavený na základe psychologickej práce v skupinách ohrozených závislosťou. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Údaje ukazujú, že popri populácii vyžadujúcej psychologickú podporu v dôsledku predchádzajúcich traumatických zážitkov existuje aj skupina ľudí, ktorí by sa pravdepodobne nestali závislými, keby sa nenakazili ochorením COVID-19. EHSV preto odporúča, aby sa kompetencie agentúry EUDA rozšírili tak, aby pokryli tento významný nárast náchylnosti ľudí na závislosť v dôsledku vážnych dlhodobých účinkov ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | Účinné presadzovanie zákazu nelegálnych drog si zároveň vyžaduje efektívnu prácu v základoch spoločnosti, aby ľudia so závislosťami nezostali sami, ale aby boli podporovaní v tom, aby sa nevracali k drogám. Napriek rastúcemu objemu verejných prostriedkov vynakladaných na boj proti obchodovaniu s drogami ostáva pomoc ľuďom prekonať závislosť stále obrovským problémom. Agentúra EUDA by preto mohla, berúc do úvahy najlepšie skúsenosti členských štátov EÚ, presmerovať významnejšiu časť svojej práce na psychologické príčiny užívania drog. |
| --- | --- |

5.3.5.

| 5.3.6. | Zaujatie globálneho a regionálneho prístupu k trhu s drogami v EÚ si vyžaduje sledovanie a dôsledné monitorovanie vývoja výroby drog a nelegálnych látok v regiónoch, ktoré tradične predstavujú riziká, ako napr. Južná Amerika, Afganistan, Afrika, Čína, Turecko a západný Balkán. Aktívna a neustále sa meniaca úloha organizovaných zločineckých skupín pri zmene dynamiky ponuky drog a pri obchodovaní s drogami si vyžaduje neustále a koordinované úsilie všetkých príslušných orgánov, najmä tých, ktoré sa zaoberajú presadzovaním práva a kontrolou hraníc, na medzinárodnej úrovni. Iba intenzívna spolupráca môže pomôcť zmapovať drogové koridory v záujme ich účinného prerušenia. |
| --- | --- |

5.3.6.

5.4.   Národné kontaktné miesta

| 5.4.1. | Úloha a funkcie národných kontaktných miest by sa mali rozšíriť. Ich práca v jednotlivých krajinách EÚ sa značne líši. Niektoré národné kontaktné miesta vykonávajú informačnú, analytickú, vedeckovýskumnú, odbornú poradenskú a publikačnú činnosť. Medzi hlavné ciele činnosti národných kontaktných miest by malo patriť viac metodického monitorovania, štandardizovaný zber, vyhodnocovanie a klasifikácia údajov a spracovanie, uchovávanie, analýza a šírenie informácií v oblasti dopytu po drogách a ponuky drog v EÚ. Národné kontaktné miesta by mali vypracovať protidrogovú politiku a aktívne reagovať na situáciu v tejto oblasti. Mali by pracovať na poskytovaní informácií, podpore činnosti vnútroštátnych vlád a formulovaní národnej politiky v oblasti drog a drogových závislostí. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Národné kontaktné miesta sú kľúčom k účinnému a rýchlemu vykonávaniu nového mandátu agentúry EUDA. Len silnejšia a dobre koordinovaná sieť národných kontaktných miest môže poskytnúť relevantné údaje – nielen spätne, ale predovšetkým – o výskyte nových škodlivých látok, ich detekcii a identifikácii, možných distribučných kanáloch atď. Keďže si to vyžaduje vybudovanie serióznych laboratórnych kapacít, mali by sa podporovať regionálne zväzy a klastre – zoskupené vo vysokorizikových zónach, napr. na vonkajších hraniciach EÚ, v blízkosti typických trás dovozu drog atď. |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | Národné kontaktné miesta by mali byť čo najúčinnejšie podporované a vybavené spoločnými usmerneniami a metodikami, aby boli schopné zhromažďovať porovnateľné údaje a ukazovatele, na ktorých sa dá založiť posun smerom k otázkam bezpečnosti, a nielen k boju proti šíreniu drog a nelegálnych látok. |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.4. | Členské štáty by sa mali nabádať, aby poskytovali národným kontaktným miestam viac zdrojov – vrátane informácií, technológií, financovania atď. Malo by sa vynaložiť maximálne úsilie, aby sa pomohlo národným kontaktným miestam posilniť ich schopnosť plniť nový, rozšírený mandát a zohrávať významnejšiu úlohu. |
| --- | --- |

5.4.4.

| 5.4.5. | Je potrebné pripomenúť, že okrem vytvárania komunitných mechanizmov na boj proti závislosti by agentúra EUDA mala v spolupráci s členskými štátmi vybudovať vnútroštátne systémy spolupráce na vytváranie a podporu spoločných podporných programov pre skupiny potenciálne ohrozené drogovou závislosťou. Len silné puto vytvorené v rámci miestnych komunít môže pomôcť znížiť mieru užívania drog. Ako príklad takýchto riešení, ktoré už priniesli pozitívne riešenia, by agentúra EUDA mohla použiť tie, ktoré už zaviedla portugalská vláda. |
| --- | --- |

5.4.5.

| 5.4.6. | EHSV vidí príležitosť na zlepšenie systému podávania správ národných kontaktných miest, aby sa ušetril čas a zdroje pri dvojitom podávaní správ, keďže v súčasnosti musia podávať správy budúcej agentúre EUDA aj OSN. |
| --- | --- |

5.4.6.

V Bruseli 18. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 102 I, 24.3. 2021, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 272, 8.7. 2021, s. 2.

2

(3)  Na základe údajov Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA), Európska správa o drogách za rok 2021, www.emcdda.europa.eu.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 56, 16.2.2021, s. 47, Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 182, Ú. v. EÚ C 177, 11.6.2014, s. 52, Ú. v. EÚ C 229, 31.7.2012, s. 85, Ú. v. EÚ C 69, 21.3.2006, s. 22.

4

(5)  Stratégia je založená predovšetkým na základných zásadách práva EÚ a v každom ohľade podporuje základné hodnoty EÚ: rešpektovanie ľudskej dôstojnosti, slobodu, demokraciu, rovnosť, solidaritu, právny štát a dodržiavanie ľudských práv. Stratégia sa vychádza aj z medzinárodného práva, príslušných dohovorov Organizácie Spojených národov (OSN), ktoré tvoria medzinárodný právny rámec pre riešenie problematiky nelegálnych drog, ako aj zo Všeobecnej deklarácie ľudských práv. V stratégii sa zohľadňuje politický vývoj na multilaterálnej úrovni a prispieva sa k urýchleniu jeho vykonávania.

5

(6)  Jeden z hlavných záverov Európskej správy o drogách za rok 2021. https://www.emcdda.europa.eu/edr2021_en

6

(7)  Európska správa o drogách za rok 2021.

7

(8)  Európska správa o drogách za rok 2021.

8

(9)  Od roku 1988 sú kontrolované drogové prekurzory zahrnuté do Dohovoru OSN proti nedovolenému obchodovaniu s omamnými a psychotropnými látkami. OSN zaviedla podrobné ustanovenia a požiadavky týkajúce sa kontroly prekurzorov používaných na výrobu drog. EP a Rada prijali 11. februára 2004 nariadenie (ES) č. 273/2004 o prekurzoroch drog (Ú. v. EÚ L 47, 18.2.2004, s. 1).

9

(10)  New benzodiazepines (Nové benzodiazepíny), Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť, 2021. ISBN 978-92-9497-641-3.

10

New benzodiazepines

(11)  Hodnotenie Európskej komisie 2018/2019 podľa posúdenia vplyvu pracovného dokumentu útvarov Komisie.

11

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/95 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/95

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade — Udržateľný kolobeh uhlíka

[COM(2021) 800 final]

(2022/C 323/16)

Spravodajca:
  Arnold PUECH d’ALISSAC

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia, 21. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 4. 5. 2022 |
| Prijaté v pléne | 19. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 221/0/4 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia, 21. 1. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

4. 5. 2022

Prijaté v pléne

19. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

221/0/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV sa domnieva, že na dosiahnutie uhlíkovej neutrality Európy je potrebné súbežne znížiť emisie skleníkových plynov, rozšíriť úložiská uhlíka a nájsť náhrady za fosílny uhlík v našom hospodárstve. EHSV teda súhlasí s oznámením Európskej komisie, pokiaľ ide o to, že na dosiahnutie tohto cieľa sa musia skombinovať všetky prostriedky a riešenia. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV podporuje oznámenie Komisie, v ktorom sa navrhujú dve možnosti odstraňovania a sekvestrácie uhlíka: prírodné riešenia (tzv. poľnohospodárska sekvestrácia uhlíka) a priemyselné technické riešenia. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že sektor pôdy (poľnohospodárstvo, lesné hospodárstvo, rašeliniská atď.) môže zohrávať aktívnu úlohu v boji proti globálnemu otepľovaniu a zároveň prispievať k väčšej potravinovej rovnováhe, poskytovať potraviny v dostatočnom množstve a kvalite a za dostupné ceny pre všetkých a môže byť lukratívny pre výrobcov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV trvá na tom, že k téme udržateľného kolobehu uhlíka treba pristupovať holistickým spôsobom. Rozšírenie úložísk uhlíka a nahradenie čo najväčšieho množstva fosílneho uhlíka bude totiž nevyhnutne spojené s väčšou produkciou biomasy, čo bude mať vplyv na sektor pôdy. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Keďže poľnohospodárstvo je prirodzeným producentom emisií, EHSV sa domnieva, že zavedenie postupov, pri ktorých sa vytvára menej emisií, bude priamo súvisieť s úspechom rozvoja udržateľného uhlíkového cyklu. Napokon, reakcia na rastúci dopyt po potravinách, ako aj zavedenie udržateľného kolobehu uhlíka budúcnosti bude nevyhnutne závisieť od adaptácie poľnohospodárstva na zmenu klímy. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa preto domnieva, že sekvestrácia uhlíka v poľnohospodárstve by sa nemala vnímať len ako obchodná príležitosť, ale aj ako základný prvok budúcnosti európskeho poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a ako nástroj boja proti zmene klímy, ktorý prispieva k odolnejším vidieckym oblastiam v súlade s dlhodobou víziou pre vidiecke oblasti v EÚ (1). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV zastáva názor, že dosiahnutie cieľov klimatickej neutrality nebude možné zabezpečiť len prostredníctvom spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP): SPP musí poskytnúť politický rámec, ktorý vytvorí podmienky na prechod na nízkouhlíkové poľnohospodárstvo (poľnohospodárstvo s nižšími emisiami a väčšou sekvestráciou); investičná podpora v rámci SPP môže a mala by finančne odmeňovať ukladanie uhlíka ako ekologickú službu a podporu príjmov poľnohospodárov, avšak ukladanie uhlíka by nemalo byť podmienkou krížového plnenia SPP; čo je ešte dôležitejšie, EHSV sa domnieva, že rozvoj trhu s uhlíkom sa musí ďalej podporovať. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Uhlíkové kredity musia predstavovať odmenu za poskytnutú službu, teda sekvestráciu atmosférického uhlíka, no musí ich dopĺňať aj prechod na nízkouhlíkové poľnohospodárstvo. Je teda potrebné investovať do uhlíkových kreditov prostredníctvom transparentného a dôveryhodného systému umožňujúceho reagovať na potreby v oblasti sekvestrácie, ale aj znižovania emisií skleníkových plynov v tomto odvetví. Dôvera bude založená na certifikácii zohľadňujúcej vnútroštátne okolnosti a prispôsobenej územnému prístupu každej krajiny. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Na rozvoj sekvestrácie uhlíka v poľnohospodárstve bude potrebný jasný spoločný právny rámec členských štátov, pričom sa zohľadnia výzvy v spojitosti s certifikovanými projektmi v oblasti sekvestrácie uhlíka identifikovanými v oznámení EK. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV upozorňuje, že medzi členskými štátmi existujú rozdiely, pokiaľ ide o schopnosť investovať a podporovať sekvestráciu uhlíka, ako aj o ich odlišné finančné a riadiace kapacity. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Keďže opatrenia na kompenzáciu uhlíka na hraniciach nechránia dostatočne poľnohospodárstvo, EHSV odporúča brať do úvahy aj dovážané výrobky a zabezpečiť, aby nové aj existujúce obchodné dohody zaväzovali vyvážajúce krajiny k tomu, aby sa zasadzovali za udržateľný kolobeh uhlíka. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Pokiaľ ide o priemyselné riešenia, ako je trvalé ukladanie CO2 v geologických formáciách alebo mineralizácia uhlíka v inovatívnych agregátoch, EHSV sa domnieva, že tieto riešenia budú musieť byť udržateľné a musia zabrániť negatívnym vplyvom na biodiverzitu, ekosystémy a spoločenstvá. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Navrhovaná poľnohospodárska sekvestrácia uhlíka bude musieť byť súčasťou širšieho prechodu na udržateľný potravinový systém. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Mali by sa zohľadniť dobré životné podmienky pracovníkov, predvídateľnosť kariéry a pracovné podmienky v poľnohospodárstve, ako aj potreba spravodlivého odmeňovania, aby sa poľnohospodári a pracovníci mohli zapojiť do prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo a uspieť v ňom. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Všeobecné pripomienky

Uhlíková neutralita v roku 2050: riešenie v záujme dodržania Parížskej dohody

| 2.1. | Exponenciálny nárast koncentrácie skleníkových plynov v atmosfére od priemyselnej revolúcie spôsobil globálne oteplenie planéty. Vedci sa zhodujú v tom, že je naliehavo potrebné dosiahnuť nulovú bilanciu globálnych emisií do roku 2050 a že nulová bilancia globálnych emisií musí dosiahnuť vrchol do roku 2025 s cieľom obmedziť globálne otepľovanie na +1,5 oC (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | IPCC sa domnieva, že pri oteplení o 2 oC by v celosvetovom meradle značne narástli riziká v spojitosti so zásobovaním potravinami. Potreby v oblasti potravín by podľa Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) mali v rokoch 2009 až 2050 vzrásť o 70 %, pričom bude potrebné uživiť 9 miliárd ľudí. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Keďže naša výroba potravín prirodzene závisí od klímy, stav klimatickej a potravinovej núdze si vyžaduje, aby sme sa prispôsobili. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Cieľom Parížskej dohody je obmedziť otepľovanie na úroveň od 1,5 oC do najviac 2 oC. Európska únia teda prijala Zelenú dohodu a do európskeho klimatického predpisu zahrnula cieľ dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050. Na tento účel prijala dve kľúčové iniciatívy:






  — | zníženie emisií skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % prostredníctvom navrhovaného legislatívneho balíka Fit for 55, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

zníženie emisií skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % prostredníctvom navrhovaného legislatívneho balíka Fit for 55,

| — | recyklácia uhlíka z tokov odpadu, obnoviteľných zdrojov biomasy či atmosféry (obehové hospodárstvo, udržateľné biohospodárstvo, technológie potrebné na zachytávanie a využívanie oxidu uhličitého). |
| --- | --- |

—

recyklácia uhlíka z tokov odpadu, obnoviteľných zdrojov biomasy či atmosféry (obehové hospodárstvo, udržateľné biohospodárstvo, technológie potrebné na zachytávanie a využívanie oxidu uhličitého).

Potreba zvýšiť absorpciu uhlíka

| 2.5. | EHSV vzhľadom na tieto skutočnosti súhlasí s oznámením Európskej komisie, v ktorom sa navrhujú dva spôsoby odstraňovania a sekvestrácie: prírodné riešenia (tzv. poľnohospodárska sekvestrácia uhlíka) a priemyselné technické riešenia založené na zachytávaní a ukladaní atmosférického uhlíka pomocou techník, ako je priame zachytávanie a ukladanie CO2 zo vzduchu (DACCS) alebo bioenergia so zachytávaním a ukladaním CO2 (BECCS). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Keďže poľnohospodárstvo prirodzene produkuje 11 % európskych emisií, prispieva k emisiám, ale aj k znižovaniu emisií skleníkových plynov v rámci svojej funkcie zachytávania a k biohospodárstvu dodávaním nefosílneho uhlíka. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Je teda jasné, že cieľom sektora pôdy je prispieť k boju proti globálnemu otepľovaniu a k zásadnej potravinovej rovnováhe tým, že sa zabezpečia dodávky cenovo dostupných potravín v dostatočnom množstve a kvalite pre všetkých, vďaka ktorým sa vytvoria stabilné a kvalitné pracovné miesta a ktoré budú zároveň lukratívne pre výrobcov (pozri najmä stanovisko na tému Potravinová bezpečnosť a udržateľné potravinové systémy (3) a stanovisko na tému Spravodlivý potravinový dodávateľský reťazec (4)). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Na boj proti zmene klímy budú teda potrebné spravodlivé nástroje transformácie dostupné pre všetky členské štáty a všetkých poľnohospodárov. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Konkrétne pripomienky

Ciele v sektore pôdy: zmierňovanie, sekvestrácia a potraviny

| 3.1. | Na dosiahnutie uhlíkovej neutrality Európy je potrebné súbežne znížiť emisie skleníkových plynov, rozšíriť úložiská uhlíka a nájsť náhrady za fosílny uhlík v našom hospodárstve. EHSV teda súhlasí s oznámením Európskej komisie, pokiaľ ide o to, že na dosiahnutie tohto cieľa sa musia skombinovať všetky prostriedky a riešenia. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ako sa uvádza v návrhu na zmenu nariadenia o LULUCF (5) ako súčasti balíka Fit for 55, uhlíkové poľnohospodárstvo by malo podporiť dosiahnutie navrhovaného cieľa čistej absorpcie na rok 2030 v objeme 310 Mt ekvivalentu CO2 v sektore pôdy. EHSV zdôrazňuje, že existujú rôzne spôsoby, ako zvýšiť sekvestráciu uhlíka najmä prostredníctvom obhospodarovania pôdy, obnovy lesov a prírodných ekosystémov (v tejto súvislosti pozri jeho príslušné stanovisko (6)). |
| --- | --- |

3.2.

Prírodné riešenia

| 3.3. | V pôde sa ukladá viac uhlíka, než v rastlinách alebo v atmosfére. Emisie zo spaľovania fosílnych palív, priemyselných procesov a emisie produkované v dôsledku zmien vo využívaní pôdy sa však hromadia v oceánoch a výrazne zvyšujú koncentráciu CO2 v atmosfére, čo je hlavným problémom. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Viazaním uhlíka zo vzduchu v rastlinnej hmote, bioakumuláciou organických látok v pôde, biomateriálmi a využívaním energie z lokálne vypestovanej biomasy poľnohospodárske činnosti recyklujú časť uvoľnených emisií uhlíka. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Uhlíkové poľnohospodárstvo sa zameriava na znižovanie objemu CO2 v atmosfére, no potrebné je riešiť aj ďalšie emisie skleníkových plynov súvisiace s poľnohospodárstvom (napríklad metán a emisie N2O, ktorý má relatívne (na kg) väčší účinok ako CO2). Chov hospodárskych zvierat môže poskytnúť organické hnojivá na pestovanie plodín a keďže dobytok sa doteraz kŕmil miestne pestovanou trávou, prispieva k potravinovému systému obehovým spôsobom, ako sa podrobne uvádza v informačnej správe na tému Prínosy extenzívneho chovu hospodárskych zvierat a organických hnojív v kontexte Európskej zelenej dohody (7). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Vzhľadom na tieto výzvy a rôzne riešenia, ktoré poskytuje sektor pôdy, sa zdá, že téma udržateľných uhlíkových cyklov sa musí posudzovať holistickým spôsobom, pričom sa okrem sekvestrácie uhlíka musí zohľadniť rozmanitosť ekosystémových služieb poskytovaných poľnohospodárskou pôdou a rôzne kapacity sekvestrácie uhlíka v závislosti od pôdnoklimatických a biologických parametrov. Rozšírenie úložísk uhlíka a nahradenie čo najväčšieho množstva fosílneho uhlíka je totiž nevyhnutne spojené so zvýšením vyprodukovanej biomasy. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Keďže poľnohospodárstvo je prirodzeným producentom emisií, zavedenie postupov, pri ktorých sa vytvára menej emisií, prispeje k zníženiu a udržateľnému uhlíkovému cyklu. Znižovanie emisií, zvyšovanie sekvestrácie uhlíka a reakcia na rastúci dopyt po potravinách pri adaptácii na zmenu klímy (napr. negatívny vplyv zmeny klímy na zber úrody) takisto predstavujú niekoľko výziev, ktoré si vyžadujú inovácie a podporu odvetvia. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV sa preto domnieva, že návrh na zmenu nariadenia o LULUCF bude mať zásadný význam pre dlhodobú klimatickú rovnováhu a že úloha sekvestrácie uhlíka v poľnohospodárstve by sa nemala vnímať len ako obchodná príležitosť, ale aj ako základný prvok budúcnosti európskeho poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Pri zabezpečení udržania celosvetovej potravinovej bezpečnosti sú so zhodnocovaním uhlíka spojené tri rôzne výzvy:






  — | sekvestrácia atmosférického uhlíka v pôde, |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

sekvestrácia atmosférického uhlíka v pôde,

| — | znižovanie emisií skleníkových plynov, |
| --- | --- |

—

znižovanie emisií skleníkových plynov,

| — | adaptácia poľnohospodárstva na zmenu klímy. |
| --- | --- |

—

adaptácia poľnohospodárstva na zmenu klímy.

| 3.10. | Viaceré postupy obhospodarovania pôdy umožňujú lepšiu sekvestráciu uhlíka, ako je:






  — | zalesňovanie a obnova lesa, |
| --- | --- | --- |

3.10.

—

zalesňovanie a obnova lesa,

| — | agrolesníctvo a ďalšie formy polykultúry, v ktorých sa spája drevinová vegetácia a systémy rastlinnej či živočíšnej výroby, |
| --- | --- |

—

agrolesníctvo a ďalšie formy polykultúry, v ktorých sa spája drevinová vegetácia a systémy rastlinnej či živočíšnej výroby,

| — | používanie medziplodín, krycích plodín, pôdoochranného poľnohospodárstva, |
| --- | --- |

—

používanie medziplodín, krycích plodín, pôdoochranného poľnohospodárstva,

| — | premena ornej pôdy na pôdu ležiacu úhorom alebo trvalý trávny porast; |
| --- | --- |

—

premena ornej pôdy na pôdu ležiacu úhorom alebo trvalý trávny porast;

| — | obnova rašelinísk a močiarov. |
| --- | --- |

—

obnova rašelinísk a močiarov.

| 3.11. | Potenciál je značný: napríklad podľa iniciatívy 4/1000 Francúzskeho národného výskumného ústavu pre poľnohospodárstvo, potraviny a životné prostredie (INRAE) je vo Francúzsku maximálny potenciál dodatočných poľnohospodárskych zásob uhlíka v prvých 30 centimetroch pôdy 8,43 milióna ton ročne. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | V súvislosti s cieľom dosiahnuť nulový čistý záber pôdy do roku 2050 stanoveným v stratégii EÚ na ochranu pôdy (8) a zabezpečiť túto funkciu úložiska uhlíka a produkciu biomasy, EHSV odporúča primerané obhospodarovanie a ochranu ornej pôdy a s uspokojením konštatuje, že niektoré členské štáty na tom už pracujú (napr. v Estónsku sa pripravujú zodpovedajúce právne predpisy o pôde). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | V oznámení sa identifikujú niektoré výzvy v súvislosti s certifikovanými projektami sekvestrácie uhlíka, no neposkytuje sa odpoveď na to, ako riešiť tieto otázky:






  — | nestálosť: uhlík sekvestrovaný a uložený v pôde a biomase sa môže opätovne uvoľniť do atmosféry, čím sa negujú prínosy zmierňovania zmeny klímy, |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

nestálosť: uhlík sekvestrovaný a uložený v pôde a biomase sa môže opätovne uvoľniť do atmosféry, čím sa negujú prínosy zmierňovania zmeny klímy,

| — | monitorovanie, podávanie správ a overovanie zostávajú v súvislosti so zachyteným uhlíkom výzvou: musia sa presne vyčísliť skutočné dodatočné náklady, |
| --- | --- |

—

monitorovanie, podávanie správ a overovanie zostávajú v súvislosti so zachyteným uhlíkom výzvou: musia sa presne vyčísliť skutočné dodatočné náklady,

| — | zohľadnenie nákladov na postupy, pri ktorých sa sekvestruje uhlík a zmierňujú emisie skleníkových plynov z poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

—

zohľadnenie nákladov na postupy, pri ktorých sa sekvestruje uhlík a zmierňujú emisie skleníkových plynov z poľnohospodárstva.

| 3.14. | Napokon by sa nemalo zabúdať na znižovanie emisií v poľnohospodárstve prispôsobenými postupmi alebo novými technológiami, pričom prioritou by mala byť nízka energetická spotreba a zníženie emisií skleníkových plynov. |
| --- | --- |

3.14.

Riešenia založené na priemyselnom zachytávaní, využívaní a ukladaní uhlíka

| 3.15. | V oznámení sa navrhuje, aby sa do roku 2028 každá tona CO2 zachyteného, prepraveného, použitého a uloženého priemyselnými odvetviami nahlásila a započítala podľa jeho fosílneho, biogénneho alebo atmosférického pôvodu, aby aspoň 20 % uhlíka používaného v chemických a plastových výrobkoch do roku 2030 pochádzalo z udržateľných nefosílnych zdrojov a aby sa každý rok z atmosféry odstránilo a trvalo uložilo v priebehu štyroch prvotných projektov do roku 2030 5 miliónov ton CO2. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Fosílny uhlík by sa mal nahradiť udržateľnejšími tokmi recyklovaného uhlíka pochádzajúceho z odpadu, udržateľnej biomasy alebo priamo z atmosféry. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | V šiestej správe IPCC (9) sa vysvetľuje, že 100 – 1 000 Gt CO2 sa z atmosféry musí odstrániť do konca 21. storočia. Väčšina súčasných a potenciálnych opatrení na zachytávanie uhlíka by pri širokoplošnom zavedení mohla mať významný vplyv na pôdu, energiu, vodu alebo výživu. EHSV sa domnieva, že je potrebné účinné riadenie, aby sa zabránilo konkurencii s využitiami pôdy, ktoré môžu mať významný vplyv na poľnohospodárske a potravinové systémy, biodiverzitu a ďalšie ekosystémové funkcie a služby. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Existujú rôzne technológie na záchyt, využívanie a priemyselné ukladanie uhlíka (využívanie biomasy v budovách, BECCS, DACCS, záchyt a využívanie uhlíka, čiže CCU atď.), no každá z nich má svoje výhody aj nevýhody. EHSV preto konštatuje, že neexistuje jediné riešenie, ktoré by vyniklo (10). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Napríklad technológia BECCS odstraňuje uhlík z atmosféry a zároveň dodáva teplo a energiu. Musíme však zohľadniť obmedzenia, pokiaľ ide o udržateľnosť používanej biomasy. Plány na priame zachytávanie vzduchu na Islande a v Škótsku sú nákladné a v súčasnosti sú stále veľmi energeticky náročné. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo patria medzi hlavných aktérov biohospodárstva. Toto „hospodárstvo fotosyntézy“ priamo odráža jedinečnú schopnosť rastlín viazať nefosílny oxid uhličitý v atmosfére. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Bude potrebné znížiť náklady na tieto technológie na odstraňovanie uhlíka a zabezpečiť jeho nepretržité ukladanie a odstraňovanie. Technológie na zachytávanie CO2 môžu byť energeticky veľmi náročné. Budú musieť využívať energiu z obnoviteľných zdrojov, byť udržateľné a predchádzať negatívnym vplyvom na biodiverzitu, ekosystémy a dostupnosť pôdy. |
| --- | --- |

3.21.

4.   Nástroje na rozvoj sekvestrácie uhlíka v poľnohospodárstve v Európe

Európska únia: vymedziť základnú líniu nízkouhlíkového poľnohospodárstva

| 4.1. | V oznámení Komisie sa uvádza, že využívanie vnútroštátnych nástrojov SPP (národné strategické plány), ako aj cieľov stanovených v smernici o LULUCF môže byť len prospešné. To, o čo sa usilujeme, a ciele nariadenia o LULUCF si vyžadujú, aby sa uplatnili všetky riešenia. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V tejto súvislosti môže SPP poslúžiť na vymedzenie základnej línie na vhodnej územnej úrovni s cieľom znížiť emisie, sekvestrovať uhlík a prispôsobiť odvetvie, napríklad ochranou trvalých trávnych porastov alebo agroekologickej infraštruktúry. Reforma SPP v roku 2023 takisto umožní posilniť opatrenia v oblasti klímy prostredníctvom ekologických režimov tak, ako sa ňou chránia sociálne podmienky. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Vzhľadom na tieto viaceré ciele sa však EHSV domnieva, že SPP nebude môcť iba sama osebe zabezpečiť splnenie cieľov klimatickej neutrality. SPP by mala stanoviť politický rámec pre prechod na nízkouhlíkové poľnohospodárstvo, teda také, ktoré produkuje menej emisií a viac sekvestruje. HSV sa domnieva, že podpora investícií v rámci SPP môže a mala by finančne odmeňovať ukladanie uhlíka ako ekologickú službu a podporu príjmov poľnohospodárov, ale ukladanie uhlíka by nemalo byť všeobecnou podmienkou krížového plnenia SPP. Čo je ešte dôležitejšie, EHSV sa domnieva, že rozvoj trhu s uhlíkom treba ďalej podporovať. |
| --- | --- |

4.3.

Uhlíkové kredity: nevyhnutná investícia na využitie potenciálu poľnohospodárskej pôdy

| 4.4. | V poľnohospodárstve existujú riešenia na prispôsobenie a zmiernenie, no majú svoju cenu, riziká a niekedy aj vplyv na dlhodobú ziskovosť. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV sa domnieva, že poľnohospodári a pracovníci v poľnohospodárstve musia byť spravodlivo odmeňovaní, aby sa mohli angažovať v prechode na nízkouhlíkové hospodárstvo a uspieť v ňom, a zároveň je potrebný dlhodobý prístup k vlastníctvu alebo prenájmu pôdy. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV sa domnieva, že vyčíslenie pozitívnych externalít vyvolaných klimaticky vhodnými poľnohospodárskymi postupmi sa môže zhodnotiť v súkromných zmluvách v rámci dobrovoľného trhu a prostredníctvom vydávania uhlíkových kreditov, ktoré možno zhodnotiť na trhu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Vydávanie uhlíkových kreditov si vyžiada väčšiu spoluprácu s poľnohospodármi a bude sa pri ňom musieť zohľadniť medzinárodný kontext. Iné krajiny už vytvorili svoj systém uhlíkových kreditov: cena nedávno vydaných čínskych kvót na emisie CO2, bola v roku 2021 stanovená na úrovni 5,20 EUR za tonu a v roku 2030 by mohla dosiahnuť 20,50 EUR za tonu (v porovnaní s plánmi v priemere 30 EUR za tonu alebo dokonca 40 EUR za tonu sekvestrácie uhlíka v poľnohospodárstve v Európe) (11). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Preto bude potrebné zatraktívniť tieto európske uhlíkové kredity na konkurenčnom trhu a zároveň zabezpečiť environmentálnu integritu. Bez hospodárskeho a politického nástroja bude mať EÚ ťažkosti s financovaním a predajom drahšieho miestneho sekvestrovaného a eliminovaného uhlíka. Bude potrebné využiť pozitívne externality, ako napríklad francúzske označenie „nízky obsah uhlíka“ (12). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Francúzske označenie „nízky obsah uhlíka“ je odmenou za sekvestrovaný uhlík, ako aj zabránenie jeho uvoľňovaniu (emisie CO2, CH4 a N2O z poľnohospodárstva vyjadrené ako ekvivalent uhlíka). Umožňuje zapojiť všetkých poľnohospodárov do dynamickej transformácie na nízke emisie uhlíka a do agroekologickej transformácie. V rámci nízkouhlíkového označenia vo Francúzsku sa prechod na postupy, pri ktorých sa výrazne znižuje používanie minerálnych dusíkatých hnojív, takisto odmeňuje certifikovaným uhlíkovým kreditom. Výsledok je účinný, pretože tento kredit umožňuje odmeňovanie aj za zníženie emisií N2O. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV sa domnieva, že uhlíkové kredity musia odmeňovať za poskytovanú službu, konkrétne za sekvestráciu atmosférického uhlíka, no musia tiež podporovať prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo a zabezpečiť dobré životné podmienky pracovníkov, predvídateľnosť kariéry a pracovné podmienky v poľnohospodárstve. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV teda odporúča, aby sa investovalo do uhlíkových kreditov prostredníctvom transparentného a dôveryhodného systému umožňujúceho reagovať na potreby v oblasti sekvestrácie, ale aj znižovania emisií skleníkových plynov v tomto odvetví. Posilnenie úlohy občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov sa musí zohľadniť najmä pri posudzovaní sociálneho vplyvu uhlíkových kreditov. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Keďže opatrenia na kompenzáciu uhlíka na hraniciach nechránia dostatočne poľnohospodárstvo, EHSV odporúča brať do úvahy aj dovážané výrobky a zabezpečiť, aby nové aj existujúce obchodné dohody zaväzovali vyvážajúce krajiny k tomu, aby sa zasadzovali za udržateľný kolobeh uhlíka. |
| --- | --- |

4.12.

Sociálne spravodlivý prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo

| 4.13. | EHSV upozorňuje, že členské štáty a poľnohospodári nie sú rovnako schopní investovať a podporovať sekvestráciu uhlíka. Niektoré členské štáty okrem toho vážne zasiahla vojna na Ukrajine, ktorá bude mať vplyv na to, či budú schopné podporovať budúce investície do sekvestrácie uhlíka. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EHSV žiada, aby sa podnikom poskytla podpora a poradenstvo pri školení ich zamestnancov, aby mohli prejsť na nové nízkouhlíkové modely budúcnosti. V súlade s dohovormi MOP by preto bolo dôležité začleniť sociálne podmienky do štátnej pomoci na uhlíkové investície, aby sa predišlo zle plateným, nechráneným a neistým pracovným podmienkam. Musí sa zohľadniť prístup k inováciám a prenos najlepších postupov. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EHSV dôrazne poukazuje na kľúčovú otázku odbornej prípravy a podpory poľnohospodárov a pracovníkov v poľnohospodárstve. |
| --- | --- |

4.15.

V Bruseli 19. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Pozri najmä „Opatrenia v oblasti klímy na rašeliniskách prostredníctvom uhlíkového poľnohospodárstva“ v rámci hlavnej iniciatívy „Odolné vidiecke oblasti“ (https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/new-push-european-democracy/long-term-vision-rural-areas_sk).

1

(2)  Druhá časť šiestej hodnotiacej správy Medzivládneho panelu pre klimatické zmeny (IPCC), ktorá bola uverejnená 28. februára 2022: https://www.ipcc.ch/report/sixth-assessment-report-cycle/.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 194, 12.5. 2022, s. 72.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 517, 22.12.2021, s. 38.

4

(5)  COM(2021) 554 final.

5

(6)  Stanovisko EHSV na tému Začlenenie emisií a odstraňovania skleníkových plynov z LULUCF (Ú. v. C EÚ 152, 6.4.2022, s. 192).

6

Začlenenie emisií a odstraňovania skleníkových plynov z LULUCF

(7)  Informačná správa EHSV na tému Prínosy extenzívneho chovu hospodárskych zvierat a organických hnojív v kontexte Európskej zelenej dohody.

7

Prínosy extenzívneho chovu hospodárskych zvierat a organických hnojív v kontexte Európskej zelenej dohody

(8)  Stanovisko EHSV na tému Nová stratégia EÚ v oblasti pôdy (Ú. v. EÚ C 290, 29.7.2022, s. 131).

8

Nová stratégia EÚ v oblasti pôdy

(9)  https://www.ipcc.ch/report/sixth-assessment-report-working-group-ii/.

9

(10)  Viac informácií nájdete v stanovisku z vlastnej iniciatívy CCMI/190 na tému Úloha technológií na odstraňovanie uhlíka pri dekarbonizácii európskeho priemyslu (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

10

(11)  https://www.citepa.org/fr/2021_07_b05/.

11

(12)  https://www.ecologie.gouv.fr/label-bas-carbone.

12

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/101 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/101

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o znižovaní emisií metánu v odvetví energetiky, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/942

[COM(2021) 805 final/2 — 2021/0423 (COD)]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vnútornom trhu s obnoviteľnými plynmi a zemným plynom a vodíkom

[COM(2021) 804 final — 2021/0424 (COD)]

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s obnoviteľnými plynmi a zemným plynom a s vodíkom

[COM(2021) 803 final — 2021/0425 (COD)]

(2022/C 323/17)

| Spravodajca: | Udo HEMMERLING |
| --- | --- |

Spravodajca:

Udo HEMMERLING

| Konzultácie | Európsky parlament, 17. 2. 2022 a 7. 3. 2022
  Rada Európskej únie, 23. 2. 2022 a 3. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 ods. 1, článok 194 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 2. 5. 2022 |
| Prijaté v pléne | 19. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 184/2/2 |

Konzultácie

Európsky parlament, 17. 2. 2022 a 7. 3. 2022

Rada Európskej únie, 23. 2. 2022 a 3. 3. 2022

Právny základ

článok 114 ods. 1, článok 194 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

2. 5. 2022

Prijaté v pléne

19. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

184/2/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EÚ sa po ruskej invázii na Ukrajinu a následných sankciách voči Rusku a Bielorusku usiluje urýchlene prispôsobiť svoju energetickú politiku, najmä v súvislosti so zemným plynom. Európska komisia predložila oznámenie s názvom REPowerEU o dosiahnutí nezávislosti od ruských fosílnych palív do roku 2030, pričom prvé veľké kroky sú naplánované už na rok 2022. EHSV vo všeobecnosti tento ambiciózny prístup podporuje a odporúča, aby Komisia vypracovala aktualizovaný návrh tohto balíka pre trh s plynom s cieľom zohľadniť novú situáciu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV víta zámer Európskej komisie urýchliť prechod na obnoviteľné plyny, ktorý je naliehavo potrebný z dôvodu pokračujúcej zmeny klímy. Ich používanie by sa malo zamerať na odvetvia, v ktorých je dekarbonizácia náročná, alebo na prípady, keď ešte nie sú dostupné žiadne alternatívne technologické riešenia, napríklad priama elektrifikácia konečných použití. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | V návrhu sa plynárenská sieť a vodíková sústava vymedzujú ako dva samostatné systémy. Pravidlá stanovené v balíku pre plyn by znamenali, že požiadavky sú veľmi rozdielne. EHSV sa domnieva, že rozdielne a obmedzujúce požiadavky na oba systémy sú neprimerané. Mali by sa realizovať potenciálne synergie v rámci spoločného rozvoja, prevádzky a údržby týchto dvoch systémov prostredníctvom spoločnej právnej úpravy. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že obnoviteľné plyny by mali byť v plnej miere obchodovateľné na spoločnom trhu. Preto by sa od začiatku mal zaviesť jednotný systém noriem kvality a udržateľnosti plynu v celej EÚ. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zdôrazňuje osobitnú úlohu biometánu pri tvorbe väčších zásob obnoviteľných plynov, ako aj z hľadiska obehového hospodárstva a regionálnej pridanej hodnoty. Keďže by došlo k zníženiu emisií skleníkových plynov, prispelo by sa tak aj k udržateľnému poľnohospodárstvu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Emisie metánu z fosílnych palív sú podhodnotené EHSV si uvedomuje, že k väčšine únikov metánu dochádza mimo EÚ, pričom z tohto dôvodu je potrebné vykonať v rámci nariadenia dovoznú normu EÚ týkajúcu sa emisií metánu. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Zhrnutie návrhov Európskej komisie

| 2.1. | Tri návrhy Európskej komisie z decembra 2021 sú súčasťou prístupu Fit for 55 zameraného na urýchlenie zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 a pokrok pri dosahovaní klimatickej neutrality do roku 2050. Cieľom je prispôsobiť pravidlá trhu s plynom EÚ týkajúce sa prechodu na obnoviteľné a nízkouhlíkové plyny a rozšíriť tieto pravidlá aj na trh EÚ s vodíkom. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Regulačný rámec spoločného trhu s plynom sa naposledy podstatne upravoval v roku 2009. Dosiaľ sa pozornosť zameriavala najmä na regulačné otázky spojené s efektívnosťou, obchodom, so sieťami, s hospodárskou súťažou a informáciami pre spotrebiteľov. Teraz sa však tento rozsah výrazne rozširuje, aby zahŕňal pravidlá, ktorými sa riadi prechod na energiu z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Na trhu sa uprednostňujú obnoviteľné plyny, plyny so zápornými emisiami uhlíka, bezuhlíkové a/alebo nízkouhlíkové plyny. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vnútorný trh s vodíkom a vodíková sieť sa vytvoria a budú rozvíjať v súlade s pravidlami trhu EÚ s plynom. Podľa návrhu Komisie však existujúcu plynárenskú sieť a budúcu vodíkovú sieť nesmie prevádzkovať iba jeden prevádzkovateľ. Tento návrh sa bude uplatňovať aj vtedy, ak existujúci prevádzkovateľ plynárenskej siete vytvorí aj vodíkovú sieť (tzv. horizontálne oddelenie). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nariadenie o znižovaní emisií metánu v plynárenskom odvetví sa navyše predkladá prvýkrát. Tým sa cieľ stratégie EÚ pre metán, ktorým je monitorovanie a znižovanie emisií metánu v odvetví energetiky, premení na konkrétne pravidlá. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Potreba aktualizácie po ruskej agresii voči Ukrajine

| 3.1. | Ruská invázia na Ukrajinu spôsobuje ukrajinskému ľudu obrovský zármutok. Je potrebné podporiť jeho civilný aj vojenský odpor. V dôsledku sankcií voči Ruskej federácii a Bielorusku by sa mala revidovať energetická politika Európskej únie, najmä v súvislosti s dovozom zemného plynu z Ruska. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Európska komisia v marci 2022 oznámila nový plán na dosiahnutie nezávislosti od ruských fosílnych palív do roku 2030 s názvom REPowerEU. Pre európske hospodárstvo a európsku spoločnosť bude mimoriadne náročné znížiť do konca tohto roka dopyt po ruskom plyne o dve tretiny. Oznámenie sa zaoberá mnohými novými prioritami v oblasti energetickej bezpečnosti, uskladňovania plynu, cien energie a biometánu, ktoré sa týkajú balíka pre trh s plynom z decembra 2021. Mal by sa viesť dialóg o povinnom nástroji na zvýšenie využívania obnoviteľných plynov vrátane biometánu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | V záujme súdržnej politiky trhu s plynom EHSV odporúča, aby Komisia vypracovala aktualizovaný návrh tohto balíka pre trh s plynom. Mal by zahŕňať návrh na urýchlenie schvaľovacích postupov pre plynárenskú a vodíkovú infraštruktúru. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | EHSV víta zámer Európskej komisie urýchliť prechod na obnoviteľné plyny, ktorý je naliehavo potrebný z dôvodu pokračujúcej zmeny klímy. Plynárenský sektor musí predstavovať významný príspevok k dekarbonizácii a prepojeniu sektorov v rámci Zelenej dohody. Tento prechod si vyžaduje aj nízkouhlíkové plyny, pričom v tomto prípade sa musia splniť prísne požiadavky na udržateľnosť. Ich používanie by sa malo zamerať na odvetvia, v ktorých je dekarbonizácia náročná, alebo na prípady, keď ešte nie sú dostupné žiadne alternatívne technologické riešenia, napríklad priama elektrifikácia konečných použití. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV si uvedomuje záväzok týkajúci sa klimatickej neutrality, ktorý EÚ zakotvila v právnom predpise v oblasti klímy. Na základe tohto záväzku by sa v rámci politík EÚ mali zohľadniť osobitné výhody elektrizačných sústav a plynárenských sietí. V rámci elektrizačných sústav možno prenášať slnečnú a veternú elektrinu z obnoviteľných zdrojov s nízkymi transformačnými stratami. Plynárenské siete môžu využívať veľké zásobníky a zabezpečovať prepravu na veľké vzdialenosti. V súvislosti s plynom sa na trhu majú uprednostňovať obnoviteľné plyny a v menšom rozsahu nízkouhlíkové plyny. Pozornosť by sa mala sústrediť na vodík najmä v odvetviach, v ktorých je dekarbonizácia náročná, ako je odvetvie ocele, cementu, keramiky alebo diaľkovej dopravy. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Vzhľadom na to, že CO2 zostáva v atmosfére dlhý čas, musí sa zabezpečiť splnenie záväzného cieľa dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, ktorý je zakotvený v právnom predpise EÚ v oblasti klímy. Ak sa tento cieľ v nadchádzajúcich rokoch nesplní, budú sa musieť prijať dodatočné opatrenia, najmä ak sa ukáže, že emisie metánu z odvetvia energetiky majú na klímu väčší vplyv, než sa v súčasnosti odhaduje. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Potrebné sú efektívne plynárenské siete a zásobníky a v budúcnosti vodíkové siete a zásobníky, keďže sú dôležitým prvkom bezpečných a cenovo dostupných dodávok energie. Mali by sa rozvíjať spôsobom, ktorý dopĺňa elektrizačnú sústavu. Plynárenské a vodíkové odvetvie tak môže pomôcť znížiť závislosť od ruských fosílnych palív. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Urýchlenie prechodu na obnoviteľné plyny môže prispieť k diverzifikácii dodávok plynu v Európskej únii. Ceny uhlíka v prípade fosílnych palív si vynútia prechod na obnoviteľné plyny. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Návrhy Európskej komisie sú určené na uľahčenie a rozšírenie prístupu na spoločný trh pre obnoviteľné a nízkouhlíkové plyny vrátane vodíka. EHSV považuje tento prístup za užitočný. Je však dostatočný na to, aby prispel k presadeniu obnoviteľných plynov? EHSV preto navrhuje zvážiť aj poskytnutie výslovnej právnej priority vtláčaniu obnoviteľných plynov do sietí. Podobné pravidlá priority privádzania existujú v niektorých členských štátoch v súvislosti s odvetvím elektriny a mohli by slúžiť ako model prechodu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV sa domnieva, že v záujme dosiahnutia cieľa klimatickej neutrality sa podľa potreby musí používať a ďalej rozvíjať existujúca plynárenská infraštruktúra. Výbor podporuje osobitné zameranie na vytvorenie trhu s vodíkom a vodíkovej siete. EHSV v tejto súvislosti spochybňuje potrebu prísneho oddeľovania sietí zemného plynu a vodíkových sietí v súlade s právom hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | V návrhu sa vymedzujú dva samostatné systémy: plynárenská sieť, v rámci ktorej by sa malo prejsť z fosílnych na obnoviteľné plyny, a vodíková sústava. Pravidlá stanovené v balíku pre plyn by znamenali, že požiadavky platiace pre tieto dva systémy sú veľmi rozdielne. To by bránilo technickým a hospodárskym synergiám medzi týmito dvoma systémami. EHSV spochybňuje nevyhnutnosť a proporcionalitu rozdielnych a obmedzujúcich požiadaviek na tieto dva systémy. Mali by sa realizovať potenciálne synergie v rámci spoločného rozvoja, prevádzky a údržby týchto dvoch systémov prostredníctvom spoločnej právnej úpravy. Malo by sa zabezpečiť, aby boli možné a realizovateľné príležitosti na prepojenie oddelených častí miestnych sietí. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Cieľom návrhov Európskej komisie je umožniť rýchly rozvoj trhu s tzv. nízkouhlíkovým vodíkom, ako aj so skutočne obnoviteľným vodíkom. Zámerom tohto širokého prístupu je dosiahnuť rýchle a konkurencieschopné rozšírenie vodíka na trhu. Podľa názoru EHSV sa musí zabezpečiť, aby sa skutočne obnoviteľný vodík naďalej uprednostňoval pred vodíkom vyrábaným pomocou fosílnych palív. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Najznámejšími a najčastejšie používanými chemickými procesmi na výrobu vodíka sú elektrolýza a parná reformácia. Použiť možno aj pyrolýzu a biologické procesy (fermentáciu), ako aj biogénny CO2 zo spracovania bioplynu. V závislosti od procesu možno na výrobu obnoviteľného vodíka použiť rôzne zdroje energie alebo suroviny, ako je elektrina z obnoviteľných zdrojov, obnoviteľné plyny alebo aj udržateľná biomasa. Očakáva sa preto, že vytvorenie vodíkového hospodárstva povedie k zmesi technológií a veľkostí zariadení. Ďalšou možnosťou, ktorá by sa mala uznať, je ťažba vodíka z vesmíru. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV v zásade na účel rozvoja vodíkového hospodárstva odporúča model otvoreného trhu s osobitným zreteľom na malé a stredné podniky (MSP). Bude to znamenať, že obnoviteľné plyny alebo vodík bude možné vyrábať na miestnej úrovni z elektriny z obnoviteľných zdrojov zo systému nenapojeného na sieť, z biogénnych zvyškov a odpadu alebo recyklovaných materiálov. To si vyžaduje rovnaký prístup k sieťam a trhom. Osobitná pozornosť by sa navyše mala venovať menším prevádzkovateľom a novým účastníkom trhu (vrátane energetických spoločenstiev), ktorí vyrábajú obnoviteľné plyny, napríklad biometán. Malé a nové subjekty na trhu s plynom potrebujú osobitnú podporu, pretože musia uskutočniť rozsiahle investície s relatívne nízkou ziskovosťou. Aspoň títo prevádzkovatelia by mali mať zaručený prístup k distribučným sieťam. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV zdôrazňuje osobitnú úlohu biometánu pri tvorbe väčších zásob obnoviteľných plynov. Európska komisia v marci 2022 stanovila nový cieľ na úrovni 35 miliárd metrov kubických biometánu do roku 2030. Stále existuje množstvo nevyužitých zdrojov biomasy, ktoré nie sú v rozpore s cieľmi udržateľnej potravinárskej výroby a ochrany prírody. Využívaním vedľajších produktov a zvyškov z poľnohospodárstva na výrobu biometánu sa podporí zníženie emisií ovplyvňujúcich klímu v odvetví. Tým sa poskytnú aj ďalšie hnojivá pre poľnohospodárov, čo bude ďalším krokom k obehovému hospodárstvu a regionálnej pridanej hodnote. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Na ochranu zamestnancov a životného prostredia už boli stanovené prísne bezpečnostné normy pre plyn a vodík. S väčším využívaním vodíka v budúcnosti sa úloha preventívnych opatrení stane ešte dôležitejšou. |
| --- | --- |

4.13.

5.   Konkrétne pripomienky

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s obnoviteľnými plynmi a zemným plynom a s vodíkom

| 5.1. | V článku 2 smernice sa stanovuje nové vymedzenie pojmu „nízkouhlíkový vodík“. Vymedzenie pojmov „nízkouhlíkový plyn“ a „nízkouhlíkové palivá“ vychádza z vymedzenia v smernici o energii z obnoviteľných zdrojov. Musí sa dosiahnuť prahová hodnota zníženia emisií skleníkových plynov 70 %. Vymedzenie pojmu „nízkouhlíkový vodík“ by sa malo opätovne preskúmať s cieľom zistiť, či bráni prechodu na obnoviteľné plyny. Na jednej strane sa zdá, že na rýchle dosiahnutie významnej výroby vodíka je potrebný tzv. modrý vodík (t. j. vodík vyrábaný zo zemného plynu so zachytávaním uhlíka). Na druhej strane nemožno brániť potrebe rozvíjať výrobu „skutočne“ obnoviteľného vodíka ani ju nemožno odďaľovať uprednostňovaním nízkouhlíkového vodíka. Oboje by malo byť v smernici zabezpečené. Následne by sa mali uprednostniť obnoviteľné plyny. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | V článku 8 smernice sa stanovuje certifikácia obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov. V súlade so smernicou o energii z obnoviteľných zdrojov sa bude vykonávať pomocou systému hmotnostnej bilancie, ktorý sa už zaviedol v prípade palív z obnoviteľných zdrojov v odvetví dopravy. Plynárenské odvetvie sa domnieva, že odlišné vnútroštátne systémy overovania vytvárajú prekážky pre cezhraničný obchod s obnoviteľnými plynmi. EHSV je presvedčený, že je potrebná komplexná certifikácia obnoviteľných plynov, a preto navrhuje, aby sa od začiatku zaviedol jednotný systém pre kvalitu plynu a normy v oblasti udržateľnosti pre celú EÚ. Jeho súčasťou by mali byť aktualizované záruky pôvodu, ktoré zahŕňajú aj informácie o skleníkových plynoch a kritériá udržateľnosti. Tým sa zvýši likvidita trhu s plynom, keď bude prechádzať dekarbonizáciou. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | V článkoch 13 a 14 smernice sa prvýkrát stanovujú pravidlá týkajúce sa „aktívnych odberateľov“ (výrobcov-spotrebiteľov) a energetických spoločenstiev. EHSV víta, že Komisia prijala jeho postoj (1), na základe ktorého sa odberateľom poskytne diverzifikované portfólio dodávok plynu a väčšia hospodárska súťaž na trhu s plynom. Výrobcovia-spotrebitelia a energetické spoločenstvá navyše stimulujú regionálny rozvoj alebo rozvoj vidieka a digitalizáciu odvetvia energetiky. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | V článku 27 smernice sa stanovuje, že platnosť zmlúv o dodávkach fosílneho plynu sa musí ukončiť do roku 2049 alebo nesmie byť dlhšia. EHSV pochybuje, či je stanovenie koncového dátumu v právnom predpise vhodné v prípade niektorých zmlúv o dodávkach v súkromnom sektore, keďže by to mohlo byť v rozpore so zásadou ponuky a dopytu v trhovom hospodárstve. Na druhej strane, aby bol v súlade so záväzným cieľom klimatickej neutrality zakotveným v právnom predpise EÚ v oblasti klímy a vzhľadom na dlhé pretrvávanie skleníkových plynov v atmosfére, dátum 2049 prichádza príliš neskoro. Ak sa Komisia rozhodne pokračovať vo vypovedaní zmlúv, dátum ukončenia by mal byť približne o desať rokov skôr, aby sme mohli splniť naše environmentálne záväzky, a najmä vzhľadom na iniciatívu REPowerEU, pričom prioritou by mal byť potrebný prechod na energiu z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | V smernici (v článku 62 a nasl.) sa stanovuje aj oddelenie výrobcov, obchodníkov, prevádzkovateľov sietí a prevádzkovateľov zásobníkov vodíkových sietí v súlade s nariadeniami o plynárenskej sieti. EHSV tento súťažný prístup podporuje, no poukazuje na skutočnosť, že by to mohlo brániť časovo kritickým iniciatívam v záujme budovania vodíkových sietí. V smernici sa stanovujú mimoriadne pravidlá, ktoré sa budú uplatňovať do konca roka 2030. Ďalšie predĺženie by sa preto malo posúdiť. Požiadavka právneho oddelenia prevádzkovateľov plynárenských sietí a prevádzkovateľov vodíkových sietí by sťažila úpravu a budovanie infraštruktúry potrebnej na dosiahnutie cieľov v oblasti klímy. Dekarbonizácia plynárenského odvetvia sa môže realizovať prispôsobením a úpravou existujúcej plynárenskej infraštruktúry na prepravu čistého vodíka. EHSV sa preto domnieva, že výnimky z pravidiel týkajúcich sa oddelenia by v prípade vodíkovej siete stáli za diskusiu. Rovnako ako v prípade nariadení o plynárenskej sieti by sa v nariadeniach o vodíkovej sieti mala takisto rozlišovať úroveň prenosovej a distribučnej siete a mali by sa stanoviť osobitné požiadavky na oddelenie. |
| --- | --- |

5.5.

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vnútornom trhu s obnoviteľnými plynmi a zemným plynom a vodíkom (prepracované znenie)

| 5.6. | V článku 4 revidovaného nariadenia o plynoch sa stanovuje pravidlo, podľa ktorého členský štát môže povoliť finančné prevody medzi regulovanými službami, pokiaľ ide o plyn a vodík. EHSV môže tento prístup podporiť. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | V nariadení (v článku 6 a nasl.) sa stanovuje nediskriminačný prístup na trh, pokiaľ ide o vodíkové siete a zásobníky, v súlade s nariadeniami o plynárenskej sieti. EHSV tento prístup podporuje. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | V článku 16 nariadenia sa stanovujú zľavy zo sieťových taríf na obnoviteľné a nízkouhlíkové plyny. EHSV túto skutočnosť podporuje. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | V článku 20 nariadenia sa stanovuje, že pri prenose plynu medzi členskými štátmi sa musí prijať obsah vodíka do 5 %. EHSV je presvedčený, že by sa malo opätovne preskúmať, či je možné, aby primiešaný obsah presiahol 5 % a zároveň sa zabezpečila bezproblémová prevádzka siete z technického hľadiska. Tým by sa uľahčil rast trhu s obnoviteľnými plynmi prostredníctvom primiešavania. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | V nariadení (v článku 39 a nasl.) sa stanovuje postupné zriaďovanie Európskej siete prevádzkovateľov sietí pre vodík (ENNOH). Vzhľadom na potenciálne synergie medzi plynom a vodíkom by sa mala organizovať v úzkej spolupráci s existujúcou sieťou ENTSOG. EHSV zdôrazňuje dôležitú úlohu tejto siete pri vytváraní vnútorného trhu EÚ s vodíkom. V tejto súvislosti sa musí zabezpečiť, aby bola sieť otvorená pre nové subjekty. Je potrebné rešpektovať osobitné súťažné záujmy MSP. |
| --- | --- |

5.10.

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o znižovaní emisií metánu v odvetví energetiky

| 5.11. | EÚ je v celosvetovom meradle zodpovedná iba za 5 % celosvetových emisií metánu (2). Väčšina emisií metánu z dovozu zemného plynu má pôvod mimo EÚ. Z hľadiska boja proti emisiám metánu v odvetví energetiky je naďalej podstatný medzinárodný prístup, ktorý zahŕňa dovoz energie. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | EHSV sa domnieva, že rámec EÚ pre obmedzenie alebo zníženie emisií metánu v odvetví energetiky je dobrou myšlienkou. Pozornosť by sa mala venovať tomu, aby sa zabezpečilo, aby boli požiadavky na monitorovanie v plynárenskom odvetví realizovateľné, napríklad pri meraní, vykazovaní a overovaní údajov o emisiách. To by malo zahŕňať stanovenie primeraných lehôt na inšpekcie pre zariadenia s odlíšením podľa ich technického stavu a veku. Zohľadniť by sa mali existujúce odvetvové iniciatívy na zníženie emisií (Partnerstvo pre emisie metánu z ropy a zemného plynu, OGMP), ako aj potreba stimulovať medzinárodnú spoluprácu v rámci iniciatív, ako je záväzok týkajúci sa metánu a Koalícia pre klímu a čisté ovzdušie. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Veľká časť údajov o emisiách metánu z fosílnych palív sa v súčasnosti podhodnocuje EHSV víta návrhy týkajúce sa monitorovania, vykazovania a overovania (MRV), najmä pri ich uplatnení na predchádzanie únikom z plynovodov. Zefektívniť a uprednostniť by sa mali iniciatívy, ako je Medzinárodné stredisko pre monitorovanie emisií metánu (IMEO), ako aj využívanie satelitných technológií na odhaľovanie takýchto únikov. Postupy neodôvodneného odplyňovania a spaľovania by sa mali v EÚ zakázať. Výnimky z tohto pravidla by sa mali obmedziť na mimoriadne situácie a situácie súvisiace s bezpečnosťou. Pokiaľ ide o biometán, viaceré členské štáty EÚ už vykonali technické a regulačné opatrenia na monitorovanie a predchádzanie. To by mohlo prispieť k posúdeniu emisií metánu počas využívania fosílnych plynov. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | EHSV si uvedomuje, že k väčšine únikov metánu dochádza mimo EÚ, pričom z tohto dôvodu je potrebné vykonávať a presadzovať dovoznú normu EÚ týkajúcu sa emisií metánu, pokiaľ ide o dovoz plynu. V takejto dovoznej norme by sa mala stanoviť referenčná hodnota prijateľných emisií v predchádzajúcom stupni dodávateľského reťazca. Táto norma by sa už mala vypracovať v rámci tohto nariadenia. Okrem toho by sa malo zvážiť začlenenie emisií metánu v predchádzajúcom stupni dodávateľského reťazca do systému stanovovania cien CO2. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | Návrh na zníženie emisií metánu sa zameriava na energetický sektor. EHSV opätovne poukazuje na význam emisií metánu z poľnohospodárstva. Ako sa uvádza v stratégii Komisie pre metán, poľnohospodári by sa mali podporovať pri znižovaní emisií metánu. Mohlo by to spočívať v tom, že by sa do spoločnej poľnohospodárskej politiky začlenil mandát ponúkať opatrenia zamerané na odmeňovanie poľnohospodárov za zníženia emisií metánu. |
| --- | --- |

5.15.

V Bruseli 19. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko TEN/761 – TEN/761 – Ceny energie (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 80).

1

(2)  Pozri stanovisko TEN/725 – Metánová stratégia (Ú. v. EÚ C 220, 9.6.2021, s. 47).

2

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/107 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/107

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Nový rámec EÚ pre mestskú mobilitu

[COM(2021) 811 final]

(2022/C 323/18)

Spravodajca:
  Mateusz SZYMAŃSKI

| Konzultácia | Európska komisia, 21. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 7. 4. 2022 |
| Prijaté v pléne | 18. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 203/1/8 |

Konzultácia

Európska komisia, 21. 1. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

7. 4. 2022

Prijaté v pléne

18. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

203/1/8

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta oznámenie Európskej komisie o rámci EÚ pre mestskú mobilitu. Dokument prichádza v správnom čase vzhľadom na výzvy súvisiace s nevyhnutnosťou chrániť životné prostredie, ako aj na výzvy spojené s pandémiou COVID-19, ktorá mení náš spôsob uvažovania o mobilite a o živote a práci v meste v širšom slova zmysle. Je potrebné nájsť správnu rovnováhu medzi ochranou životného prostredia a inkluzívnosťou mestskej mobility. Potreba znížiť emisie by nemala viesť k obmedzeniu mobility ani k dopravnému vylúčeniu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor zdôrazňuje, že právo na mobilitu by sa malo uznať za jedno zo základných ľudských práv, ktoré je zahrnuté aj do Európskeho piliera sociálnych práv. Vyzýva preto EÚ, aby prijala ambiciózne opatrenia na zvýšenie inkluzívnosti mestskej dopravy. Mobilita by sa mala vnímať ako faktor, ktorý môže podporovať rovnosť, a najmä rovnosť príležitostí. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV vyzýva zástupcov orgánov verejnej správy na rôznych úrovniach, aby spoločne a so zapojením zástupcov občianskej spoločnosti a občanov pracovali na zlepšení mobility nielen v mestách, ale aj v širšom kontexte – v mestských funkčných oblastiach (zahŕňajúcich aj prímestské a vidiecke oblasti). Predovšetkým nabáda, aby sa vypracúvali plány udržateľnej mestskej mobility a plány udržateľnej mestskej logistiky, ako aj územné plány, ktoré budú presahovať hranice miest. Malo by sa to odraziť v práci na revízii transeurópskej dopravnej siete (TEN-T) v súvislosti s mestskými uzlami. EHSV sa domnieva, že tieto uzly by mali fungovať ako jednotné kontaktné miesta. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV taktiež vyzýva, aby sa k procesu plánovania zaujal participatívny prístup. Výbor sa domnieva, že len zapojením všetkých aktérov zo sektora mestskej dopravy môže dôjsť k potrebnej zmene. Preto pozitívne hodnotí aj návrh na zmenu zloženia expertnej skupiny pre mestskú mobilitu, ktorej členmi budú môcť byť taktiež osoby pôsobiace mimo verejnej správy. EHSV navrhuje rozšíriť jej zloženie aj na zástupcov rôznych skupín spoločnosti a prostredí, najmä na mladých ľudí. EHSV by sa tiež rád podieľal na práci tohto orgánu. Zároveň sa domnieva, že takýto prístup by mohol pomôcť spropagovať plány udržateľnej mestskej mobility a plány udržateľnej mestskej logistiky. EHSV by chcel takisto zdôrazniť význam opatrení na zvýšenie informovanosti cestujúcich a podnikov o možnostiach mestskej mobility a logistiky, najmä pokiaľ ide o optimalizáciu používania áut. Kľúčovú úlohu zohráva vzdelávanie a široká spolupráca medzi rôznymi inštitúciami a organizáciami. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Mimoriadne dôležité je zabezpečiť primerané dlhodobé financovanie opatrení v oblasti mobility. Členské štáty EÚ a miestne samosprávy by mali na to vynaložiť svoje vlastné zdroje, a tak spolu s vytvorením plánov udržateľnej mestskej mobility a plánov udržateľnej mestskej logistiky preukázať politickú vôľu uskutočniť v tejto oblasti zmenu. Mala by sa zvážiť možnosť vyčleniť v rámci fondov EÚ osobitné prostriedky na rozvoj dopravnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV zdôrazňuje, že treba prijať opatrenia na zatraktívnenie práce v oblasti mestskej mobility, najmä vo verejnej doprave, kde je nedostatok zamestnancov a starnúci personál. Je potrebné vypracovať riešenia na zlepšenie pracovných podmienok prostredníctvom sociálneho dialógu. Týka sa to aj situácie pracovníkov, ktorí pracujú prostredníctvom digitálnych platforiem ponúkajúcich služby súvisiace s mobilitou. EHSV pripomína návrh Komisie na zlepšenie pracovných podmienok pri práci prostredníctvom online platforiem. Malo by sa zabezpečiť účinné vykonávanie tejto smernice. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV uznáva osobitnú úlohu verejnej dopravy v úsilí o zlepšenie mobility v mestách a prímestských oblastiach. Tento spôsob dopravy by sa mal vyznačovať vysokou kvalitou služieb a prístupnosťou. V súčasnej zdravotnej situácii má nezanedbateľný význam aj bezpečnosť. EHSV preto vyzýva, aby sa prijali ambiciózne opatrenia na posilnenie verejnej dopravy, najmä vzhľadom na to, že verejná doprava má osobitný vplyv na zlepšenie rovnosti príležitostí. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Rozvoj digitalizácie prináša so sebou nové príležitosti a riziká. EHSV uznáva potenciál digitálnych riešení a podporuje ich rozvoj. Treba však zabezpečiť, aby sa vznikom nových nástrojov v oblasti mobility neobmedzoval prístup k mobilite tým, ktorí ich z rôznych dôvodov nemôžu alebo nedokážu používať. Preto je mimoriadne dôležité, aby sa zlepšili digitálne zručnosti a bezpečnosť v digitálnom prostredí. Okrem toho žiadame, aby sa dodržiavali zásady transparentnosti a demokratickej správy údajov získaných prostredníctvom digitálnych aplikácií. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV podporuje úsilie o vytvorenie spoľahlivej a porovnateľnej databázy ukazovateľov z hľadiska mobility. Odporúča sa, aby sa v prvom rade používali ukazovatele obsiahnuté v cieli OSN v oblasti udržateľného rozvoja č. 11. Je dôležité uvedomiť si, že administratíva musí na zber a spracovanie údajov vynaložiť značné úsilie. Výbor preto vyzýva, aby sa orgánom verejnej správy na všetkých úrovniach v tomto úsilí pomáhalo. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Úvod

| 2.1. | Štatistické údaje o mestskej mobilite ilustrujú rozsah výzvy, ktorú predstavuje zmena správania a možností v oblasti mobility (1). Obyvatelia miest sú pripútaní k svojmu autu. To má svoje sociálne, hospodárske aj environmentálne dôsledky. Na rozsah výzvy, ktorú predstavuje prechod na udržateľnú mobilitu, upozornil aj Európsky dvor audítorov, keď vo svojej správe poukázal na to, že „nie je jasný trend smerom k udržateľnejším druhom dopravy“ (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisia predkladá vo svojom oznámení návrhy opatrení, ktoré majú rozhodnejšie zmeniť zásady organizácie mestskej mobility. Ako zdôrazňuje Komisia, cieľom je prejsť od prístupu zameraného na zabezpečenie plynulosti premávky k udržateľnejšej preprave osôb a tovaru. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Podľa Komisie by to znamenalo posilnenie štruktúry hromadnej dopravy vrátane verejnej dopravy, lepšie možnosti pre aktívnu mobilitu, ako aj účinnú mestskú logistiku s nulovými emisiami a doručovanie na poslednom úseku. Kľúčový význam by mala mať multimodalita zabezpečená pomocou digitálnych riešení. Mala by umožniť lepšie spojiť mestské a prímestské oblasti a zlepšiť efektívnosť. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Oznámenie treba vnímať v kontexte dvojakej transformácie – energetickej aj digitálnej. Pokiaľ ide o dopravu, týmto transformáciám má napomôcť posilnený prístup k mestským uzlom TEN-T, vrátane podpory multimodality v osobnej i nákladnej doprave. Zároveň to znamená, že treba plne využiť príležitosti, ktoré digitalizácia ponúka. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV súhlasí s pripomienkami a odporúčaniami Komisie. Mestá a mestská mobilita sa musia vyvíjať a prispôsobovať novým skutočnostiam. Mestská mobilita sa správne chápe ako široký pojem, ktorý zahŕňa celý život mesta, a táto koncepcia by mala umožniť dosiahnuť hospodárske, sociálne a environmentálne ciele. Je to dôležité vzhľadom na ťažkosti, ktorým odvetvie dopravy čelí v dôsledku pandémie COVID-19. EHSV zároveň považuje verejnú dopravu za súčasť politiky na zníženie nerovností, najmä z hľadiska príležitostí. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV považuje mobilitu za jedno zo základných práv. Vyplýva to zo Všeobecnej deklarácie ľudských práv, v ktorej sa uvádza, že každý má právo voľne sa pohybovať. Pripomenúť treba aj znenie Európskeho piliera sociálnych práv, podľa ktorého každý „má právo na prístup ku kvalitným základným službám vrátane [...] dopravy“. EHSV však konštatuje, že súčasná infraštruktúra mestskej mobility nie je v rovnakej miere prístupná pre všetkých. Je nevyhnutné zabezpečiť čo najväčšiu inkluzívnosť dopravy. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV oceňuje úlohu Európskej komisie pri zlepšovaní mestskej mobility. Uvedomuje si však, že hlavnú zodpovednosť pri rozhodovaní majú miestne samosprávy a členské štáty. Vyzýva preto, aby sa vyvíjalo aktívne úsilie na rozvoj mobility, vrátane vypracúvania plánov udržateľnej mestskej mobility a plánov udržateľnej mestskej logistiky. Ich vytváraniu často bráni okrem iného nedostatočná politická vôľa. EHSV zdôrazňuje, že je potrebná spolupráca orgánov verejnej správy na rôznych úrovniach rozhodovania so zapojením organizácií občianskej spoločnosti a občanov. Členské štáty by mali na rozvoj a údržbu infraštruktúry pre mestskú mobilitu zároveň vynaložiť svoje vlastné zdroje. Mala by sa zvážiť možnosť vyčleniť v rámci fondov EÚ osobitné prostriedky na rozvoj dopravnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pokiaľ ide o plány udržateľnej mestskej mobility a plány udržateľnej mestskej logistiky, EHSV súhlasí s názorom Komisie. Mnohé mestá v EÚ však ešte stále takéto plány nemajú, čo môže byť aj preto, že ich vypracovanie si vyžaduje značné finančné a organizačné úsilie. Návrhy Komisie predstavujú krok správnym smerom. EHSV sa bude takisto usilovať propagovať tieto nástroje. Okrem toho nabáda na propagovanie týchto plánov medzi podnikmi. Je dôležité, aby sa v plánoch reagovalo na aktuálne trendy. Ak sa situácia z dlhodobého hľadiska výrazne nezlepší, bude treba zvážiť zavedenie povinného vypracúvania plánov udržateľnej mestskej mobility a plánov udržateľnej mestskej logistiky so zreteľom na zásadu subsidiarity. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V oznámení sa venuje veľká pozornosť problému ochrany životného prostredia v spojení s rozvojom dopravy v mestách. V tejto súvislosti by sa mala zachovať primeraná rovnováha. Potreba znížiť emisie by nemala viesť k obmedzeniu mobility ani k dopravnému vylúčeniu. EHSV navrhuje uprednostňovať riešenia podnecujúce používanie vozidiel s nízkymi emisiami a podporovať podniky, organizácie občianskej spoločnosti a spotrebiteľov pri nákupe takýchto vozidiel. Zároveň by sa malo predostrieť celé spektrum možností dopravy, ktoré umožnia úplne alebo čiastočne obmedziť používanie osobných vozidiel. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Mimoriadny význam má územné plánovanie. Je potrebné sledovať trendy v oblasti mobility a vytvárať primerané priestorové rezervy na ciele späté s rozvojom nových spôsobov dopravy, ako aj s rozvojom verejných komunikačných sietí. Na to, aby bola v oblastiach vzdialených od centier miest uspokojivá kvalita života, treba zabezpečiť primeranú infraštruktúru pre obyvateľov týchto oblastí. Dôležité je, aby sa obchodné modely pre nové typy mobility prispôsobili mestskej infraštruktúre. Ak potenciál miest nestačí, mali by sa podporovať partnerstvá s cieľom monitorovať trendy v oblasti mestskej mobility a ich zavádzanie v EÚ a na celosvetovej úrovni. EHSV bude takéto opatrenia podporovať. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Odporúča sa, aby mestá, prímestské a vidiecke oblasti spolupracovali pri vypracúvaní plánov udržateľnej mestskej mobility a plánov udržateľnej mestskej logistiky pre rozsiahle funkčné oblasti. Cieľom by malo byť predchádzať suburbanizácii a priestorovému chaosu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV súhlasí s tým, že sa v oznámení pripisuje veľký význam posilneniu mestských uzlov TEN-T pre osobnú a nákladnú dopravu, a stotožňuje sa s názorom, že tieto aspekty by mali byť súčasťou revízie nariadenia o TEN-T (3). V tejto súvislosti by EHSV chcel zdôrazniť, že mestá sa nemôžu rozvíjať izolovane od okolitých oblastí. Je preto mimoriadne dôležité, aby medzi mestami a prímestskými oblasťami, ako aj vo vidieckych oblastiach existovali dopravné spojenia, ktoré umožnia zabezpečiť pohodlnú mobilitu a plne využiť potenciál rôznych oblastí a ich obyvateľov. EHSV sa domnieva, že tieto uzly by mali fungovať ako jednotné kontaktné miesta. Mali by slúžiť nielen na zmenu spôsobu dopravy v striktnom zmysle slova, ale aj na poskytovanie komplexných dopravných služieb a informácií pre cestujúcich a tiež služieb a produktov súvisiacich s dopravou vrátane nákladnej dopravy. EHSV sa domnieva, že osobitnú úlohu v tomto kontexte môžu zohrávať železničné zastávky. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV súhlasí s tým, že je potrebné dekarbonizovať logistiku nákladnej dopravy, napríklad prostredníctvom vypracúvania plánov SULP, s dôrazom na rozvoj udržateľných riešení a zlepšenie multimodality so zreteľom na riešenia, technológie a vozidlá s nulovými emisiami. EHSV zdôrazňuje, že je dôležité zapojiť do tohto procesu verejné a súkromné subjekty a vhodne vyriešiť prechodné problémy. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Výzvou pre toto odvetvie bude prilákať zamestnancov. Jedným zo zistených problémov je pokročilý vek pracovníkov. Zároveň možno konštatovať, že o prácu v mestskej verejnej doprave je malý záujem. Preto je v tomto sektore nedostatok zamestnancov, čo sa odráža na kvalite poskytovaných služieb. Na druhej strane pandémia COVID-19 jasne ukázala, že pracovníci v tomto odvetví zohrávajú dôležitú úlohu a zabezpečujú kontinuitu fungovania celých komunít. Preto by sa práca v sektore mala zatraktívniť zabezpečením dôstojných a spravodlivých pracovných podmienok. Okrem toho je veľmi dôležité, aby sa vzdelávanie v oblasti udržateľnej mobility začlenilo do školských osnov a zohľadnilo pri práci s mládežou a aby sa vzdelávacie programy pre mladých ľudí stali atraktívnejšími a viac interaktívnymi, a to aj prostredníctvom programu Erasmus+. Riešenia v tejto súvislosti by sa mali navrhovať prostredníctvom mechanizmov sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Vo verejnom obstarávaní služieb mestskej dopravy by sa pri výbere najlepšej ponuky malo prihliadať na celý rad sociálnych a environmentálnych kritérií, pričom by sa mali zohľadniť požiadavky stanovené v nariadení (ES) Európskeho parlamentu a Rady č. 1370/2007 (4). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Pre rozvoj mobility má rozhodujúci význam verejná doprava. Preto treba podporovať jej rozvoj, okrem iného stanovením cieľov v oblasti verejnej dopravy na nadchádzajúce roky. Nemalo by sa zabúdať ani na aspekty, ako je prístupnosť, cenovú dostupnosť, pocit bezpečia, spoľahlivosť a presnosť. Zároveň treba posilniť dôveru v mestskú dopravu z hľadiska jej bezpečnosti pre zdravie, najmä počas zdravotných kríz, ako je pandémia COVID-19. Je tiež dôležité, aby sa cestovanie týmto druhom dopravy nespájalo s chudobou. Zároveň by sa nemala prehliadať úloha verejnej dopravy v úsilí zaistiť rovnosť príležitostí, a to aj medzi pohlaviami. EHSV vyzýva na vytvorenie dlhodobého rámca finančnej podpory na financovanie infraštruktúry verejnej dopravy. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | V oznámení sa upriamuje pozornosť na otázky súvisiace s využívaním mobility ako služby. Tento aspekt by sa mal rozvinúť, pretože ponúka obrovský potenciál generovať veľké množstvo údajov. Existujú však obavy, či údaje spracúvané prostredníctvom aplikácií nebudú zneužité. Mal by sa zaviesť vhodný regulačný rámec, ktorý zaručí dodržiavanie demokratických zásad transparentnosti pri riadení mestskej dopravy. Pri tom je potrebná verejná kontrola. Miestne a regionálne samosprávy potrebujú aj podporu na rozvoj technológií založených na umelej inteligencii. EHSV zdôrazňuje, že rozvoj moderných digitálnych nástrojov v oblasti mobility nesmie viesť k vylúčeniu tých, ktorí takéto riešenia nemôžu alebo nedokážu používať. Je potrebné rozvíjať digitálne zručnosti spoločnosti. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV zdôrazňuje význam zvyšovania informovanosti a vzdelávania o modernej mobilite. Obyvateľom treba ukázať, aké výhodné je prestať používať osobné autá a prejsť na iné spôsoby cestovania. Optimalizácia z hľadiska používania áut je mimoriadne dôležitá. Okrem orgánov a iniciatív EÚ zohrávajú v tejto súvislosti dôležitú úlohu aj organizácie a siete občianskej spoločnosti (5). Úspešným príkladom je iniciatíva CIVITAS. EHSV taktiež navrhuje podporovať mestský cestovný ruch, ktorý prihliada na využívanie udržateľných spôsobov mobility. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV by chcel vyjadriť svoj záujem o účasť na práci expertnej skupiny pre mestskú mobilitu. Súhlasíme s tým, že zloženie a pracovné metódy tejto skupiny treba zmeniť. Umožniť účasť v skupine aj osobám z iných oblastí, než je verejná správa, je krok správnym smerom. Odporúča sa diverzifikovať zloženie tejto skupiny tak, aby boli zastúpené rôzne zložky spoločnosti a rôzne prostredia. Uvedené odporúčania možno uplatniť aj v iných orgánoch, ktoré sa zaoberajú mobilitou na rôznych úrovniach. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV takisto podporuje návrhy Komisie týkajúce sa zlepšenia harmonizovaných ukazovateľov mestskej mobility. V tejto súvislosti treba poznamenať, že v oznámení sa odkazuje na cieľ udržateľného rozvoja č. 11, t. j. premeniť do roku 2030 mestá a ľudské obydlia na inkluzívne, bezpečné, odolné a udržateľné. Je dôležité zdôrazniť, že konkrétne ciele môžu predstavovať usmernenia pre politiku EÚ v tejto oblasti a pre navrhovanie ukazovateľov. Treba zabezpečiť ich porovnateľnosť a aktuálnosť. EHSV preto taktiež vyzýva na podporu subjektov zodpovedných za zber údajov a vypracúvanie štatistík na rôznych úrovniach. Odporúča, aby sa ako základ pre ďalšiu prácu využila databáza SUMI (6) a aby sa zohľadnili skúsenosti získané pri práci na tomto nástroji. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV takisto zdôrazňuje, že informácie pre cestujúcich, ktoré by boli prístupné pre všetkých cestujúcich, by mali byť neoddeliteľnou súčasťou služby verejnej dopravy. Množstvo taríf a zón, ako aj rozmanitosť cestovných lístkov, ktoré im zodpovedajú, sťažujú hladký priebeh cestovania, najmä tým, ktorí prichádzajú do miest na krátky pobyt. EHSV sa zasadzuje za to, aby sa vytvárali jednoduché a jasné sadzobníky. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Celková zmena uhla pohľadu, ktorá povedie k zdravej, ekologickej a udržateľnej mobilite, je pre mnohých mladých ľudí prioritou (7). EHSV preto podporuje úsilie dosiahnuť štruktúrovanejšie zapojenie mladých ľudí v oblasti klímy a udržateľnosti pri tvorbe politiky a v rozhodovacom procese EÚ (8) a pokračovať v iniciatívach, ako je DiscoverEU. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komisia v oznámení správne poukazuje na prácu prostredníctvom digitálnych platforiem, a to aj v oblasti mobility. V posledných rokoch sa v tejto súvislosti identifikovalo viacero problémov a výziev, a to aj v oblasti pracovných podmienok. EHSV pripomína návrh Komisie na zlepšenie pracovných podmienok pri práci prostredníctvom online platforiem. Malo by sa zabezpečiť účinné vykonávanie tejto smernice. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV poukazuje na odvetvie maloobchodu, ktoré môže významnou mierou prispieť k dosiahnutiu cieľov v oblasti mestskej mobility za predpokladu, že sa v maloobchode zohľadnia zásady modelu blízkosti, najmä pokiaľ ide o výrobky základnej potreby. Miestny obchod by mal podporovať väčšie využívanie udržateľných riešení. Treba tiež sledovať nové trendy, ako je vzdušná mobilita, ktorá môže dať službám v oblasti mobility novú kvalitu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | V oznámení sa spomína úloha vnútrozemskej vodnej dopravy, ktorá tiež môže prispieť k ekologizácii mestskej dopravy, ako aj nákladnej dopravy na poslednom úseku. EHSV by na tomto mieste chcel odkázať na svoje stanovisko na tému NAIADES III (9), v ktorom predložil odporúčania v súvislosti s riešeniami v tejto oblasti. Okrem iného sa v ňom uvádza, že rozvoj vnútrozemskej vodnej dopravy v mestách si vyžaduje osobitné podmienky. Patrí medzi ne vytvorenie vhodnej infraštruktúry a zabezpečenie rovnakého preferenčného režimu pre verejnú vodnú dopravu ako pre verejnú pozemnú dopravu. |
| --- | --- |

4.5.

V Bruseli 18. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eiturbanmobility.eu/.

1

https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Passenger_mobility_statistics#Distance_covered.

(2)  Dvor audítorov, Osobitná správa 06/2020, Udržateľná mestská mobilita v EÚ: výrazné zlepšenie nie je možné bez záväzku členských štátov.

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1315/2013 z 11. decembra 2013 o usmerneniach Únie pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete a o zrušení rozhodnutia č. 661/2010/EÚ (Ú. v. EÚ L 348, 20.12.2013, s. 1).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70 (Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 1).

4

(5)  Ako napríklad EIT Urban Mobility alebo združenia miest.

5

(6)  https://civitas.eu/tool-inventory/sumi-sustainable-urban-mobility-indicators.

6

(7)  Youth Position Paper, Vienna 2021 https://www.klimaaktiv.at/service/publikationen/mobilitaet/the-pep.html.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12. 2020, s. 44;

8

(9)  Ú. v. EÚ C 194, 12.5.2022, s. 102.

9

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/112 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/112

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Stav energetickej únie v roku 2021 — Prispievanie k plneniu cieľov Európskej zelenej dohody a k obnove Únie [podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy]

[COM(2021) 950 final]

(2022/C 323/19)

| Spravodajkyňa: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Alena MASTANTUONO

| Konzultácia | Európska komisia, 20. 12. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v pléne | 19. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 184/4/2 |

Konzultácia

Európska komisia, 20. 12. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v pléne

19. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

184/4/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Závažná situácia, ktorá sa v súčasnosti odohráva v dôsledku ruskej invázie na Ukrajinu, nám jednoznačne ukazuje, že riziká pre energetickú bezpečnosť a ochranu EÚ a otázky, ktoré sa s nimi spájajú, sa do značnej miery podceňovali nielen v texte šiestej výročnej správy o stave energetickej únie, ale obzvlášť v realite. Súčasný tragický obraz svedčí o tom, že stávka na intenzívnu hospodársku spoluprácu EÚ s Ruskom v energetickej oblasti bola zásadnou chybou, ktorú dôrazne podporovali mnohí bývalí vysokopostavení politici z niektorých členských štátov EÚ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | V súčasnosti vyšiel najavo rozsah potenciálnych rizík spojených so závislosťou energetického systému EÚ od dovozu surovín potrebných pre odvetvie energetiky z Ruska, ktorá sa zvyšovala po anexii Krymu, a vyžaduje si, aby EÚ čo najskôr konala. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV je odhodlaný plniť ciele Zelenej dohody a odporúča zintenzívniť úsilie o čo najrýchlejšie dosiahnutie stanovených cieľov a zníženie závislosti EÚ od fosílnych palív. Celkový scenár vykonávania Zelenej dohody však treba upraviť tak, aby bol za súčasných okolností uskutočniteľný a realistický. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV je v súvislosti s energetickou úniou pevne presvedčený, že pozornosť sa musí teraz osobitne zamerať na prvý pilier bezpečnosti, solidarity a dôvery. Zároveň sa musia ďalej posilňovať synergie medzi jej piliermi spoločne so všetkými relevantnými podpornými nástrojmi (financovanie, zdaňovanie, taxonómia, emisné kvóty a regulačné pravidlá). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zdôrazňuje, že šiesta výročná správa o stave energetickej únie nie je ideálne vyvážená. Ovplyvňuje ju účinok otrasov súvisiacich s dodávkami na trhu s energiou, pričom pozornosť sa v nej do veľkej miery zameriava na ceny energie a nástroje na odstránenie emisií uhlíka, no otázkami ako bezpečnosť dodávok alebo inovácie a výskum sa zaoberá len povrchne. EHSV by privítal širší a lepšie štruktúrovaný prehľad finančných zdrojov na posilnenie energetickej únie, ako aj zlepšenia toho, ako pokrok v oblasti energetickej únie prispieva k inovatívnym opatreniam a ku konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vyslovene irituje najmä to, že, tak ako v predchádzajúcich správach, kľúčové ciele európskej energetickej únie sa v tejto správe buď vôbec nespomínajú, alebo sa uvádzajú len okrajovo. Treba pripomenúť, že medzi stanovené ciele patrilo okrem iného znížiť závislosť od dovozu, postaviť občanov do centra energetickej únie a dosiahnuť, aby sa EÚ stala svetovým lídrom v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Bolo by logické, aby tieto základné otázky boli predmetom hĺbkovej analýzy vo výročných správach o stave energetickej únie a aby sa prípadné nedostatky jasne identifikovali s cieľom vyvinúť v prípade potreby nové iniciatívy. Skúmaná správa ani zďaleka nespĺňa túto požiadavku. V mimoriadne závažnej miere sa v nej zanedbáva napríklad otázka rozvoja občianskej energetiky, ktorú EHSV považuje za veľmi dôležitú. EHSV očakáva, že Komisia zaujme k tejto otázke jasný postoj v samostatných kapitolách v správe za rok 2022. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV veľmi oceňuje skutočnosť, že obnoviteľné zdroje energie sa stali hlavným zdrojom elektriny v EÚ. Je to kľúčové, pretože to pomôže znížiť vysokú závislosť EÚ od dovozu energie a podporiť energetickú bezpečnosť Únie. Výbor sa však domnieva, že na to, aby sa spotrebitelia mohli aktívne angažovať na trhu a profitovať z decentralizovanejších a udržateľnejších dodávateľských štruktúr, sú potrebné konkrétnejšie opatrenia. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV súhlasí s tvrdením v správe, ktoré sa týka potenciálu rozvoja vnútorného trhu s energiou, ktorý ešte nie je dokončený, pokiaľ ide o trhové prostredie, inštitúcie, regulačné pravidlá a prepojenosť členských štátov. Transformácia bude skúškou energetickej infraštruktúry a musia sa zmobilizovať všetky prostriedky, aby infraštruktúra bola pripravená na zmenu a odolná voči budúcim otrasom. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Skúsenosťou so zvýšením cien energie na jeseň 2021 v spojení so súčasnou situáciou sa zdôrazňuje potreba pozorne monitorovať vývoj cien energie a vytvoriť integrovanejší prístup k tomu, ako racionálne riešiť vplyv vysokých cien energie na chudobu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Vývoj energetickej únie EÚ sa dostal do obdobia, v ktorom je potrebné vynaložiť viditeľné úsilie v súvislosti so zlepšením bezpečnosti. Takisto je potrebné klásť väčší dôraz na solidaritu a dôveru. Je vysoko pravdepodobné, že budúcu zimu bude nevyhnutný test krízového riadenia a bude sa vyžadovať pripravenosť s cieľom minimalizovať negatívny vplyv na distribúciu energie a následne aj na hospodársku výkonnosť a životnú úroveň. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EÚ by si mala takisto uvedomiť, že v dôsledku súčasného systému dodávok energie z Ruska do EÚ zostávajú finančné toky v rukách ruského štátneho režimu, pričom tieto finančné zdroje sa používajú na financovanie jeho vojenského úsilia. Je potrebné nájsť čo najskôr alternatívne spôsoby zabezpečenia dodávok energie prostredníctvom diverzifikácie dodávateľov z rôznych krajín a využívania rôznych zdrojov energie a zároveň posilniť solidaritu v rámci EÚ. To platí aj pre suroviny dovážané do EÚ. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV by veľmi uvítal dôraznejšiu politickú pozíciu, ako aj posúdenie vplyvu vzťahu medzi energetikou a digitálnym sektorom a medzi energetickou úniou a novou priemyselnou stratégiou pre Európu, ako aj určité prognózy vplyvu súčasnej rizikovej situácie, ktorej čelí odvetvie energetiky, podnikateľská sféra a spoločnosť v EÚ. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Správa o stave energetickej únie si tiež zaslúži osobitnú časť venovanú úsiliu o dosiahnutie spravodlivej transformácie vrátane najlepších príkladov, ktoré sa realizujú v členských štátoch alebo na európskej úrovni, ako sa finančné prostriedky EÚ využívajú na finančnú podporu rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností potrebných na zelenú transformáciu. EHSV zdôrazňuje, že spravodlivá transformácia neznamená len jej financovanie. Zahŕňa aj cieľ vytvárať v spolupráci so sociálnymi partnermi dôstojné a kvalitné pracovné miesta a poskytovať sociálne zabezpečenie a vyžaduje osobitné opatrenia na regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EÚ chýbajú verejné investície do výskumu a inovácií v oblasti čistej energie, a preto zaostáva za svojimi globálnymi partnermi, a teda jej hrozí zaostávanie v oblasti dôležitých technológií a na trhoch budúcnosti. EHSV rozhodne povzbudzuje Európsku komisiu, aby vypracovala strategický plán pre odvetvia čistej energie s cieľom stimulovať rozvoj týchto odvetví v EÚ. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Kontext

| 2.1. | V šiestej výročnej správe Európskej komisie sa bilancuje pokrok vo vykonávaní politík Európskej únie v oblastiach energetiky a klímy vrátane energetickej únie v rámci jej piatich pilierov. Takisto sa v nej zdôrazňuje, ako sa nové ciele EÚ v oblasti klímy zakotvené v európskom právnom predpise v oblasti klímy prostredníctvom balíka Fit for 55 premietli do zmysluplných legislatívnych návrhov. Zelená transformácia sa vníma ako súčasť riešenia na ceste ku klimatickej neutralite a ako reakcia na vplyv krízy COVID-19. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V správe sa potvrdzuje pozitívny trend v znižovaní emisií skleníkových plynov v EÚ. V roku 2020 boli emisie skleníkových plynov o 31 % nižšie ako v roku 1990 v dôsledku vplyvu pandémie na spotrebu energie, ale aj v dôsledku pokračujúcich trendov dekarbonizácie. V projekciách predložených členskými štátmi v roku 2021 sa poukazuje na 34 % zníženie čistých emisií skleníkových plynov do roku 2030 s existujúcimi opatreniami a na 41 % zníženie s ďalšími opatreniami EÚ, a to v porovnaní so znížením emisií skleníkových plynov najmenej o 55 % stanoveným v európskom právnom predpise v oblasti klímy. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V roku 2020 obnoviteľné zdroje energie prvýkrát predbehli fosílne palivá ako hlavný zdroj energie v EÚ (38 % elektriny v EÚ, fosílne palivá 37 % a jadrová energia 25 %). Očakáva sa, že podiel energie z obnoviteľných zdrojov na celkovom energetickom mixe EÚ dosiahne aspoň 22 %, hoci niektorým členským štátom hrozí, že nesplnia svoj národný záväzný cieľ. Využívanie obnoviteľných zdrojov energie sa v roku 2020 podporilo investíciami vo výške 48,8 miliardy EUR v porovnaní so sumou 32,9 miliardy EUR v roku 2019. Obraz sa však pri rôznych technológiách líšil. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Táto správa sa uverejňuje v kontexte prudkého nárastu cien plynu a elektriny. Veľkoobchodné ceny elektriny vzrástli o 230 % ročne s miernejším vplyvom na maloobchodné ceny do septembra 2021 (+ 11 % priemer EÚ). Cenový šok bolo cítiť predovšetkým v dôsledku záporných cien elektriny v roku 2020, ktoré sa znížili z dôvodu spomalenia hospodárskeho rastu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Bolo to z veľkej časti spôsobené rastúcimi cenami plynu, ktoré mali na cenu elektriny deväťkrát väčší vplyv ako vplyv pozorovaného zvýšenia cien uhlíka za rovnaké obdobie. Úroveň skladovania plynu je nízka a EÚ zažíva celkovo najvyššiu úroveň čistej závislosti od dovozu energie za posledných 30 rokov (60,6 % v roku 2019 v porovnaní s 58,2 % v roku 2018 a 56 % v roku 2000). Je to tak napriek skutočnosti, že výslovným cieľom energetickej únie bolo a je znížiť túto závislosť. V správe o stave energetickej únie by sa nemali uvádzať len takéto negatívne údaje, ale malo by sa v nej vysvetliť aj to, prečo sa ani čiastočne nepodarilo dosiahnuť cieľ znížiť závislosť od dovozu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Zvýšenie cien energie viedlo Európsku komisiu k vydaniu súboru nástrojov pre opatrenia a podporu s cieľom rýchlo pomôcť zraniteľným skupinám. V roku 2019 postihla energetická chudoba v EÚ až 31 miliónov ľudí. Zdôrazňuje to význam ochrany zraniteľných osôb pred prudkým nárastom cien a zabezpečenia spravodlivej transformácie na klimatickú neutralitu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V správe Komisia uložila úlohu Agentúre pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER), aby posúdila výhody a nevýhody súčasnej koncepcie veľkoobchodného trhu s elektrinou vrátane jeho schopnosti riešiť situácie mimoriadnej cenovej volatility na trhoch s plynom. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Dotácie na energiu z obnoviteľných zdrojov dosiahli 78 miliárd EUR. Dotácie na fosílne palivá naopak v roku 2020 mierne klesli na 52 miliárd EUR. Pri súčasnom hospodárskom raste sa však môžu zvýšiť. Podľa šiestej správy deväť členských štátov postupne prestalo používať uhlie, 13 sa na vnútroštátnej úrovni zaviazalo, že tak urobia do určitého dátumu, štyri zvažujú možné dátumy a iba jeden ešte nezačal vnútroštátnu diskusiu o postupnom zrušení. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Tempo poklesu v roku 2019 smerom k cieľom do roku 2030 bolo uspokojivé len v prípade primárnej energetickej spotreby. Primárna energetická spotreba v EÚ klesla v roku 2019 o 1,9 % a konečná energetická spotreba o 0,6 % v porovnaní s rokom 2018. Treba vynaložiť oveľa viac úsilia na zníženie existujúceho cieľa konečnej energetickej spotreby a dosiahnutie vyšších ambícií stanovených v navrhovanej revízii smernice o energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Správa prispieva k identifikácii budúcich oblastí činnosti a zvýšeného úsilia. Okrem potreby investícií sa v správe zdôrazňuje aj potreba odstrániť administratívne prekážky zavádzania obnoviteľných zdrojov energie a urýchliť povoľovacie postupy. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EÚ sa zaoberá otázkou, ako zvýšiť bezpečnosť a ochranu dodávok energie, ako aj zabezpečiť lepšiu prepojenosť v celej EÚ. Kríza poukázala na potrebu zaistiť bezpečnosť dodávok a vyhnúť sa dodávkam z neistých zdrojov. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Verejné výdavky EÚ na výskum a inovácie v oblasti čistej energie v členských štátoch sú naďalej nižšie ako v roku 2010, ale financovanie obnovy na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ, ktoré sa zameriava na výskum a inovácie v oblasti čistej energie, to môže čiastočne nahradiť. V rozpočte EÚ na roky 2021 – 2027 sa poskytne významná podpora na realizáciu Európskej zelenej dohody a energetickej transformácie v celej Únii. Najmä v Európskom fonde regionálneho rozvoja sa vyčlení najmenej 30 % a v Kohéznom fonde najmenej 37 % dostupných finančných prostriedkov na tento cieľ. Zelená transformácia sa okrem toho bude financovať z Mechanizmu spravodlivej transformácie alebo Programu InvestEU. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Do 5. októbra 2021 predstavovali plánované kombinované investície súvisiace s klímou v 22 národných plánoch obnovy a odolnosti približne 177 miliárd EUR, čo je 40 % celkovej sumy 445 miliárd EUR z fondov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti pridelených týmto členským štátom. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | K oznámeniu je pripojených týchto päť správ:






  — | Dotácie na energiu v EÚ, |
| --- | --- | --- |

2.14.

—

Dotácie na energiu v EÚ,

| — | Správa o pokroku opatrení v oblasti klímy za rok 2021, |
| --- | --- |

—

Správa o pokroku opatrení v oblasti klímy za rok 2021,

| — | Pokrok v oblasti konkurencieschopnosti technológií čistej energie, |
| --- | --- |

—

Pokrok v oblasti konkurencieschopnosti technológií čistej energie,

| — | Správa o kvalite palív a |
| --- | --- |

—

Správa o kvalite palív a

| — | Správa o fungovaní trhu s uhlíkom (systém obchodovania s emisiami). |
| --- | --- |

—

Správa o fungovaní trhu s uhlíkom (systém obchodovania s emisiami).

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV vníma ruskú vojenskú inváziu na Ukrajinu ako obrovský šok pre bezpečnosť, fungovanie a výkonnosť energetickej únie, nehovoriac o hroznej situácii pre Ukrajinu a jej ľudí. Ide o najväčšiu bezpečnostnú hrozbu v histórii európskej integrácie. Vyžaduje si opätovné vymedzenie a úpravu strategických a bezpečnostných priorít EÚ a prípravu vhodných nástrojov na čo najvčasnejšiu realizáciu týchto priorít. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV naliehavo vyzýva inštitúcie EÚ, aby boli v súvislosti s budúcimi bezpečnostnými hrozbami prezieravejšie a venovali väčšiu pozornosť bezpečnosti a diverzifikácii dodávok, ako aj zabezpečeniu väčšej solidarity medzi členskými štátmi EÚ. Bezpečnostná hrozba odhalila aj potrebu urýchliť zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie s cieľom znížiť závislosť EÚ od fosílnych palív a zabezpečiť dosiahnutie cieľov Zelenej dohody. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV berie na vedomie podrobnú správu Európskej komisie, v ktorej sa bilancujú zmeny a pokrok vo vykonávaní politík Európskej únie v oblastiach energetiky a klímy. Pozitívne hodnotí pokrok EÚ pri plnení jej cieľov v oblasti klímy a víta identifikáciu oblastí, v ktorých je potrebný ďalší pokrok. Pandémia ochorenia COVID-19 mala v roku 2020 do istej miery pozitívny vplyv na zníženie emisií CO2, keďže sa počas nej znížila spotreba, a tým aj výroba energie. V dôsledku hospodárskeho rastu sa však v roku 2021 dopyt zvýšil, čo malo spolu s ďalšími prvkami vplyv na prudký nárast cien energie. EHSV víta, že oznámenie Komisie o cenách energie (1) umožnilo rýchlo poskytnúť pomoc a podporu zraniteľným osobám a riešiť negatívny vplyv cenového šoku, a upriamuje pozornosť na svoje stanovisko TEN/761 (2). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV povzbudzuje Európsku komisiu, aby veľmi pozorne sledovala vývoj cien energie, a navrhuje, aby do ďalšej správy o stave energetickej únie zahrnula štatistiky o ich vývoji. V tejto súvislosti poukazuje na potrebu konzistentnejších údajov, ktoré dokážu poskytnúť presný obraz o trhu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV rovnako ako vo svojich predchádzajúcich správach zdôrazňuje, že zelená transformácia sa musí realizovať spravodlivo, aby sa na nikoho nezabudlo. Nejde len o technickú, ale aj o hospodársku a sociálnu transformáciu. Pravidelným dialógom s občanmi a občianskou spoločnosťou vrátane sociálnych partnerov, najmä v transformujúcich sa regiónoch, sa zabezpečí, aby sa ciele politiky v oblasti klímy a energetiky vnímali ako sociálne atraktívne a plnili s minimálnymi sociálno-ekonomickými nákladmi. Prinajmenšom rovnako dôležité ako prehlbovanie dialógu je splniť prísľub aktívne zapájať občanov do aktivít na trhu, stimulovať ich, aby sa stali výrobcami-spotrebiteľmi a poskytovať im nové príležitosti vytvárať hodnoty. V tejto súvislosti bude kľúčová kvalita funkčnosti a financovania jednotlivých nástrojov a ich konkrétne vykonávanie na vnútroštátnej úrovni. Začlenenie názorov sociálnych partnerov preto musí byť kľúčovým cieľom budúcich dialógov a je ústredným predpokladom dosiahnutia úspešnej a spravodlivej transformácie. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Súčasťou správy o stave energetickej únie by mal byť aj oddiel venovaný snahám o dosiahnutie spravodlivej transformácie, do ktorého by sa začlenili príklady opatrení úspešne vykonaných v členských štátoch aj na európskej úrovni. EHSV zdôrazňuje, že spravodlivá transformácia sa netýka len financovania. Zahŕňa aj cieľ poskytnúť dôstojnú prácu a kvalitné pracovné miesta, ako aj sociálne zabezpečenie, a vyžaduje si osobitné opatrenia na regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV by v šiestej výročnej správe uvítal vyváženejší prístup ku konkrétnym oblastiam energetickej únie. Komplexne sa zameriava na oblasti energetickej efektívnosti a dekarbonizácie, ktoré v súčasnosti predstavujú kľúčové politické priority. Zdá sa však, že témam bezpečnosti, solidarity a dôvery alebo výskumu, inovácií a konkurencieschopnosti, ako aj výzvam a úspechom spojeným s týmito oblasťami sa nevenuje dostatočná pozornosť. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV vyslovene irituje najmä to, že, tak ako v predchádzajúcich správach, kľúčové ciele európskej energetickej únie sa v tejto správe buď vôbec nespomínajú, alebo sa uvádzajú len okrajovo. Treba pripomenúť, že medzi stanovené ciele patrilo okrem iného znížiť závislosť od dovozu, postaviť občanov do centra energetickej únie a dosiahnuť, aby sa EÚ stala svetovým lídrom v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Bolo by logické, aby tieto základné otázky boli predmetom hĺbkovej analýzy vo výročných správach o stave energetickej únie a aby sa prípadné nedostatky jasne identifikovali s cieľom vyvinúť v prípade potreby nové iniciatívy. Skúmaná správa ani zďaleka nespĺňa túto požiadavku. V mimoriadne závažnej miere sa v nej zanedbáva napríklad otázka rozvoja občianskej energetiky, ktorú EHSV považuje za veľmi dôležitú. EHSV očakáva, že Komisia zaujme k tejto otázke jasný postoj v samostatných kapitolách v správe za rok 2022. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV s potešením vníma, že členské štáty zvýšili svoje ambície pri dosahovaní existujúcich cieľov na rok 2020 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktorá je hlavným zdrojom elektrickej energie. Povzbudzuje tie členské štáty, ktorým sa tento cieľ dosiahnuť nedarí, aby sa zamerali na lepšiu podporu zavádzania obnoviteľných zdrojov energie a/alebo uzavreli dohody o štatistických prenosoch. EHSV by pritom chcel zdôrazniť, ako vyplýva zo štúdie Komisie (3), že postupné vyraďovanie energie z fosílnych palív je sprevádzané výrazným znížením externých nákladov (napr. nákladov na zdravie a životné prostredie), ktoré musí znášať spoločnosť. Napríklad: v prípade výroby elektrickej energie predstavujú technológie fosílnych palív najvyššie externé náklady vo výške 68 – 177 EUR/MWh v priemere EÚ27. Pokiaľ ide o technológie v oblasti jadrovej energie a energie z obnoviteľných zdrojov, sú externé náklady vo výške 3 – 17 EUR/MWh a veterná a vodná energia dosahujú úroveň nižšiu ako 5 EUR/MWh. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | V porovnaní s predchádzajúcimi správami výbor víta pozornosť venovanú úlohe výrobcov-spotrebiteľov. Pripomíname svoju žiadosť, aby najdôležitejším cieľom bolo to, že občania by mali byť „v srdci energetickej únie“ (4). Spotrebitelia by mali mať možnosť vybrať si trh a aktívne sa na ňom angažovať. V rámci právnych predpisov EÚ však treba prijať konkrétne opatrenia s cieľom rýchlo zaviesť túto koncepciu do praxe. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Vnútorný trh s energiou ešte nie je dokončený a malým výrobcom energie z obnoviteľných zdrojov neponúka dostatočné výhody. Prudký nárast cien energie navyše ukázal slabé stránky trhu s energiou. Odhalil, že niektorí dodávatelia energie nemajú schopnosti na vykonávanie tejto činnosti ani dostatočné vlastné zdroje. Posilniť by sa mala kultivácia trhu, jeho relevantná regulácia, tvorba nevyhnutných požiadaviek na jednotlivé subjekty a primeraná ochrana spotrebiteľa. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Výbor vyjadruje poľutovanie nad tým, že jeho výzva na zníženie strategickej závislosti od tretích strán nielenže nebola vypočutá, ale táto závislosť sa dokonca zvýšila. V roku 2021 EÚ dosiahla najvyššiu úroveň závislosti od dovozu energie za posledné tri desaťročia. Toto zlyhanie hralo úlohu v prudkom náraste cien energie. V tejto súvislosti pripomíname svoje tvrdenie, že Európska komisia a členské štáty by sa mali vyhnúť ďalšiemu zvyšovaniu dovozu a mali by brať túto tému vážne, keď poukazujú na vodík alebo iné zdroje energie ako na hybnú silu dekarbonizácie, keďže sa tým môže ďalej zvýšiť dovoz. Vzhľadom na súčasnú situáciu je dôležité nielen vykonávať stratégiu na zníženie rastúcej energetickej závislosti EÚ, ale aj zabezpečiť uskutočniteľnú územnú diverzifikáciu dodávok a distribúcie energie bez geopolitických rizík. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Členské štáty preukázali, že sú ochotné podporiť zelenú transformáciu, pričom podiel výdavkov na investície súvisiace s klímou v 22 národných plánoch obnovy a odolnosti zodpovedajúci 40 % celkových rozpočtov potvrdzuje, aká nákladná zelená transformácia je a aj naďalej bude. Miera verejných investícií EÚ do technológií čistej energie potrebných na dekarbonizáciu je však najnižšia spomedzi hlavných ekonomík a bráni dosiahnutiu konkurenčnej výhody v porovnaní s partnermi z celého sveta. Stredobodom energetickej politiky navyše musia byť občania. Ak môžu investovať a mať zo svojich investícií výhody, do tohto odvetvia môže prúdiť značné množstvo súkromných finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Zdá sa, že rýchle schválenie delegovaného aktu o pravidlách vymedzujúcich environmentálne udržateľné hospodárske činnosti je kľúčovým signálom na začatie vynakladania verejných finančných prostriedkov na výskum a investície v oblasti čistej energie v členských štátoch. EHSV očakáva, že to prispeje aj k zníženiu investícií do kapacity fosílnych palív a súvisiacich dotácií. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Správa o trhu s uhlíkom za rok 2021 prináša dôkaz, že systém EU ETS významne prispel k dekarbonizácii. V období 2013 – 2020 sa v jeho rámci dosiahli príjmy z aukcií vo výške viac než 68 miliárd EUR. EHSV konštatuje, že na opatrenia v oblasti klímy a na účely súvisiace s energetikou sa použilo 75 % príjmov zo systému EU ETS, čo výrazne presahuje hranicu 50 % pre členské štáty. EHSV v tejto súvislosti povzbudzuje členské štáty, aby ďalej zvyšovali tento podiel v záujme boja proti zmene klímy. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Európska únia nie je izolovaná a pokiaľ ide o politiku v oblasti klímy, mimoriadny význam má jej spolupráca na medzinárodnej scéne, ako aj koordinácia s partnermi z celého sveta. EÚ by sa mala usilovať o dosiahnutie cieľa klimatickej neutrality a zároveň zabezpečiť konkurencieschopnosť a bezpečnosť dodávok energie za prijateľné ceny pre podniky a občanov. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EHSV oceňuje, že súčasťou správy sú údaje o zamestnanosti v sektore čistej energie s ročným rastom 2 %. EÚ trpí v dôsledku voľných zelených pracovných miest, čo sa ešte viac zvýrazní pri urýchlení zelenej transformácie, v ktorej budú v popredí investície do obnovy. Musíme zabezpečiť, aby osoby so správnymi zručnosťami mohli rýchlo vstúpiť na trh práce a aby boli nové pracovné miesta, ktoré vzniknú v dôsledku zelenej transformácie, pracovnými miestami s dobrými pracovnými podmienkami a dôstojnou mzdou. Je dôležité investovať čo najviac úsilia do rozvoja odbornej prípravy a kvalifikácií v oblasti energetickej obnovy. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Súčasná situácia na trhu s energiou odráža určité podcenenie viacerých aspektov energetickej bezpečnosti, najmä pokiaľ ide o dodávky plynu do EÚ, alebo nedostatočnú snahu o odstránenie vysokej a dokonca prehlbujúcej sa závislosti EÚ od dovozu energie. Takisto odráža obmedzenú solidaritu medzi členskými štátmi EÚ, pokiaľ ide o efektívne riešenie problému vrátane potenciálnej nedôvery v súvislosti s dosiahnutím konsenzu. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EHSV veľmi oceňuje, že veľký objem finančných zdrojov z VFR EÚ na roky 2021 – 2027 a nástroja NextGenerationEU je osobitne zameraný na riešenie výziev súvisiacich s cieľmi energetickej únie. |
| --- | --- |

3.19.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Napriek záväzkom EÚ týkajúcim sa postupného zrušenia dotácií na fosílne palivá tieto dotácie dostatočne neklesajú. Z prílohy k správe vyplýva mierny pokles dotácií na fosílne palivá, no pri hospodárskom raste môžeme očakávať ich zvýšenie. V rokoch 2015 až 2019 sa v EÚ dotácie na fosílne palivá zvýšili o 4 %, pričom v roku 2020 sa zreteľne znížili. V odvetví energetiky klesli o 10 %, v priemysle o 4 %, zatiaľ čo v doprave sa zvýšili o 25 % a v prípade domácností, ktoré využívajú dotácie na spotrebu vykurovacieho oleja a zemného plynu, sa zvýšili o 13 %. Dotácie zohrávajú dôležitú úlohu v sociálnej oblasti, pretože zabezpečujú, aby prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo prebiehal spravodlivým spôsobom. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že v správe sa neanalyzuje vzťah medzi energetikou a digitálnou transformáciou. Digitalizáciou vznikajú príležitosti na úsporu energie, zníženie energetickej náročnosti, ako aj lepšie riadenie energetickej infraštruktúry. V správe by sa mohli do hĺbky rozpracovať riešenia v súvislosti s rastúcim dopytom po elektrifikácii a potrebou stabilných a udržateľných energetických riešení. Transformácia bude skúškou energetickej infraštruktúry a musia sa zmobilizovať všetky prostriedky, aby infraštruktúra bola pripravená na zmenu a odolná voči budúcim otrasom. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Rekvalifikácia a zvyšovanie úrovne zručností zohrajú v rámci zelenej transformácie dôležitú úlohu. EHSV poukazuje na výsledky projektu sociálnych partnerov Skills2Power s cieľom vypracovať konkrétne stratégie na monitorovanie a predvídanie potrieb v oblasti zručností, zvyšovania kvalifikácie a rekvalifikácie pracovníkov v odvetví elektrickej energie. V správe o stave energetickej únie by sa takisto mohlo sumarizovať, ako sa používajú finančné prostriedky EÚ, napríklad v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, programu Erasmus+ alebo kohéznych fondov, v záujme finančnej stimulácie rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností potrebných na zelenú transformáciu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV odporúča veľmi pozorne monitorovať potenciálne prekážky v dodávateľských reťazcoch surovín pre energetické technológie, ktoré sú kľúčové z hľadiska energetickej bezpečnosti a prechodu na čistú energiu. Navrhuje čo najrozsiahlejšiu diverzifikáciu dodávok kľúčových surovín, a to prostredníctvom medzinárodných rozhovorov s partnermi z celého sveta a prípravou scenára alternatívnych riešení. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EÚ potrebuje ďalšie investície do výskumu a inovácií v oblasti čistej energie. Miera verejných investícií EÚ do technológií čistej energie dosahovala v roku 2019 0,027 % HDP. Ako môžeme myslieť vážne zavádzanie čistej energie, keď máme najnižšiu mieru spomedzi hlavných ekonomík? Hoci si EÚ zachováva silné postavenie v odvetví veternej energie, vo viacerých iných odvetviach vrátane slnečnej fotovoltickej energie, vodíka z obnoviteľných zdrojov, tepelných čerpadiel alebo palív z obnoviteľných zdrojov (5) za partnermi z celého sveta zaostáva. EHSV povzbudzuje Európsku komisiu, aby vypracovala strategický plán pre každé z týchto odvetví s cieľom stimulovať rozvoj odvetví čistej energie v EÚ. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | S cieľom monitorovať, ktoré členské štáty sú v oblastiach výskumu, vývoja a inovácií najaktívnejšie, EHSV navrhuje pravidelne uverejňovať porovnávací prehľad. Mohlo by sa to týkať programov riadených EÚ, ale aj politiky súdržnosti a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, keďže porovnávací prehľad v rámci tohto mechanizmu a dlhotrvajúci porovnávací prehľad týkajúci sa politiky súdržnosti (6) už máme. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV dôrazne odporúča zvýšenie transparentnosti systému EU ETS a uplatňovanie systému primeraných zásahov, vďaka čomu bude možné prispôsobiť cenu kvót požadovanému cieľu a odstrániť náhlu cenovú volatilitu pozorovanú za posledný rok (najprv výrazný nárast na viac než 100 EUR a teraz prudký pokles na približne 55 EUR v priebehu niekoľkých dní). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV odporúča, aby správa a riadenie energetickej únie výraznejšie odrážali synergie s novou priemyselnou stratégiou EÚ (ako sa vymedzuje v oznámení Komisie z marca 2020). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Pokiaľ ide o ciele súvisiace s dekarbonizáciou, EHSV zdôrazňuje, že všetky druhy nástrojov, konkrétne regulačné pravidlá, systém EU ETS, environmentálne dane a taxonómia, musia byť koordinované a harmonizované vo vylepšenom a fungujúcom systéme. |
| --- | --- |

4.9.

V Bruseli 19. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 660 final.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 80.

2

(3)  Štúdia v mene Európskej komisie o nákladoch na energiu, daniach a vplyve vládnych intervencií na investície, EnergyVille.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 220, 9.6.2021, s. 38.

4

(5)  COM(2021) 952 final.

5

(6)  https://cohesiondata.ec.europa.eu/; https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/index.html#.

6

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/119 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/119

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/25/ES, pokiaľ ide o začlenenie požiadaviek na zlepšenú stabilitu a jej zosúladenie s požiadavkami na stabilitu vymedzenými Medzinárodnou námornou organizáciou

[COM(2022) 53]

(2022/C 323/20)

| Spravodajca: | Mateusz SZYMAŃSKI |
| --- | --- |

Spravodajca:

Mateusz SZYMAŃSKI

| Žiadosť o konzultáciu | Európsky parlament, 7. 3. 2022
  Rada Európskej únie, 1. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 100 ods. 2 a článok 304 ZFEÚ |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 2. 5. 2022 |
| Dátum schválenia na plenárnom zasadnutí | 18. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 182/1/1 |

Žiadosť o konzultáciu

Európsky parlament, 7. 3. 2022

Rada Európskej únie, 1. 3. 2022

Právny základ

článok 100 ods. 2 a článok 304 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

2. 5. 2022

Dátum schválenia na plenárnom zasadnutí

18. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

182/1/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta návrh na zmenu súčasných pravidiel týkajúcich sa bezpečnosti osobných lodí ro-ro v poškodenom stave. Dôrazne sa zasadzuje za zachovanie najvyšších možných bezpečnostných noriem v námornej doprave. Je to obzvlášť dôležité pre daný typ plavidla, ktoré je vzhľadom na svoje osobitné vlastnosti zraniteľnejšie než iné typy plavidiel. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Okrem toho EHSV víta úsilie o harmonizáciu medzinárodných pravidiel, v tomto prípade o zosúladenie s medzinárodnými pravidlami, ktoré stanovila IMO. Oceňuje aj úsilie o zjednodušenie právnych predpisov, ktoré uľahčujú používanie a uplatňovanie týchto pravidiel. Vítame metódu práce na tomto projekte, najmä hĺbkovú konzultáciu s odborníkmi v tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV by však chcel zdôrazniť, že preskúmanie tohto návrhu je mimoriadne zložité z dôvodu komplikovaného a nejasného znenia textu. Takto sformulované ustanovenia a ich príslušné objasnenia sú de facto v rozpore s cieľom návrhu, ktorým je spomínané uľahčenie používania a uplatňovania právnych predpisov. Odporúča sa zvýšiť jeho transparentnosť, a to aj prostredníctvom grafickej prezentácie cielených riešení s primeranými vysvetleniami. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | V súvislosti s obsahom návrhu vyjadruje EHSV obavy, pokiaľ ide o dočasné alternatívy pre novopostavené lode s osvedčením na prepravu najviac 1 350 osôb a návrh vyhodnotiť tieto dve možnosti desať rokov po vykonaní tejto zmeny, ako aj plánovanú revíziu smernice po realizácii hodnotenia. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV konštatuje, že zavedenie dvoch možností pre novopostavené lode by znamenalo, že cieľ návrhu „znížiť zložitosť, ako aj technickú a administratívnu záťaž, ktorá vyplýva predovšetkým z dvoch rôznych režimov hodnotenia schopnosti osobných lodí ro-ro udržať sa na hladine v poškodenom stave,“ nie je úplne dosiahnutý. Na prechodné obdobie desiatich rokov sa navrhujú dva alternatívne systémy. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že zavedenie takýchto dočasných riešení vyvolá neistotu a v budúcnosti bude viesť k ďalším problémom. Treba zdôrazniť, že investície do flotily v tomto odvetví dopravy majú dlhodobý charakter. Vo výhľade uvedenom v návrhu by sa preto mala zohľadňovať realita tohto odvetvia. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že ustanovenie o dočasnom uplatňovaní alternatívnych riešení, pokiaľ ide o požiadavky na stabilitu, by sa malo nahradiť jediným riešením v tejto veci vo vzťahu k novopostaveným lodiam na prepravu najviac 1 350 osôb, aby nevznikali ďalšie problémy s konzistentnosťou a jednoznačnosťou pravidiel a aby sa predišlo ich dočasnej povahe. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV navrhuje zaviesť pravidelné hodnotenia v určitých intervaloch, napr. každých desať rokov. Nemalo by sa však vopred počítať s legislatívnymi opatreniami na základe záverov hodnotenia. Navrhuje sa, aby sa s orgánmi riadiacimi tieto záležitosti neustále konzultovalo s cieľom zlepšiť bezpečnosť. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Okrem toho sa v záujme zlepšenia zrozumiteľnosti návrhu a uľahčenia uplatňovania nových pravidiel odporúča zmeniť obsah návrhu tak, aby lode bez osvedčenia, ktoré boli postavené už skôr, mohli spĺňať existujúce normy uplatniteľné na lode s osvedčením, ktoré boli postavené skôr, alebo nové lode. Na ostatné lode by sa mali vzťahovať nové riešenia. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Zhrnutie návrhu Komisie a kontext stanoviska

| 2.1. | Návrh Komisie sa týka smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/25/ES o špecifických požiadavkách na stabilitu osobných lodí ro-ro (1). |
| --- | --- |

2.1.

Súvisí to so začatím právneho preskúmania v roku 2017 v rámci Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT). V tom čase boli smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2108, (EÚ) 2017/2109 a (EÚ) 2017/2110 (2) zmenené.

| 2.2. | Súčasťou kontroly vhodnosti bola aj smernica 2003/25/ES, ktorou sa upravujú špecifické požiadavky na stabilitu osobných lodí ro-ro. Keďže v tom čase prebiehali v rámci Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) diskusie o normách stability pre lode v poškodenom stave, rozhodlo sa o odklade zmeny predmetnej smernice. IMO nakoniec prijala vo forme rezolúcie MSC.421(98) revidované špecifické ustanovenia o normách stability pre osobné lode v poškodenom stave, ktoré sa uplatňujú aj na osobné lode ro-ro. Je potrebné tento vývoj na medzinárodnej úrovni zohľadniť a zosúladiť pravidlá a požiadavky Únie s pravidlami a požiadavkami stanovenými v Medzinárodnom dohovore o bezpečnosti ľudského života na mori (ďalej len „dohovor SOLAS“) pre osobné lode ro-ro používané na medzinárodné plavby. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Podľa Komisie je ústredným cieľom revízie zabezpečiť jasný, jednoduchý a aktualizovaný právny rámec, ktorý sa bude ľahšie vykonávať, monitorovať a presadzovať, čím sa zvýši celková úroveň bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Okrem toho je cieľom revízie právnych predpisov EÚ v oblasti bezpečnosti osobných lodí zjednodušiť a zefektívniť existujúci regulačný rámec. Cieľom tohto opatrenia je zachovať pravidlá EÚ, kde je to potrebné a primerané. Komisia sa takisto snaží zabezpečiť ich riadne vykonávanie a odstrániť možné prekrývanie povinností a nezrovnalosti medzi súvisiacimi právnymi predpismi. Treba tiež poznamenať, že cieľom tejto revízie je znížiť zložitosť, ako aj technickú a administratívnu záťaž, pokiaľ ide o požiadavky na stabilitu pri poškodení, ktoré vyplývajú predovšetkým z dvoch rôznych režimov hodnotenia schopnosti osobných lodí ro-ro udržať sa na hladine v poškodenom stave, a takisto zracionalizovať výpočtovú záťaž lodiarskych spoločností a prevádzkovateľov. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Na lode vykonávajúce medzinárodné plavby, ktoré zahŕňajú trasy medzi dvoma členskými štátmi, sa uplatňujú medzinárodné dohovory (v pôsobnosti IMO, a najmä dohovor SOLAS, t. j. Medzinárodný dohovor o bezpečnosti ľudského života na mori) a určité pravidlá EÚ. Okrem medzinárodných požiadaviek sa na osobné lode, osobné lode ro-ro a vysokorýchlostné plavidlá vzťahujú aj osobitné pravidlá EÚ. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V smernici 2003/25/ES sa stanovujú požiadavky na stabilitu osobných lodí ro-ro v poškodenom stave pre všetky osobné lode ro-ro plaviace sa do prístavu alebo z prístavu členského štátu v rámci pravidelnej dopravy bez ohľadu na ich vlajku v prípade, že vykonávajú medzinárodné plavby. Jej cieľom je zabezpečiť ich stabilitu po poškodení, čím sa zlepšuje schopnosť tohto typu plavidiel udržať sa na hladine v prípade zrážky. Smernica je výsledkom Štokholmskej dohody z roku 1996. Špecifické požiadavky EÚ na stabilitu dopĺňajú požiadavky dohovoru SOLAS na stabilitu pri poškodení. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Navrhovaná zmena je výsledkom posúdenia možnosti zosúladiť regulačný prístup EÚ k špecifickým požiadavkám na stabilitu osobných lodí ro-ro s medzinárodnými právnymi predpismi za predpokladu, že sa zachová aspoň súčasná úroveň bezpečnosti stanovená v smernici 2003/25/ES. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Práca na návrhu prebiehala formou cielenej konzultácie. Konzultovalo sa s národnými expertmi v rámci skupiny expertov pre bezpečnosť osobných lodí. Na základe konzultácií bola vypracovaná štruktúra požiadaviek na stabilitu pri poškodení podľa kapacity lodí. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Do návrhu sa zaviedli dočasné alternatívy pre novopostavené lode s osvedčením na prepravu najviac 1 350 osôb. Riešenia sa opierajú o tieto kritériá: dátum položenia kýlu lode alebo dátum, keď bola loď v podobnej etape stavby, a kapacita lode na prepravu cestujúcich na palube. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | V návrhu sa predpokladá zavedenie mechanizmov monitorovania a nahlasovania. Kľúčové údaje o novopostavených lodiach a výpočty stability pri poškodení sa zozbierajú a vyhodnotia s pomocou EMSA. Po desiatich rokoch vykonávania revidovaných požiadaviek sa vykoná hodnotenie a smernica sa zreviduje. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | V návrhu sa stanovujú aj pravidlá vydávania osvedčení pre lode ro-ro vo svetle zmenených požiadaviek. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Pripomienky

| 3.1. | Bezpečnosť dopravy je v súčasnosti jednou z hlavných výziev a očakávania týkajúce sa bezpečnosti sú čoraz vyššie. Existencia rozličných právnych predpisov výrazne sťažuje zavádzanie a uplatňovanie stanovených pravidiel. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Lode ro-ro sa považujú za zraniteľnejšie než ostatné plavidlá. Súvisí to so špecifickou povahou ich konštrukcie, ktorá je prispôsobená na prepravu vozidiel a cestujúcich. Relatívne nízky ponor a vysoko umiestnené ťažisko plavidla môžu spôsobiť problémy so stabilitou. Ďalšie riziká zahŕňajú vysoký voľný bok, používanie nákladných dverí ako rampy, nedostatok priedelov, umiestnenie záchranných člnov a záchranných nafukovacích člnov vo výške, možné chyby spojené s uložením tovaru a nevyváženou nakládkou. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV víta úsilie o harmonizáciu medzinárodných pravidiel, v tomto prípade o zosúladenie s medzinárodnými pravidlami, ktoré stanovila IMO. Oceňuje aj úsilie o zjednodušenie právnych predpisov, ktoré uľahčujú používanie a uplatňovanie týchto pravidiel. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Výbor však vyjadruje nespokojnosť, pokiaľ ide o zrozumiteľnosť a transparentnosť dokumentu. Analýza návrhu sa ukázala ako mimoriadne zložitá, dokonca aj pre expertov, a to vzhľadom na štruktúru textu a spôsob prezentácie zvolených riešení. Takto sformulované ustanovenia a ich príslušné objasnenia sú de facto v rozpore s cieľom návrhu, ktorým je spomínané uľahčenie používania a uplatňovania právnych predpisov. Odporúča sa, aby sa k predloženému návrhu pripojila grafická prezentácia, napr. vo forme tabuľky v prílohe, a aby sa vypracovali príslušné usmernenia a vysvetlenia. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV by chcel vyjadriť spokojnosť s metódami práce na tomto návrhu. Zohľadnenie názorov odborníkov a zainteresovaných strán z daného odvetvia pri vypracovávaní návrhu predstavuje správny postup, ktorý uľahčuje dosiahnutie vytýčených cieľov každej legislatívnej iniciatívy. Na základe toho možno zároveň očakávať, že plánované zjednotenie technických vymedzení a zavedenie právnych textov sa náležite dokončia a tieto sa budú následne riadne uplatňovať. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | V súvislosti s obsahom návrhu EHSV vyjadruje obavy, pokiaľ ide o dočasné alternatívy pre novopostavené lode s osvedčením na prepravu najviac 1 350 osôb a návrh vyhodnotiť tieto dve možnosti desať rokov po vykonaní tejto zmeny, ako aj plánovanú revíziu smernice po realizácii hodnotenia. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV upozorňuje, že zavedenie dvoch alternatív pre novopostavené lode znamená, že sa nedosiahne cieľ návrhu, t. j. zníženie zložitosti, ako aj technickej a administratívnej záťaže. Návrh, ako zdôrazňuje Komisia, reaguje na nové riešenia zavedené v rámci dohovoru SOLAS a jeho cieľom je zosúladiť dva paralelné súbory pravidiel. Napriek týmto cieľom sa navrhuje dočasné riešenie s dvoma alternatívnymi systémami na obdobie 10 rokov, ktoré sa má po tomto období revidovať. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV sa domnieva, že zavedenie takýchto dočasných riešení vyvolá neistotu a v budúcnosti bude viesť k ďalším problémom. Treba zdôrazniť, že investície do flotily v tomto odvetví dopravy majú dlhodobý charakter. Výbor poukazuje na to, že priemerný vek lodí ro-pax je 26 rokov a priemerný vek lodí ro-ro na prepravu tovaru je viac ako 15 rokov (3). Vo výhľade uvedenom v návrhu by sa preto mala zohľadňovať realita tohto odvetvia. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV sa domnieva, že ustanovenie o dočasnom uplatňovaní alternatívnych riešení, pokiaľ ide o požiadavky na stabilitu, by sa malo nahradiť jediným riešením v tejto veci, pokiaľ ide o novopostavené lode na prepravu najviac 1 350 osôb, aby nevznikali ďalšie problémy s konzistentnosťou a jednoznačnosťou pravidiel a aby sa predišlo ich dočasnej povahe. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV podporuje mechanizmy monitorovania a pravidelného hodnotenia, ale vzhľadom na uvedené skutočnosti odporúča zmeniť znenie a logiku takéhoto riešenia. Navrhuje sa zaviesť pravidelné hodnotenia v určitých intervaloch, napr. každých desať rokov. Nemalo by sa však vopred počítať s legislatívnymi opatreniami na základe záverov hodnotenia. Je dôležité, aby sa hodnotenie uskutočnilo za účasti tých, ktorí sú najviac zapojení do uplatňovania pravidiel v praxi. Preto sa tiež navrhuje, aby sa s orgánmi, ktoré riadia tieto záležitosti, neustále konzultovalo s cieľom zlepšiť bezpečnosť. Je to dôležité v súvislosti so zmenou klímy, ktorá spôsobuje výraznejšie zmeny počasia, v dôsledku čoho sú plavidlá často vystavené extrémnym podmienkam. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Okrem toho sa v záujme zlepšenia zrozumiteľnosti návrhu a uľahčenia uplatňovania nových pravidiel odporúča zmeniť obsah návrhu tak, aby lode, ktoré boli postavené už skôr, mohli spĺňať existujúce normy bez ohľadu na osvedčenie. Na ostatné lode by sa mali vzťahovať nové riešenia. Po prechodnom období by sa však mali pravidlá v plnom rozsahu harmonizovať. |
| --- | --- |

3.11.

V Bruseli 18. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2003/25/ES zo 14. apríla 2003 o špecifických požiadavkách na stabilitu osobných lodí ro-ro (Ú. v. EÚ L 123, 17.5.2003, s. 22).

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2108 z 15. novembra 2017, ktorou sa mení smernica 2009/45/ES o bezpečnostných pravidlách a normách pre osobné lode (Ú. v. EÚ L 315, 30.11.2017, s. 40); smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2109 z 15. novembra 2017, ktorou sa mení smernica Rady 98/41/ES o registrácii osôb na palubách osobných lodí plávajúcich do prístavov alebo z prístavov členských štátov Spoločenstva a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/65/EÚ o ohlasovacích formalitách lodí plávajúcich do prístavov a/alebo z prístavov členských štátov (Ú. v. EÚ L 315, 30.11.2017, s. 52); smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2110 z 15. novembra 2017 o systéme inšpekcií v záujme bezpečnej prevádzky osobných lodí ro-ro a vysokorýchlostných osobných plavidiel v pravidelnej preprave, ktorou sa mení smernica 2009/16/ES a zrušuje smernica Rady 1999/35/ES (Ú. v. EÚ L 315, 30.11.2017, s. 61).

2

(3)  Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA): European Maritime Transport, Environmental Report 2021 (Environmentálna správa o európskej námornej doprave), Luxemburg, 2021.

3

European Maritime Transport, Environmental Report 202

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/123 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/123

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej Rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — REPowerEU: spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu

[COM(2022) 108 final]

(2022/C 323/21)

| Spravodajcovia: | Thomas KATTNIG


  Alena MASTANTUONO


  Simo TIAINEN |
| --- | --- |

Spravodajcovia:

Thomas KATTNIG

Alena MASTANTUONO

Simo TIAINEN

| Konzultácia | Európska komisia, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 2. 5. 2022 |
| Prijaté v pléne | 18. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 159/3/4 |

Konzultácia

Európska komisia, 2. 5. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

2. 5. 2022

Prijaté v pléne

18. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

159/3/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Súčasná geopolitická situácia spôsobená inváziou Ruska na Ukrajinu zdôrazňuje význam bezpečnosti dodávok energie a je výzvou na zvýšenie energetickej nezávislosti a autonómie EÚ. EHSV plne podporuje cieľ odpojenia sa od ruskej energie, ktorý sa má realizovať čo najskôr. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EÚ čelila v minulom roku aj bezprecedentnému nárastu cien energií. Tento jav bol ešte posilnený dôsledkami ruskej agresie na Ukrajine a neúnosne zaťažil európske domácnosti a podniky. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Preto sú potrebné okamžité opatrenia na zaistenie bezpečnosti dodávok energie, ktoré zmiernia vplyv vysokých cien na domácnosti, poľnohospodárov, podniky a priemysel. V oznámení REPowerEU: spoločné európske pravidlá akcia pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu sa stanovujú nové opatrenia na urýchlenie výroby zelenej energie, diverzifikáciu dodávok a zníženie dopytu po ruskom plyne, čo viedlo k výraznému nárastu cien na trhu s elektrickou energiou v dôsledku manipulácie s trhom. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta oznámenie REPowerEU, keďže ponúka riešenia v súlade s cieľmi Zelenej dohody a európskej energetickej únie. EHSV upozorňuje, že Európa musí byť obzvlášť opatrná v prípade zdrojov nahrádzajúcich ruský plyn z hľadiska ich vplyvu na životné prostredie, ako aj z hľadiska novej závislosti od tretích krajín, ktoré neuznávajú rovnaké európske hodnoty. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV s poľutovaním konštatuje, že vedúci politickí činitelia nereagovali na jeho výzvu (1) na zníženie strategickej závislosti od nespoľahlivých tretích strán žiadnymi konkrétnymi opatreniami, ale naopak, táto závislosť sa zvýšila. Súčasná kríza v oblasti cien energie by európskych občanov a podniky nezasiahla tak tvrdo, keby Európa nebola natoľko závislá od dovozu fosílnych palív z Ruska. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EÚ musí dôsledne dodržiavať všetky základné ciele svojej energetickej politiky: bezpečnosť dodávok, primerané náklady a ceny a uhlíkovú neutralitu. Je preto nevyhnutné zamerať sa na opatrenia, ktoré prinášajú najväčší prínos z hľadiska celkových cieľov tak v súčasnej akútnej situácii, ako aj v dlhodobom horizonte. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Hoci EHSV súhlasí s Európskou komisiou, pokiaľ ide o cieľ dosiahnuť nezávislosť od ruského plynu, poukazuje na to, že pre európske hospodárstvo a spoločnosť bude mimoriadne náročné znížiť do konca tohto roka dopyt po ruskom plyne o dve tretiny. Znamená to na jednej strane diverzifikáciu, a to predovšetkým v krátkodobom horizonte prostredníctvom LNG a biometánu a na druhej strane prostredníctvom energetickej efektívnosti a rozširovania obnoviteľných zdrojov energie. Zmena závislosti od jedného dodávateľa a od zdroja energie, ktorý má veľký podiel na energetickom mixe EÚ, je zložitou otázkou a nemôže sa udiať zo dňa na deň. Z krátkodobého hľadiska to znamená, že by sa mali bez predsudkov využívať všetky dostupné zdroje energie, pričom treba uprednostňovať dostupné obnoviteľné zdroje, aby sa zabránilo výpadkom prúdu a sociálnym nepokojom. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | S cieľom zabezpečiť sociálne prijateľné ceny energie a zároveň udržať vedúce postavenie EÚ v zavádzaní energie z obnoviteľných zdrojov EHSV požaduje:






  — | Zefektívniť a zrýchliť postupy udeľovania povolení pre obnoviteľné zdroje energie, keďže tieto postupy sa považujú za kľúčovú prekážku, ktorá bráni rýchlejšiemu rozvoju energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

Zefektívniť a zrýchliť postupy udeľovania povolení pre obnoviteľné zdroje energie, keďže tieto postupy sa považujú za kľúčovú prekážku, ktorá bráni rýchlejšiemu rozvoju energie z obnoviteľných zdrojov.

| — | Stimulovať členské štáty, aby vymedzili „vhodné oblasti“ na zvýšenie využívania obnoviteľných zdrojov energie. |
| --- | --- |

—

Stimulovať členské štáty, aby vymedzili „vhodné oblasti“ na zvýšenie využívania obnoviteľných zdrojov energie.

| — | Vyhodnotiť existujúce byrokratické ustanovenia týkajúce sa inštalácie a uvádzania na trh/vlastné využívanie obnoviteľných zdrojov energie a odstrániť všetky zbytočné prekážky s cieľom uvoľniť plný potenciál energie občanov a komunít so zameraním na menšie zariadenia a možnosti flexibility. |
| --- | --- |

—

Vyhodnotiť existujúce byrokratické ustanovenia týkajúce sa inštalácie a uvádzania na trh/vlastné využívanie obnoviteľných zdrojov energie a odstrániť všetky zbytočné prekážky s cieľom uvoľniť plný potenciál energie občanov a komunít so zameraním na menšie zariadenia a možnosti flexibility.

| — | Preskúmať spôsoby, ako podporiť rýchlejšie zavedenie tepelných čerpadiel. Urýchlené dosiahnutie inštalačného cieľa pre tepelné čerpadlá, ako sa navrhuje v REPowerEU, je vítané, no v celej Európe je takisto potrebné predchádzať problémom s riadením špičkového odberu elektrickej energie. Do úvahy treba brať aj hybridné tepelné čerpadlá. |
| --- | --- |

—

Preskúmať spôsoby, ako podporiť rýchlejšie zavedenie tepelných čerpadiel. Urýchlené dosiahnutie inštalačného cieľa pre tepelné čerpadlá, ako sa navrhuje v REPowerEU, je vítané, no v celej Európe je takisto potrebné predchádzať problémom s riadením špičkového odberu elektrickej energie. Do úvahy treba brať aj hybridné tepelné čerpadlá.

| — | Preskúmať a stimulovať konkrétne opatrenia na zvýšenie produkcie biometánu, ako sa navrhuje v rámci REPowerEU. |
| --- | --- |

—

Preskúmať a stimulovať konkrétne opatrenia na zvýšenie produkcie biometánu, ako sa navrhuje v rámci REPowerEU.

| — | Zvýšiť investície do geotermálnej energie a diaľkového vykurovania. |
| --- | --- |

—

Zvýšiť investície do geotermálnej energie a diaľkového vykurovania.

| 1.9. | EHSV uznáva, že na zabezpečenie dostupných cien pre koncových spotrebiteľov a na zabránenie energetickej chudobe budú potrebné zásahy členských štátov, či už fiškálne, alebo regulačné. EHSV okrem toho naliehavo vyzýva Komisiu a Radu, aby prijali ďalšie opatrenia s cieľom stabilizovať ceny v energetickom systéme EÚ tak, aby sa zabránilo neočakávanému náhlemu zvýšeniu cien. Tvorcovia politiky by však mali zabezpečiť, aby tieto zásahy nebránili fungovaniu vnútorného trhu s energiou, neohrozovali snahy o dekarbonizáciu a energetickú efektívnosť a nespôsobovali investičné neistoty v energetickom priemysle. Akékoľvek opatrenia, či už na úrovni členských štátov, alebo na európskej úrovni, by sa mali dôkladne konzultovať s príslušnými zainteresovanými stranami, napríklad sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Vnútorný trh s energiou nie je dokončený a v čase krízy je aspekt solidarity nanajvýš dôležitý. Musí sa zlepšiť infraštruktúra s cieľom prispôsobiť sa spusteniu zelenej transformácie a takisto prechodu na diverzifikované zdroje plynu a zároveň zabezpečiť tok energie medzi členskými štátmi prostredníctvom prenosových prepojení. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV víta oznámenia Komisie o časoch spracovania spisov týkajúcich sa štátnej pomoci (do leta). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV dôrazne podporuje návrh Komisie týkajúci sa uskladňovania plynu a vyzýva inštitúcie, aby:






  — | doplnili tento návrh o krátkodobý investičný nástroj na podporu rozvoja infraštruktúry pripravenej na vodík, ako sú prepojovacie vedenia a zásobníky, |
| --- | --- | --- |

1.12.

—

doplnili tento návrh o krátkodobý investičný nástroj na podporu rozvoja infraštruktúry pripravenej na vodík, ako sú prepojovacie vedenia a zásobníky,

| — | zvážili využívanie zásobníkov plynu v susediacich tretích krajinách vrátane Ukrajiny, |
| --- | --- |

—

zvážili využívanie zásobníkov plynu v susediacich tretích krajinách vrátane Ukrajiny,

| — | vypracovali plány pre jednotlivé členské štáty, aby sa zabránilo nevyváženému rozdeleniu zaťaženia na regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

—

vypracovali plány pre jednotlivé členské štáty, aby sa zabránilo nevyváženému rozdeleniu zaťaženia na regionálnej úrovni.

| 1.13. | Pestrá a prispôsobivá paleta výroby energie je súčasťou bezpečnosti dodávok energie. Okrem veternej a solárnej energie je preto dôležité využívať širokú škálu nízkouhlíkových zdrojov energie, ktoré z ekonomického a ekologického hľadiska zapadajú do energetického systému. Kým sa nedokončí energetická diverzifikácia EÚ, by EHSV uvítal praktické využívanie stabilných a cenovo dostupných zdrojov energie, ktoré spĺňajú nízkouhlíkové požiadavky. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že v oznámení sa nespomína úloha stabilných nízkouhlíkových zdrojov pri stabilite dodávok energie. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Súvislosti a kontext

| 2.1. | Ako priamy dôsledok a reakciu na ruskú inváziu na Ukrajinu Európska komisia oznámila a navrhla v marci 2022 náčrt plánu s cieľom zabezpečiť nezávislosť EÚ od ruských fosílnych palív v dostatočnom predstihu pred rokom 2030, pričom okamžite začne s plynom. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Oblasť pozornosti možno rozšíriť aj na postupné ukončenie závislosti od ruskej ropy a uhlia, pre ktoré má EÚ k dispozícii širšiu škálu potenciálnych alternatívnych dodávateľov. EÚ dováža až 90 % plynu, ktorý spotrebuje, pričom Rusko zabezpečuje viac ako 40 % celkovej spotreby plynu v EÚ. Z Ruska sa dováža aj 27 % ropy a 46 % uhlia. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V pláne sa opisuje aj súbor opatrení s cieľom reagovať na zvyšovanie cien energií a doplniť zásoby plynu na budúcu zimu. Okrem súboru nástrojov pre ceny energie poskytuje plán členským štátom dodatočné usmernenia, ktoré potvrdzujú možnosť regulácie cien za výnimočných okolností, a stanovuje, ako môžu členské štáty prerozdeliť spotrebiteľom príjmy z vysokých ziskov energetického sektora a obchodovania s emisiami. Pravidlá štátnej pomoci EÚ ponúkajú členským štátom aj možnosť poskytnúť podnikom zasiahnutým vysokými cenami energie krátkodobú podporu, a pomôcť im tak obmedziť expozíciu voči volatilite cien energie zo strednodobého a dlhodobého hľadiska. V tejto súvislosti Komisia preskúma všetky možnosti núdzových opatrení na obmedzenie škodlivého vplyvu cien plynu na ceny elektriny. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Plán REPowerEU má ambíciu diverzifikovať dodávky a zásobovanie plynom, urýchliť výrobu plynu z obnoviteľných zdrojov a takisto zabezpečiť náhradu plynu na účely vykurovania a výroby elektriny. Tieto opatrenia majú spoločne do konca roka 2022 znížiť dopyt EÚ po ruskom plyne o dve tretiny. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Diverzifikácia celkových dodávok energie v EÚ sa má uskutočniť prostredníctvom:






  a) | diverzifikácie dodávok plynu vďaka väčšiemu dovozu LNG a dovozu plynovodmi od neruských dodávateľov; |
| --- | --- | --- |

2.5.

a)

diverzifikácie dodávok plynu vďaka väčšiemu dovozu LNG a dovozu plynovodmi od neruských dodávateľov;

| b) | vyšších objemov výroby a dovozu biometánu a vodíka z obnoviteľných zdrojov; rýchlejšieho znižovania spotreby fosílnych palív v domácnostiach, budovách, priemysle a energetickom systéme; vyššej energetickej efektívnosti; zvýšeného využívania energie z obnoviteľných zdrojov; elektrifikácie; a odstraňovania prekážok v infraštruktúre. |
| --- | --- |

b)

vyšších objemov výroby a dovozu biometánu a vodíka z obnoviteľných zdrojov; rýchlejšieho znižovania spotreby fosílnych palív v domácnostiach, budovách, priemysle a energetickom systéme; vyššej energetickej efektívnosti; zvýšeného využívania energie z obnoviteľných zdrojov; elektrifikácie; a odstraňovania prekážok v infraštruktúre.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV chápe, že REPowerEU je mimoriadny a naliehavý krok spôsobený eskaláciou ruskej agresie a jej dosahom na fungovanie trhu s energiou EÚ a jeho bezpečnosť v budúcnosti. Súhlasí aj s tým, že takýto krok musí byť rázny a čo najskôr zavedený do praxe. Súčasná situácia nie je len otázkou dovozných cien strategických komodít, ale aj prispôsobenia ponuky potrebnej na fungovanie hospodárstva a spoločnosti EÚ. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV víta oznámenie REPowerEU, keďže ponúka riešenia v súlade s cieľmi Zelenej dohody a európskej energetickej únie. Výbor však upozorňuje, že Európa musí byť obzvlášť opatrná v prípade zdrojov nahrádzajúcich ruský plyn z hľadiska ich vplyvu na životné prostredie, ako aj z hľadiska novej závislosti od tretích krajín, ktoré neuznávajú rovnaké európske hodnoty. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nová realita si vyžaduje radikálne zrýchlenie prechodu na čistú energiu a zvýšenie energetickej nezávislosti a autonómie EÚ. Treba zlepšiť infraštruktúru s cieľom prispôsobiť sa spusteniu zelenej transformácie v snahe plniť ciele Zelenej dohody a takisto prechodu na diverzifikované zdroje plynu a zároveň zabezpečiť tok energie medzi členskými štátmi prostredníctvom prenosových prepojení. Komisia vo svojom dokumente požaduje kompatibilitu infraštruktúry s vodíkom, čo EHSV podporuje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | REPowerEU je takisto prepojený s komplexnými sankčnými opatreniami, ktoré prijali EÚ a ostatné časti západného sveta voči Rusku, a môže sa podľa toho koordinovať a upraviť, keďže sa dá očakávať, že rozsah a intenzita sankcií by sa mohli časom meniť. Konečný zmysel REPowerEU – zaistiť nezávislosť od Ruska, pokiaľ ide o dodávky strategických komodít a jeho zasahovanie do európskeho trhu s energiou – by však mal zostať pevný a nezmenený. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV zároveň vyjadruje poľutovanie nad tým, že vedúci politickí činitelia nereagovali na jeho početné výzvy na zníženie strategickej závislosti od nespoľahlivých tretích strán žiadnymi konkrétnymi opatreniami, pričom táto závislosť naopak vzrástla. Súčasná kríza v oblasti cien energie by európskych občanov a podniky ani zďaleka nezasiahla tak tvrdo, keby Európa nebola natoľko závislá od dovozu fosílnych palív z Ruska, čo je výsledkom krátkozrakých rozhodnutí niektorých členských štátov v oblasti energie v uplynulom desaťročí. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | V čase krízy je potrebné mať na zreteli celkové ciele namiesto toho, aby sme sa snažili riešiť len tie najnaliehavejšie problémy. EHSV preto víta, že Komisia tak činí vo svojom oznámení. EÚ preto musí dôsledne dodržiavať základné ciele svojej energetickej politiky a energetických systémov: bezpečnosť dodávok, primerané náklady a ceny a uhlíková neutralita. Vzhľadom na to, že všetky tieto základné ciele sú v súčasnosti ohrozené, EÚ by sa mala zamerať na opatrenia, ktoré prinesú najväčší úžitok z hľadiska celkových cieľov a čo najefektívnejším spôsobom prispejú k zvládaniu súčasných naliehavých výziev a spĺňaniu dlhodobých cieľov. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Pestrá a prispôsobivá paleta výroby energie je súčasťou bezpečnosti dodávok energie. Okrem veternej a solárnej energie je preto dôležité využívať širokú škálu nízkouhlíkových zdrojov energie, ktoré z ekonomického a ekologického hľadiska zapadajú do energetického systému. Zároveň je potrebné paralelne využívať diaľkové vykurovanie a tepelné čerpadlá. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že v oznámení sa nespomína úloha stabilných nízkouhlíkových zdrojov pri stabilite dodávok energie. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Hoci EHSV súhlasí s Európskou komisiou, pokiaľ ide o cieľ dosiahnuť nezávislosť od ruského plynu, poukazuje na to, že pre európske hospodárstvo a spoločnosť bude mimoriadne náročné znížiť do konca tohto roka dopyt po ruskom plyne o dve tretiny. Znamená to na jednej strane diverzifikáciu, a to predovšetkým v krátkodobom horizonte prostredníctvom LNG a biometánu a na druhej strane prostredníctvom energetickej efektívnosti a rozširovania obnoviteľných zdrojov energie. Zmena závislosti od jedného dodávateľa a od zdroja energie, ktorý má veľký podiel na energetickom mixe EÚ, je zložitou otázkou a nemôže sa udiať zo dňa na deň. Musia sa aktivovať všetky zdroje energie, aby sa zabránilo výpadkom prúdu a sociálnym nepokojom. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV uznáva, že na zabezpečenie dostupných cien pre koncových spotrebiteľov a na zabránenie energetickej chudobe budú potrebné zásahy členských štátov, či už fiškálne, alebo regulačné. EHSV okrem toho naliehavo vyzýva Komisiu a Radu, aby prijali ďalšie opatrenia s cieľom stabilizovať ceny v energetickom systéme EÚ tak, aby sa zabránilo neočakávanému náhlemu zvýšeniu cien. Tvorcovia politiky by však mali zabezpečiť, aby tieto zásahy nebránili fungovaniu vnútorného trhu s energiou, neohrozovali snahy o dekarbonizáciu a energetickú efektívnosť a nespôsobovali investičné neistoty v energetickom priemysle. Akékoľvek opatrenia, či už na úrovni členského štátu, alebo na európskej úrovni, by sa mali prijať po dôkladnej konzultácii s príslušnými zainteresovanými stranami, napríklad sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Vysoké ceny energie vedú k vysokým ziskom pre mnohé ropné spoločnosti, ako aj pre niektorých dodávateľov energie a obchodníkov s energiou. Medzinárodná agentúra pre energiu (IEA) odhaduje tieto tzv. neočakávané zisky v EÚ na približne 200 miliárd EUR v roku 2022 a navrhuje, aby sa odčerpali pomocou daní a prerozdelili ako finančná kompenzácia spotrebiteľom energie, ako sú zraniteľné domácnosti, energeticky náročné spoločnosti, poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo, a aby sa použili na rozšírenie výroby energie z obnoviteľných zdrojov a potrebnej sieťovej infraštruktúry. EHSV zdôrazňuje, že pri akomkoľvek zdaňovaní týchto neočakávaných ziskov treba dávať pozor, aby to neodradilo energetické spoločnosti od investícií do nízkouhlíkových riešení práve v čase, keď sa od Európy žiada ich urýchlenie na splnenie cieľov Zelenej dohody. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Akékoľvek podporné opatrenia zamerané na zmiernenie krízy by mali byť dočasné a dobre zamerané na tých, ktorí trpia najviac, či už ide o občanov, MSP alebo energeticky náročné odvetvia. Namiesto nových nástrojov EÚ by sa mali využívať existujúce fondy, akými sú Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, Fond na spravodlivú transformáciu a zvýšené príjmy zo systému obchodovania s emisiami. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | V prípade úplného prerušenia ruských dodávok by Európa počas zimy v druhej polovici roka nedokázala pokryť dopyt po plyne. Je preto potrebné zvážiť spôsoby, ako organizovať dopyt a zvyšovať ponuku. Po prvé, treba zorganizovať dopyt a IEA v tomto zmysle predložila návrhy, ktoré by znížili závislosť EÚ od ruského plynu (nízka energetická spotreba, plán organizovaného znižovania záťaže atď.). Po druhé, musia sa aktivovať všetky možnosti na diverzifikáciu dodávok plynu dovozom LNG (naplniť čo najviac zásobníky dovozom LNG a zároveň zvýšiť dovozné kapacity LNG). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Nie všetky členské štáty majú prístup k terminálom LNG a situácia si vyžaduje mimoriadne úsilie o solidaritu medzi členskými štátmi a urýchlenie prenosových prepojení. Všetky tieto zmeny budú znamenať obrovské dodatočné náklady vzhľadom na potrebné investície. Mal by sa vypracovať časový harmonogram praktickej realizovateľnosti takýchto opatrení a investícií. Dokončenie investícií do potrebnej infraštruktúry bude jednoducho trvať nejaký čas, pravdepodobne niekoľko rokov. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Zlepšenie infraštruktúry bude potrebné aj v dôsledku zvýšenia využívania energie z obnoviteľných zdrojov a investíciám do tejto oblasti by sa nemalo zabraňovať, ale mali by sa naopak viac stimulovať. Distribučné siete sú kľúčom k integrácii veľkého množstva ekologickej elektrickej energie a je potrebné ich zodpovedajúcim spôsobom rozšíriť a digitalizovať. Aby sa predišlo uviaznutým nákladom, tieto investičné rozhodnutia sa musia dôkladne zvážiť a plánovať nadčasovým spôsobom. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Súčasné podmienky na trhu neposkytujú stimuly na vytváranie zásob plynu v lete. EHSV víta, že Komisia považuje zásobníky plynu za „kritickú infraštruktúru“. EHSV dôrazne podporuje návrh Komisie týkajúci sa uskladňovania plynu. Výbor vyzýva inštitúcie, aby:






  — | doplnili tento návrh o krátkodobý investičný nástroj na podporu investícií do infraštruktúry pripravenej na vodík, ako sú prepojovacie vedenia a zásobníky, |
| --- | --- | --- |

3.16.

—

doplnili tento návrh o krátkodobý investičný nástroj na podporu investícií do infraštruktúry pripravenej na vodík, ako sú prepojovacie vedenia a zásobníky,

| — | zvážili využívanie zásobníkov plynu v susediacich tretích krajinách vrátane Ukrajiny, |
| --- | --- |

—

zvážili využívanie zásobníkov plynu v susediacich tretích krajinách vrátane Ukrajiny,

| — | vypracovali plány pre jednotlivé členské štáty, berúc do úvahy veľkosť zásobníka, spotrebu krajiny a skladovacie kapacity, ktoré by slúžili iným krajinám v regióne, aby sa zabránilo nevyváženému rozdeleniu zaťaženia na regionálnej úrovni, |
| --- | --- |

—

vypracovali plány pre jednotlivé členské štáty, berúc do úvahy veľkosť zásobníka, spotrebu krajiny a skladovacie kapacity, ktoré by slúžili iným krajinám v regióne, aby sa zabránilo nevyváženému rozdeleniu zaťaženia na regionálnej úrovni,

| — | zaviedli mechanizmus včasnej implementácie, ktorý vnútroštátnym regulačným orgánom umožní čo najskôr začať prípravné práce na procese povinnej certifikácie. |
| --- | --- |

—

zaviedli mechanizmus včasnej implementácie, ktorý vnútroštátnym regulačným orgánom umožní čo najskôr začať prípravné práce na procese povinnej certifikácie.

Vzhľadom na rôzne systémy v rôznych členských štátoch musí byť tiež možné splniť povinnosti týkajúce sa uskladňovania plynu prostredníctvom alternatívnych palív.

| 3.17. | EHSV víta ohlásené zrýchlenie pre vodík a nové ciele (+ 15 miliónov ton do roku 2030), ale treba sa k veci stavať realisticky. Potrebná je flexibilita pri zavádzaní (napr. doplnkovosť), pragmatizmus pri podpore (a rozhodnutia o IPCEI/štátnej pomoci čo najrýchlejšie) a odstránenie zbytočných obmedzení, ktoré môžu brániť investíciám. EHSV v tejto súvislosti víta oznámenia Komisie o časoch spracovania spisov týkajúcich sa štátnej pomoci (do leta). |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EHSV pripomína svoju žiadosť, aby bol najdôležitejším cieľom ten, že občania by mali byť „v srdci energetickej únie“ (2). Napriek tomu však v rámci právnych predpisov EÚ treba prijať konkrétne opatrenia s cieľom rýchlo zaviesť túto koncepciu do praxe a zmierniť závislosť EÚ od Ruska. Komplikovaný prístup spotrebiteľov k vlastnej výrobe a spoločnému využívaniu energie z obnoviteľných zdrojov bráni ochrane týchto zákazníkov pred rastúcimi cenami energií. EHSV žiada, aby sa vyhodnotili existujúce byrokratické ustanovenia týkajúce sa inštalácie a uvádzania na trh/vlastné využívanie obnoviteľných zdrojov energie a odstránili všetky zbytočné prekážky s cieľom uvoľniť plný potenciál energie občanov a komunít so zameraním na menšie zariadenia a možnosti flexibility. |
| --- | --- |

3.18.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby vytvorila osobitnú pracovnú skupinu zodpovednú za stály dohľad nad realizáciou plánu v praxi, hodnotenie jeho realizovateľnosti a možných rizík. Okolnosti sa môžu dramaticky zmeniť a ciele REPowerEU musia byť splnené a úspešne zavedené z dôležitých strategických dôvodov. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Napriek potrebe naliehavých opatrení je takisto nevyhnutné pokračovať v investíciách do výskumu a inovácií, pričom treba náležite zohľadniť zvýšenú potrebu nájsť riešenia na riadenie geoekonomických, spoločenských a environmentálnych rizík a výziev súvisiacich s energetikou. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V REPowerEU sa navrhuje zvýšiť produkciu biometánu do roku 2030 mala na 35 mld. m3. Hoci je tento cieľ vítaný, je veľmi ambiciózny a EHSV požaduje konkrétne opatrenia a stimuly na jeho dosiahnutie. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Cieľ pre inštaláciu tepelných čerpadiel by sa mal zdvojnásobiť na dva milióny tepelných čerpadiel nainštalovaných každý rok. To môže viesť k výraznému zníženiu spotreby plynu na vykurovanie približne o 35 mld. m3do roku 2030. Mali by sa preskúmať spôsoby, ako podporiť rýchlejšie zavedenie tepelných čerpadiel. Treba však dať pozor, aby sa nevytvorili problémy s riadením špičkového odberu elektrickej energie v celej Európe, a takisto zvážiť hybridné tepelné čerpadlá. Súčasná infraštruktúra sa bude musieť modernizovať pomocou inteligentných sietí, aby bolo možné reagovať na vyšší dopyt po elektrifikácii. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Urýchlenie investícií si vyžaduje priaznivé a bezpečné investičné prostredie. Návrh na urýchlenie postupov udeľovania povolení je vítaný, pričom je dôležité, aby sa nenarušili riadne konzultácie so zainteresovanými stranami. Rýchly nárast investícií zároveň prináša mnohé výzvy, ktoré je takisto potrebné zvládnuť, vrátane dostupnosti kvalifikovanej pracovnej sily a potrebného materiálu a vybavenia. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Členské štáty treba stimulovať, aby vymedzili „vhodné oblasti“ na zvýšenie využívania obnoviteľných zdrojov energie. Existuje nevyužitý synergický potenciál, pokiaľ ide o využívanie obnoviteľných zdrojov energie spolu s dosahovaním ďalších sociálne a ekonomicky prospešných činností, ako je transformácia opustených priemyselných pozemkov alebo plné využitie potenciálu využívania obnoviteľných zdrojov energie v sektore bývania a obchodnom sektore. |
| --- | --- |

4.6.

V Bruseli 18. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému Ceny energie (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 80).

1

Ceny energie

(2)  Ú. v. EÚ C 220, 9.6. 2021, s. 38.

2

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/129 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/129

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1938 o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn

[COM(2022) 135 final – 2022/0090 (COD)]

(2022/C 323/22)

| Hlavný spravodajca: | Marcin NOWACKI |
| --- | --- |

Hlavný spravodajca:

Marcin NOWACKI

| Konzultácia | Európsky parlament, 4. 4. 2022
  Rada Európskej únie, 4. 4. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 194 ods. 2 a článok 304 ZFEÚ |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v pléne | 18. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 160/1/3 |

Konzultácia

Európsky parlament, 4. 4. 2022

Rada Európskej únie, 4. 4. 2022

Právny základ

článok 194 ods. 2 a článok 304 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v pléne

18. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

160/1/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) odsudzuje neodôvodnenú a nevyprovokovanú inváziu ruskej vlády na Ukrajinu a vyjadruje solidaritu s ukrajinským ľudom a v tomto dramatickom období vyzýva v duchu jednoty na rázne kroky na úrovni EÚ aj jednotlivých štátov. Ruská agresia vyvolala globálnu geopolitickú krízu, ktorej vplyv na EÚ exponenciálne rastie. Závislosť od primárnej energie z tretích krajín sa stala priamou hrozbou pre bezpečnosť a stabilitu EÚ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV dôrazne podporuje návrh nariadenia, víta rozhodnutie uplatniť skrátené konanie a oceňuje rýchlu reakciu európskych inštitúcií. (1) (2) Dostatočne naplnené zásobníky plynu zohrávajú kľúčovú úlohu, pokiaľ ide o zabezpečenie zimného obdobia (2022/2023), ochranu pred cenovými otrasmi, ochranu Európanov pred energetickou chudobou a zabezpečenie konkurencieschopnosti európskych podnikov. Výbor konštatuje, že náklady spojené s nečinnosťou by za súčasných okolností výrazne prevýšili náklady na krátkodobé opatrenia plánované Komisiou. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Výbor vyzýva inštitúcie, aby zaviedli krátkodobý investičný nástroj, ktorým sa zlepší energetická nezávislosť EÚ, a zdôrazňuje, že samotné urýchlenie realizácie existujúcich plánov nestačí na zaručenie energetickej bezpečnosti Európy. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Spolupráca s tretími krajinami je doplnkovým opatrením k investíciám do novej infraštruktúry, ktorým sa zvýši energetická bezpečnosť Európy. EHSV naliehavo vyzýva Radu a Parlament, aby zvážili využívanie zásobníkov plynu v susedných tretích krajinách, čo prinesie pridanú hodnotu pri zaisťovaní bezpečnosti dodávok, najmä na Ukrajine. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Výbor podporuje plán plniť zásobníky plynu s prihliadnutím na veľkosť zásobníkov, domácu spotrebu a kapacitu zásobníkov, ktoré by mohli slúžiť iným krajinám v regióne, čím by sa zabránilo nerovnomernému rozdeleniu zaťaženia na regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Výbor konštatuje, že konečné rozhodnutie o povinnej certifikácii prevádzkovateľov zásobníkov plynu bude trvať niekoľko rokov vzhľadom na možnosť podať odvolanie na vnútroštátne súdy. Výbor preto odporúča zaviesť mechanizmus včasnej implementácie, ktorý vnútroštátnym regulačným orgánom umožní začať prípravné práce skôr, ako nariadenie nadobudne plnú účinnosť. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | V posledných mesiacoch „nerovnováha na trhu s plynom spôsobila prudký nárast cien plynu“ (3). Počas vykurovacej sezóny, ktorá sa v súčasnosti chýli ku koncu, bola úroveň naplnenia zásobníkov v EÚ výrazne pod úrovňou predchádzajúcich rokov, s rozdielom viac ako 20 percentuálnych bodov v porovnaní s rokom 2020 a takmer 30 percentuálnych bodov v porovnaní s rokom 2019.

  Tabuľka


  Porovnanie úrovní naplnenia v Európe | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| február | 51,98  % | 71,19  % | 50,85  % |
| júl | 73,31  % | 80,71  % | 47,84  % |
| október | 96,92  % | 94,62  % | 74,93  % |
| december | 94,23  % | 87,68  % | 67,21  % |

2.1.

Tabuľka

Porovnanie úrovní naplnenia v Európe

2019

2020

2021

február

51,98  %

71,19  %

50,85  %

júl

73,31  %

80,71  %

47,84  %

október

96,92  %

94,62  %

74,93  %

december

94,23  %

87,68  %

67,21  %

Zdroj: Reuters (4)

| 2.2. | Celková kapacita podzemných zásobníkov v EÚ je 101,1 mld. m3 rozložených v 160 zariadeniach v 18 členských štátoch (5). Gazprom vlastní približne 10 % celkovej európskej kapacity podzemných zásobníkov plynu (6) a má vplyv na takmer jednu tretinu všetkých zásobníkov plynu v Nemecku, Rakúsku a Holandsku (7). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisia konštatovala, že miera naplnenia zásobníkov vo vlastníctve Gazpromu bola výrazne nižšia ako priemer (8). V krajinách, kde Gazprom nevlastní zásobníky (napr. Francúzsko a Taliansko), dosiahla v októbri 2021 úroveň zásob plynu takmer normálnu úroveň na dané obdobie. Zásobník zemného plynu Rehden v Nemecku vlastnený Gazpromom, ktorý predstavuje takmer pätinu uskladňovacej kapacity krajiny, je však od naplnenia v októbri 2019 podľa údajov Gas Infrastructure Europe naplnený na menej ako 10 %. Rakúske zariadenie Haidach, ktoré takisto prevádzkuje Gazprom a ktoré je jedným z najväčších podzemných zásobníkov v strednej Európe, má naplnenosť len na úrovni 20 % (9). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vzhľadom na konanie Gazpromu sa ukázalo, že európsky trh s energiou môže byť pod nenáležitým vplyvom tretích krajín a že je potrebné proti tomu podniknúť rozhodné kroky. Výbor preto podporuje plán plniť zásobníky plynu bez ruského plynu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Bez ohľadu na opatrenia navrhované v nariadení možno energetickú bezpečnosť EÚ zlepšiť odstránením obmedzení pri preprave plynu a obchodovaní s ním medzi členskými štátmi, ako aj dočasným obnovením ťažby v nevyužitých (utlmených) zdrojoch v EÚ. Spoločné nákupy plynu môžu ďalej zlepšiť energetickú bezpečnosť a stabilitu cien energie v EÚ. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Konkrétne pripomienky

3.1.   Povinné ciele naplnenia a trajektória plnenia

| 4.1.1. | EHSV podporuje návrh Komisie týkajúci sa povinných cieľov naplnenia. Ciele stanovené v nariadení nemožno považovať za prehnané. Aby sa však predišlo ďalšiemu zvyšovaniu cien energií, výbor dôrazne odporúča ďalej nezvyšovať stanovené ciele. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 3.1.2. | Bez toho, aby bola dotknutá kvalita nariadenia, sa spoločná a účinná politika skladovania plynu v praxi nemôže realizovať bez spoľahlivých prepravných sietí pre zemný plyn. Na zvýšenie odolnosti Európy z dlhodobého hľadiska je nevyhnutné investovať do infraštruktúry vrátane vodíkovej infraštruktúry, a to najmä do prepojení a skladovacích zariadení. Výbor vyzýva inštitúcie, aby zaviedli krátkodobý investičný nástroj, ktorým sa zlepší energetická nezávislosť EÚ, a zdôrazňuje, že samotné urýchlenie realizácie existujúcich plánov nestačí na zaručenie energetickej bezpečnosti Európy. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Ak členský štát nemôže splniť cieľ naplnenia z dôvodu špecifických technických vlastností, informuje o tom Komisiu do 1. novembra a uvedie dôvody omeškania. Podľa názoru EHSV je novembrový termín na oznámenie omeškania príliš neskorý. V novembri je už vykurovacia sezóna naplno rozbehnutá a omeškanie v ktoromkoľvek členskom štáte môže ohroziť európske úsilie a spôsobiť cenové otrasy. EHSV preto odporúča, aby sa lehota na oznámenie omeškania posunula najneskôr na október. Členské štáty by sa zároveň mali nabádať, aby splnili povinné ciele čo najskôr, ako to bude technicky možné, a nie do decembra. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EHSV zároveň zdôrazňuje význam spolupráce s Energetickým spoločenstvom a naliehavo vyzýva Komisiu, Radu a Parlament, aby zvážili využívanie zásobníkov plynu v susedných tretích krajinách, čo prinesie pridanú hodnotu pri zaisťovaní bezpečnosti dodávok, najmä na Ukrajine. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Spolupráca s tretími krajinami je doplnkovým opatrením k investíciám do novej infraštruktúry, aby sa rýchlo zabezpečila primeraná úroveň skladovania plynu, a preto by sa jej mala venovať vysoká priorita. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Vykonávanie, monitorovanie a presadzovanie

| 3.2.1. | EHSV víta skutočnosť, že zavedenie povinných cieľov je sprevádzané zavedením účinných opatrení na vykonávanie, monitorovanie a presadzovanie zo strany členských štátov, ako aj Európskej komisie. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EHSV zároveň konštatuje, že nie je jasné, kto je zodpovedný za neplnenie regulačných povinností. Keďže prevádzkovatelia zásobníkov môžu byť pod vplyvom tretích krajín, výbor sa domnieva, že právne bremeno by mali znášať členské štáty. EHSV okrem toho žiada, aby sa nariadenie doplnilo o súbor účinných sankcií, ktoré môže Komisia uložiť členským štátom neplniacim si povinnosti. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Článok 6a ods. 8 by sa mal doplniť takto: „V prípade podstatnej a trvalej odchýlky od trajektórií plnenia alebo cieľa naplnenia sa prijmú tieto opatrenia:“ Účel plnenia by sa mal prehodnotiť počas plnenia zásobníkov na základe objektívnych okolností. Článok 6c týkajúci sa rozdelenia zaťaženia by sa mal zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EHSV poznamenáva, že došlo k výraznému rozšíreniu právomocí Komisie, a pozitívne hodnotí skutočnosť, že je časovo obmedzené. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Finančné stimuly pre účastníkov trhu

EHSV podporuje výnimky z prepravných taríf na vstupe do zásobníkov alebo výstupe z nich. Na druhej strane výbor zdôrazňuje rastúcu infláciu a potenciálne účinky poskytovania dodatočných finančných stimulov a štátnej pomoci pre účastníkov trhu. EHSV odporúča prehodnotiť využívanie existujúcich finančných prostriedkov EÚ, najmä národných plánov obnovy a odolnosti, s cieľom prispôsobiť ich aktuálnej situácii, aby sa časť prostriedkov mohla vyčleniť na tieto účely.

3.4.   Mechanizmus rozdelenia zaťaženia

| 3.4.1. | EHSV konštatuje, že nerovnomerné rozdelenie zodpovednosti za plnenie zásobníkov je veľmi problematické. Výbor vyzýva Komisiu, aby nariadenie doplnila o plány pre každý členský štát, pričom by sa zohľadnili veľkosť zásobníkov, domáca spotreba a kapacita zásobníkov, ktoré môžu slúžiť iným krajinám v regióne v snahe zabrániť nerovnomernému rozdeleniu záťaže, rizikám a nákladom. EHSV sa obáva, že slabá koordinácia môže mať obrovský vplyv na regionálny trh s plynom. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Na účel vykonávania nariadenia by sa prípadne mohol uplatniť regionálny prístup. Napríklad zariadenie Inčukalns na skladovanie plynu nachádzajúce sa v Lotyšsku by sa mohlo považovať za zásobník zemného plynu pre región Baltského mora a Fínsko. |
| --- | --- |

3.4.2.

3.5.   Povinná certifikácia prevádzkovateľov zásobníkov

| 3.5.1. | EHSV podporuje povinnú certifikáciu prevádzkovateľov zásobníkov. EHSV však poznamenáva, že vzhľadom na možnosť odvolať sa proti zamietavému rozhodnutiu o certifikácii by si prijatie konečného rozhodnutia o odňatí licencií prevádzkovateľom zásobníkov vyžadovalo niekoľko rokov, a to v závislosti od rýchlosti vnútroštátnych súdnych konaní. Povinná certifikácia prevádzkovateľov zásobníkov je preto nástrojom, ktorým sa zlepší energetická bezpečnosť EÚ skôr z dlhodobého ako krátkodobého hľadiska. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Výbor preto odporúča zaviesť mechanizmus včasnej implementácie, ktorý vnútroštátnym regulačným orgánom umožní začať prípravné práce skôr, ako nariadenie nadobudne plnú účinnosť. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Vzhľadom na uvedené výbor nalieha na Komisiu, aby čo najskôr predložila usmernenia pre certifikačné postupy, aby bolo možné včasné posúdenie vnútroštátnymi regulačnými orgánmi. EHSV zároveň zdôrazňuje význam usmernení Komisie pre jednotné uplatňovanie nariadenia vo všetkých členských štátoch a v konečnom dôsledku aj pre úspech politiky v oblasti skladovania plynu. |
| --- | --- |

3.5.3.

V Bruseli 18. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.europarl.europa.eu/news/sk/press-room/20220405IPR26703/meps-back-urgency-procedure-to-refill-gas-reserves-before-next-winter.

1

(2)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/QANDA_22_1937.

2

(3)  Dôvodová správa k návrhu nariadenia.

3

(4)  https://www.reuters.com/business/energy/europe-would-struggle-refill-gas-storage-without-russian-supplies-2022-03-30/.

4

(5)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/QANDA_22_1937.

5

(6)  https://www.martenscentre.eu/blog/how-gazprom-manipulated-the-eu-gas-market/.

6

(7)  https://www.ft.com/content/576a96f7-e41d-4068-a61b-f74f2b2d3b81.

7

(8)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-9-2021-004781-ASW_EN.html.

8

(9)  https://www.ft.com/content/576a96f7-e41d-4068-a61b-f74f2b2d3b81.

9

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/133 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/133

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1628, pokiaľ ide o predĺženie splnomocnenia Komisie prijímať delegované akty

[COM(2022) 113 final – 2022/0080 (COD)]

(2022/C 323/23)

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 24. 3. 2022
  Európsky parlament, 23. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v pléne | 18. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 199/2/1 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 24. 3. 2022

Európsky parlament, 23. 3. 2022

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v pléne

18. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

199/2/1

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý, a vzhľadom na to, že sa už k obsahu návrhu vyjadril vo svojom stanovisku prijatom 18. februára 2015 INT/763 (1), na svojom 569. plenárnom zasadnutí 18. a 19. mája 2022 (schôdza z 18. mája 2022) rozhodol 199 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 1 sa hlasovania zdržal, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko a odkázať na postoj, ktorý zaujal v spomínanom dokumente.

V Bruseli 18. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 251, 31.7.2015, s. 31.

1

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/134 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/134

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013 a nariadenie (EÚ) č. 223/2014, pokiaľ ide o zvýšené predbežné financovanie zo zdrojov REACT-EU

[COM(2022) 145 final – 2022/0096 (COD)]

Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013 a nariadenie (EÚ) č. 223/2014, pokiaľ ide o zvýšené predbežné financovanie zo zdrojov REACT-EU

[COM(2022) 162 final – 2022/0096 (COD)]

(2022/C 323/24)

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 25. 3. 2022 a 4. 4. 2022
  Európsky parlament, 4. 4. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 175 ods. 3 a články 177 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v pléne | 18. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 179/0/4 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 25. 3. 2022 a 4. 4. 2022

Európsky parlament, 4. 4. 2022

Právny základ

článok 175 ods. 3 a články 177 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v pléne

18. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

179/0/4

Keďže výbor usúdil, že oba návrhy nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorými sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013 a nariadenie (EÚ) č. 223/2014, pokiaľ ide o zvýšené predbežné financovanie zo zdrojov REACT-EU, sú úplne uspokojivé a nie sú k nim potrebné žiadne pripomienky, na svojom 569. plenárnom zasadnutí 18. a 19. mája (schôdza z 18. mája) rozhodol 179 hlasmi za, pričom 4 členovia sa hlasovania zdržali, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 18. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

| 26.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 323/135 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 323/135

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a opravuje nariadenie (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na zmiernenie dôsledkov vojenskej agresie Ruska proti Ukrajine na rybolovné činnosti, ako aj zmiernenie vplyvov narušenia trhu spôsobeného touto vojenskou agresiou na dodávateľský reťazec produktov rybolovu a akvakultúry

[COM(2022) 179 — 2022/0118 COD]

(2022/C 323/25)

| Žiadosť o vypracovanie stanoviska | Rada, 25. 4. 2022
  Európsky parlament, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 43 ods. 2, článok 175 a článok 304 ZFEÚ |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v pléne | 18. 5. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 569 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 188/2/2 |

Žiadosť o vypracovanie stanoviska

Rada, 25. 4. 2022

Európsky parlament, 2. 5. 2022

Právny základ

článok 43 ods. 2, článok 175 a článok 304 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v pléne

18. 5. 2022

Plenárne zasadnutie č.

569

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

188/2/2

Vzhľadom na krátke lehoty a potrebný charakter iniciatívy EK výbor na svojom 569. plenárnom zasadnutí 18. a 19. mája 2022 (schôdza z 18. mája) rozhodol 188 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 2 sa hlasovania zdržali, nevypracovať zásadné stanovisko, ale návrh formálne schváliť.

V Bruseli 18. mája 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---