# Официален вестник C 270/13 ю

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 270 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6513 юли 2022 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 270

Издание на български език

Информация и известия

Година 6513 юли 2022 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | РЕЗОЛЮЦИИ |
| | Комитет на регионите |
| | Interactio — изцяло дистанционен режим — 148-а пленарна сесия на КР, 26.1.2022 г. — 27.1.2022 г. |
| 2022/C 270/01 | Резолюция на Европейския комитет на регионите относно приноса на местните и регионалните власти към Конференцията за бъдещето на Европа | 1 |
| | СТАНОВИЩА |
| | Комитет на регионите |
| | Interactio — изцяло дистанционен режим — 148-а пленарна сесия на КР, 26.1.2022 г. — 27.1.2022 г. |
| 2022/C 270/02 | Становище на Европейския комитет на регионите — Стратегическа рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2021—2027 г. | 8 |
| 2022/C 270/03 | Становище на Европейския комитет на регионите — МРВ ускоряват изпълнението на Инициативата на ЕС относно опрашителите | 13 |
| 2022/C 270/04 | Становище на Европейския комитет на регионите — Дългосрочна визия за селските райони на ЕС | 18 |
| 2022/C 270/05 | Становище на Европейския комитет на регионите — Равенството между половете и изменението на климата: към интегриране на аспектите, свързани с пола, в Европейския зелен пакт | 25 |
| 2022/C 270/06 | Становище на Европейския комитет на регионите — План за действие на ЕС: Към нулево замърсяване на въздуха, водата и почвата | 31 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Комитет на регионите

Interactio — изцяло дистанционен режим — 148-а пленарна сесия на КР, 26.1.2022 г. — 27.1.2022 г.

2022/C 270/01

Резолюция на Европейския комитет на регионите относно приноса на местните и регионалните власти към Конференцията за бъдещето на Европа

1

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

Interactio — изцяло дистанционен режим — 148-а пленарна сесия на КР, 26.1.2022 г. — 27.1.2022 г.

2022/C 270/02

Становище на Европейския комитет на регионите — Стратегическа рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2021—2027 г.

8

2022/C 270/03

Становище на Европейския комитет на регионите — МРВ ускоряват изпълнението на Инициативата на ЕС относно опрашителите

13

2022/C 270/04

Становище на Европейския комитет на регионите — Дългосрочна визия за селските райони на ЕС

18

2022/C 270/05

Становище на Европейския комитет на регионите — Равенството между половете и изменението на климата: към интегриране на аспектите, свързани с пола, в Европейския зелен пакт

25

2022/C 270/06

Становище на Европейския комитет на регионите — План за действие на ЕС: Към нулево замърсяване на въздуха, водата и почвата

31

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Комитет на регионите |
| | Interactio — изцяло дистанционен режим — 148-а пленарна сесия на КР, 26.1.2022 г. — 27.1.2022 г. |
| 2022/C 270/07 | Становище на Европейския комитет на регионите — Към нулеви емисии от пътния транспорт: разгръщане на инфраструктура за алтернативни горива и подобряване на стандартите за емисиите от CO2 | 38 |

III   Подготвителни актове

Комитет на регионите

Interactio — изцяло дистанционен режим — 148-а пленарна сесия на КР, 26.1.2022 г. — 27.1.2022 г.

2022/C 270/07

Становище на Европейския комитет на регионите — Към нулеви емисии от пътния транспорт: разгръщане на инфраструктура за алтернативни горива и подобряване на стандартите за емисиите от CO2

2

38

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Комитет на регионите

Interactio — изцяло дистанционен режим — 148-а пленарна сесия на КР, 26.1.2022 г. — 27.1.2022 г.

| 13.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 270/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 270/1

---

Резолюция на Европейския комитет на регионите относно приноса на местните и регионалните власти към Конференцията за бъдещето на Европа

(2022/C 270/01)

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР),

като взе предвид:

| — | резолюцията относно приоритетите на Европейския комитет на регионите за 2020—2025 г. (1); |
| --- | --- |

—

резолюцията относно приоритетите на Европейския комитет на регионите за 2020—2025 г. (1);

| — | резолюциите на Европейския комитет на регионите относно Конференцията за бъдещето на Европа от 12 февруари 2020 г. (2) и от 7 май 2021 г. (3); |
| --- | --- |

—

резолюциите на Европейския комитет на регионите относно Конференцията за бъдещето на Европа от 12 февруари 2020 г. (2) и от 7 май 2021 г. (3);

| — | резолюцията на Европейския комитет на регионите относно работната програма на Европейската комисия за 2022 г. от 2 декември 2021 г. (4); |
| --- | --- |

—

резолюцията на Европейския комитет на регионите относно работната програма на Европейската комисия за 2022 г. от 2 декември 2021 г. (4);

| — | доклада на Групата на високо равнище на Европейския комитет на регионите по въпросите на европейската демокрация; |
| --- | --- |

—

доклада на Групата на високо равнище на Европейския комитет на регионите по въпросите на европейската демокрация;

като има предвид, че:

| а. | ЕС се състои от 27 държави членки, 280 региона и почти 90 000 общини, като принципът на единство в многообразието трябва да бъде водещ за функционирането на ЕС; |
| --- | --- |

а.

ЕС се състои от 27 държави членки, 280 региона и почти 90 000 общини, като принципът на единство в многообразието трябва да бъде водещ за функционирането на ЕС;

| б. | гражданите и техните регионални и местни делегати на Конференцията за бъдещето на Европа очакват осезаеми резултати, които да подобрят функционирането на институциите на ЕС и да доведат до реформирано управление на ЕС, съсредоточено върху близостта и участието, за да се повиши доверието на хората в ЕС и неговата демократична легитимност; |
| --- | --- |

б.

гражданите и техните регионални и местни делегати на Конференцията за бъдещето на Европа очакват осезаеми резултати, които да подобрят функционирането на институциите на ЕС и да доведат до реформирано управление на ЕС, съсредоточено върху близостта и участието, за да се повиши доверието на хората в ЕС и неговата демократична легитимност;

| в. | включването на силна делегация от регионални и местни политически представители на пленарните заседания на Конференцията спомогна за доближаването на дебатите до въпросите, които вълнуват гражданите, с цел да се придаде териториално измерение на бъдещите резултати от Конференцията; |
| --- | --- |

в.

включването на силна делегация от регионални и местни политически представители на пленарните заседания на Конференцията спомогна за доближаването на дебатите до въпросите, които вълнуват гражданите, с цел да се придаде териториално измерение на бъдещите резултати от Конференцията;

| г. | основните предложения на местните и регионалните делегати на Конференцията бяха посрещнати с общо одобрение на пленарните заседания на Конференцията, в работните групи, сред привържениците на политическите семейства и на многоезичната цифрова платформа. |
| --- | --- |

г.

основните предложения на местните и регионалните делегати на Конференцията бяха посрещнати с общо одобрение на пленарните заседания на Конференцията, в работните групи, сред привържениците на политическите семейства и на многоезичната цифрова платформа.

Европейската демокрация

| 1. | счита, че демокрацията е основна ценност на ЕС, която се основава на върховенството на закона и намира израз в доверието на гражданите в европейските, националните, регионалните и местните избори; счита, че европейските, националните, местните и регионалните демокрации, изградени въз основа на легитимно избрани регионални парламенти и правителства, съвети и кметове, се допълват напълно и взаимно се подсилват и че демокрацията следва да се зачита като универсална ценност в целия ЕС; |
| --- | --- |

1.

| 2. | счита, че за да отговори на все по-настоятелните искания от страна на гражданите за справяне с демократичния дефицит, ЕС трябва да насърчава модел на „Дом на европейската демокрация“, изграден въз основа на триизмерна легитимност — европейска, национална, регионална и местна, съответстваща на подадените от гражданите гласове на всяко равнище; регионалните парламенти със законодателни правомощия имат специална роля в това отношение, тъй като са посредници между гражданите и наднационалното равнище; |
| --- | --- |

2.

| 3. | изразява убеждението си, че представителната и основаната на участието европейска демокрация следва да работят по допълващ се начин, за да се гарантира, че демокрацията води до резултати за гражданите на местата, където живеят; |
| --- | --- |

3.

| 4. | отбелязва, че демокрацията е насочена към участието на всички и че легитимността в Европа се основава преди всичко на преживяната на практика субсидиарност; следователно вижда добро бъдеще в Европа на гражданите; в това отношение особено важно е активното участие на местните и регионалните представители на европейско равнище; |
| --- | --- |

4.

| 5. | подчертава необходимостта от по-голямо участие и ангажираност на гражданите в политиките на ЕС чрез засилено електорално представителство на всички равнища на управление и счита, че това ще допринесе за европеизирането на публичното пространство; призовава Европейския парламент, Комисията и Съвета да насърчават представителната демокрация чрез увеличаване на финансирането на политическите партии, групи и фондации, представени на равнището на ЕС, включително тези, които представляват националното, регионалното и местното равнище; |
| --- | --- |

5.

| 6. | счита, че съществува възможност за по-добро използване на рамката на действащия Договор чрез по-добри синергии между различните равнища на управление; не бива обаче да се изключват промени в Договора, ако са надлежно обосновани; |
| --- | --- |

6.

| 7. | призовава опитът от Конференцията да се използва с цел развиване на постоянен и ориентиран към местните условия диалог с гражданите като механизъм за участие, който би свързал по-добре ЕС с реалностите на местно, окръжно, регионално и национално равнище; счита, че този постоянен диалог с гражданите би доказал своята добавена стойност в контекста на европейските, националните и регионалните/окръжните/местните избори; в този смисъл следва да се открои работата на центровете на мрежата Europe Direct на Европейската комисия и техните приемни структури като елементи, даващи тласък на разпространението на европейските ценности и дебата относно европейския проект. Аналогично, местните и регионалните власти следва да насърчават постоянни форуми за диалог и дебат на европейски теми с различните участници в своя регион с цел доближаване на проекта за изграждане на Европа до гражданите; |
| --- | --- |

7.

| 8. | призовава за институционализиране на новите форми на гражданско участие на равнището на Европейския съюз чрез граждански диалози с произволно избрани граждани по конкретни теми; |
| --- | --- |

8.

| 9. | подчертава, че регионите, окръзите и градовете на ЕС разполагат с конкретно ноу-хау, свързано с участието на гражданите, и припомня, че те организираха по-голямата част от почти 5 000-те граждански диалога и прояви, проведени в контекста на Конференцията; отново заявява готовността си да продължи да организира местни диалози за намаляване на разделението между европейските институции и гражданите чрез ангажираност на местно, окръжно и регионално равнище; |
| --- | --- |

9.

Активната субсидиарност и пропорционалността в европейския процес на вземане на решения

| 10. | препоръчва принципите на многостепенното управление и партньорство да бъдат разширени и включени в законодателните и регулаторните разпоредби на всички политики на ЕС, които имат регионално или местно въздействие; отново призовава за кодифициране на принципите на многостепенно управление и партньорство извън рамките на ЕСИ фондовете в междуинституционален кодекс за поведение и за включването им в Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество; |
| --- | --- |

10.

| 11. | подчертава, че европейските мисии като нов и жизненоважен инструмент за справяне с наболелите обществени предизвикателства са истинска проверка за въздействието на ЕС и доверието в него. Те трябва да се ползват с голяма легитимност и да бъдат широко приети. Както изтъкна Европейската комисия, ролята на градовете и регионите с всички техни заинтересовани страни и граждани е решаваща за постигането на амбициозните цели на мисиите на ЕС. Освен това призовава за мисиите на ЕС да се определят ясни пътни карти и да се създаде системен нов подход на многостепенно управление и методологии за експериментиране, изпитване на прототипи, наблюдение и разпространение на всички равнища на управление; |
| --- | --- |

11.

| 12. | призовава за укрепване на принципа на активна субсидиарност чрез изменения на Протокол No 2 към Договора от Лисабон относно прилагането на принципите на субсидиарност и пропорционалност; отправя искане тези изменения да удължат срока за контрол на прилагането на субсидиарността в рамките на механизма за ранно предупреждение на дванадесет седмици, да въведат систематично използване на матрицата за субсидиарност, разработена от КР, и да въведат процедура за „зелен картон“, която да дава възможност на значителен брой национални или регионални парламенти да предлагат законодателство на ЕС; |
| --- | --- |

12.

| 13. | предлага оценките на въздействието да включват териториално измерение и принципът на пропорционалност да има същото правно значение като принципа на субсидиарност; |
| --- | --- |

13.

| 14. | призовава КР да бъде постепенно преобразуван от консултативен орган в орган на Европейския съюз за съвместно вземане на решения относно ключови области на политиките с териториално въздействие; |
| --- | --- |

14.

| 15. | призовава във връзка със субсидиарността и подобряването на европейското законодателство да се изтъкнат инициативите, стартирани в тази област от Европейския комитет на регионите, не само Мрежата за наблюдение на субсидиарността, но и RegHub, чиято роля нараства и се оказва много полезна за Европейската комисия; |
| --- | --- |

15.

| 16. | посочва, че КР представлява измерение на европейската политика, което не може да бъде обхванато от други институции на ЕС, и че следователно регионалната и местната перспектива на КР има незаменим принос към процеса на изготвяне на политики и легитимността в рамките на Европейския съюз; |
| --- | --- |

16.

| 17. | счита, че е от съществено значение работата на КР да се съсредоточи върху политиките с териториално въздействие и следователно предимно върху въпроси, в които местните и регионалните власти участват на равнище изпълнение или са засегнати в значителна степен; |
| --- | --- |

17.

| 18. | призовава за въвеждането на задължение за Европейския парламент, Европейската комисия и Съвета на ЕС за обсъждане на становищата на КР, приети вследствие на задължителна консултация, и за представяне на основателни причини поради които тези становища не са взети предвид; |
| --- | --- |

18.

| 19. | призовава да му бъде предоставен достъп до тристранните срещи и свързаните с тях документи, при условие че е изготвил становище по съответното предложение съгласно член 307 от ДФЕС; отправя искане да му бъде предоставена възможност да предлага компромиси на съзаконодателите, което ще им позволи да получават ценен принос по отношение на реалностите на изпълнението по места; |
| --- | --- |

19.

| 20. | призовава за по-добри междуинституционални синергии, например чрез включване на КР в работата на структурите на Европейския парламент и на Съвета на Европейския съюз (напр. комисии, комитети и работни групи) и процедурата по комитет; |
| --- | --- |

20.

| 21. | припомня, че 70 % от законодателството се прилага на регионално и местно равнище, отправя искане за провеждане на консултации с Комитета в рамките на годишното и многогодишното планиране, дневния ред и процесите на определяне на приоритетите на ЕС като предвидените в Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество; във връзка с това изтъква добавената стойност на мрежата от регионални центрове RegHub и призовава за нейното укрепване; |
| --- | --- |

21.

| 22. | изразява убеждението, че отчитането в по-голяма степен на специфичния опит на местните и регионалните власти в прилагането на правото на ЕС ще доведе до по-добро регулиране в Европейския съюз; |
| --- | --- |

22.

| 23. | подчертава, че всяко развитие на европейското избирателно право, включително евентуалното въвеждане на транснационални листи, трябва да зачита принципа на териториално представителство и да гарантира връзката с местното и регионалното измерение на политиките на ЕС, както и близостта на членовете на Европейския парламент до гражданите; |
| --- | --- |

23.

Европейските ценности и върховенството на закона

| 24. | посочва, че местните и регионалните власти играят важна роля за укрепването на върховенството на закона; поради тази причина осъжда всички опити за накърняване на върховенството на закона, за инструментализиране на съдебната система и за подкопаване на европейските ценности, права и върховенството на правото на ЕС над националното право; подчертава, че местните и регионалните власти трябва да участват в мониторинга на върховенството на закона и оценката му въз основа на критериите, разработени от Венецианската комисия; |
| --- | --- |

24.

| 25. | призовава отново за укрепване на авторитета на ЕС и държавите членки, доверието в публични институции, зачитащи върховенството на закона, и местните и регионалните власти като инкубатори на демокрацията; |
| --- | --- |

25.

| 26. | счита, че нарушенията на върховенството на закона трябва да водят до спиране на плащанията или финансови корекции и че в случай на такива мерки онези бенефициери на финансиране от ЕС, които не носят отговорност за нарушенията на върховенството на закона, включително местните и регионалните органи, следва да продължат да получават финансова подкрепа от съответната държава членка; |
| --- | --- |

26.

| 27. | отчита факта, че кризата с COVID-19 изостри съществуващите различия между европейските региони; поради това призовава компонентите на Конференцията да укрепят европейската солидарност и да признаят сближаването като основна европейска ценност; |
| --- | --- |

27.

| 28. | предлага създаването на програма „Еразъм“ за местните и регионалните политици, за да се подпомогне развитието на познанията им за ЕС, да се увеличи отпускането на средства и да се подобри качеството на изпълнението на политиките; |
| --- | --- |

28.

Младеж, образование и култура

| 29. | посочва, че Конференцията за бъдещето на Европа следва да оглави усилията за постигане на Съюза на равенство, като се предприемат ефективни действия за справяне с всички форми на дискриминация; счита за изключително важно да се гарантира в по-голяма степен, че принципите за равенство между половете са интегрирани в цялото законодателство на ЕС и че за всеки новопредложен законодателен акт на ЕС се представят „оценки на въздействието по признак пол“; |
| --- | --- |

29.

| 30. | счита, че Конференцията за бъдещето на Европа следва да отправи предложения за устойчива защита и насърчаване на малцинствата в ЕС въз основа на предложенията на успешната гражданска инициатива „Minority SafePack“; |
| --- | --- |

30.

| 31. | подчертава необходимостта от справяне със заплахите от дезинформация в Европа и призовава за въвеждането на общоевропейска учебна програма за гражданско образование, насърчаване на европейските демократични ценности, критично мислене, цифрови умения и медийна грамотност, която да бъде разработена и осъществявана в партньорство с местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

31.

| 32. | призовава за решителни действия на равнището на ЕС за намаляване на регионалните различия в образованието, особено в отдалечените, трансграничните, селските и бедните градски райони; отправя искане ЕС да подкрепи националните и регионалните усилия за ориентирано към бъдещето образование чрез разработването на нови инструменти за преподаване, като например общоевропейски многоезични цифрови платформи за широко разпространение на образователно съдържание; |
| --- | --- |

32.

| 33. | изтъква значението на по-нататъшното разширяване на бенефициерите, възможностите и средствата на програмата „Еразъм+“, която е най-важният инструмент, с който разполага Европейският съюз за изграждането на европейско съзнание. По-специално би трябвало да се увеличат настоящите средства и възможности на равнището на училищата, както и в областта на публичната администрация, за да се създаде програма за обмен на добри практики с по-широк обхват от този на съществуващата в момента програма „Еразъм за публичната администрация“; |
| --- | --- |

33.

| 34. | счита, че справянето с младежката безработица и младежката и детската бедност следва да се превърне в приоритет във всички европейски региони, градове и селски райони; |
| --- | --- |

34.

| 35. | счита, че всеобщият достъп до културни и спортни дейности е ключът към създаването на възможности за икономическо и социално развитие и увеличаването на общия брой хора, особено младите хора, участващи в такива дейности, като по този начин се улеснява насърчаването на общите европейски ценности; |
| --- | --- |

35.

Климат, околна среда и издръжливост

| 36. | припомня, че регионите и градовете играят решаваща роля за изпълнението на повечето действия във връзка със смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към него, за реагирането при климатични бедствия и за осигуряването на активен ангажимент на местните общности в екологичния преход; поради това отправя искане за ясно определено институционално участие на местните и регионалните власти в разработването и прилагането на политиките в областта на климата, енергетиката и околната среда, за пряк достъп до финансиране от ЕС, за намаляване на бюрократичните пречки до минимално необходимото и за координирани програми на всички равнища на управление, и по-специално инвестиционните планове в подкрепа на Европейския зелен пакт и плановете за възстановяване и устойчивост; подчертава, че прякото финансиране е предпоставка за това градовете и регионите да бъдат готови да постигнат амбициозните цели, договорени в рамките на пакета „Подготвени за цел 55“; |
| --- | --- |

36.

| 37. | изтъква териториалното измерение на Европейския зелен пакт и взаимодействието с цифровата трансформация и социалните политики; отправя искане при мониторинга на мерките в областта на климата в плановете за възстановяване и устойчивост да се вземат предвид местните зелени пактове; предлага европейски регионален набор от показатели за Зеления пакт с ясни, целенасочени, лесни за използване показатели за измерване и мониторинг на въздействието на Зеления пакт на равнището на регионите (NUTS 2); |
| --- | --- |

37.

| 38. | отново отправя своите искания за систематична организация на многостепенни платформи и диалози, за да се осигури структурирано и приобщаващо участие на местните и регионалните власти в планирането и изпълнението на инициативите на Зеления пакт, което също ще допринесе за издръжливостта на местните общности; подчертава, че успехът на Зеления пакт изисква бърз процес на преход към системи за производство на енергия от възобновяеми източници, технологии за тях и адаптиране на свързаната с тях инфраструктура; |
| --- | --- |

38.

| 39. | подчертава нарастващата роля на местните и регионалните власти на световно и европейско равнище за гарантиране на справедлив климатичен преход; отбелязва, че Парижкото споразумение и Декларацията от Единбург относно глобалната рамка за биологичното разнообразие след 2020 г. признават значението на многостепенното управление за постигане на неутралност по отношение на климата, биологичното разнообразие и устойчивото развитие в духа на целите на ООН за устойчиво развитие; отново изразява подкрепата си за система на приноси, определени на регионално и местно равнище, с цел официално признаване, наблюдаване и насърчаване на намаляването на емисиите на парникови газове; |
| --- | --- |

39.

| 40. | препоръчва да се обърне внимание на устойчивата трансформация на транспортния сектор, която трябва да бъде справедлива и честна, като се гарантира, че нито един регион няма да бъде пренебрегнат и че устойчивата мобилност, използваща алтернативни горива, е финансово приемлива и достъпна за всички граждани във всички региони; предлага механизъм за справедлив преход за регионите, които зависят от автомобилната промишленост, за да се управляват промените в сектора, като се има предвид, че автомобилният сектор (който осигурява преки и непреки работни места на 13,8 милиона европейци, което представлява 6,1 % от общата заетост в ЕС) е в процес на фундаментална трансформация по пътя към превозни средства с нулеви емисии, което оказва огромно въздействие върху регионалния растеж и работните места; |
| --- | --- |

40.

Здравен съюз

| 41. | заявява отново ангажимента си да работи за създаването на пълноценен Европейски здравен съюз, който зачита принципа на субсидиарност и правните правомощия в областта на здравеопазването; призовава за отреждането на по-ясна роля на регионалните власти, по-специално на регионите със законодателни правомощия в областта на здравеопазването, и на местните власти в бъдещия орган на ЕС за готовност и реакция при извънредни здравни ситуации, наред с националните органи и институциите на ЕС; |
| --- | --- |

41.

| 42. | подкрепя достъпа до електронно здравеопазване за всички граждани на ЕС; призовава за задълбочаване на правомощията на ЕС в областта на здравеопазването, включително чрез промени в Договора, по-специално за да се даде възможност на Комисията официално да признае извънредна ситуация в областта на общественото здраве на равнището на Съюза; подкрепя призива за укрепване на защитата на общественото здраве, производствения капацитет на ЕС и засилване на сътрудничеството в областта на лекарствените продукти; |
| --- | --- |

42.

| 43. | насърчава развитието на сътрудничеството в областта на трансграничното здравно обслужване, включително дългосрочно финансиране от ЕС и позволяване на свободното преминаване през границите на персонал и превозни средства, работещи в службите за спешна помощ и здравното обслужване. Настоящите бюрократични пречки пред трансграничното здравно обслужване и услугите за спешна помощ следва да бъдат премахнати в краткосрочен план и без бюрокрация, в полза на гражданите; |
| --- | --- |

43.

Икономика, социална справедливост и работни места

| 44. | изразява убеждението си, че Конференцията за бъдещето на Европа предоставя истински импулс за превръщането на Европейския стълб на социалните права в новата социална нормативна уредба, като улеснява прехода към устойчива икономика и достъпа до работни места, като същевременно засилва социалното сближаване; |
| --- | --- |

44.

| 45. | призовава за преустройство на европейското икономическо управление, което трябва да подкрепя в по-голяма степен качествените публични, дългосрочни и устойчиви инвестиции на всички равнища на управление чрез преразглеждане на бюджетните правила, както и да подобри демократичната отчетност и ефективност чрез по-добро участие на местните и регионалните власти в европейския семестър чрез кодекс на поведение, основан на партньорство. Отново изразява позицията си в полза на премахването на единодушното вземане на решения в областта на данъчното облагане, за да се даде възможност на Европейския съюз да взема необходимите решения с квалифицирано мнозинство, както и в други области на действие; |
| --- | --- |

45.

| 46. | призовава за използване на наличното финансиране за възстановяване и за екологичния и цифровия преход, за да се улесни преходът на пазара на труда, преквалификацията и повишаването на квалификацията, като същевременно се гарантира същото равнище на защита за работещите през цифрови платформи или в икономиката по отделни заявки, както за лицата, работещи в офлайн икономиката; |
| --- | --- |

46.

| 47. | подчертава ролята на иновациите за развитието на по-силна икономика и гарантирането както на конкурентоспособен, така и на устойчив растеж; счита, че европейските иновации изискват инвестиции в необходимия капацитет (научноизследователска инфраструктура, широколентови мрежи, суперкомпютри, изкуствен интелект и набори от свободно достъпни данни) и трябва да привлекат учени и специалисти във всички европейски територии; |
| --- | --- |

47.

Цифрова трансформация

| 48. | счита, че цифровата трансформация ще трябва да гарантира пълноценното използване на технологиите в полза на всички сектори на обществото, в пределите на етическа рамка, зачитаща правата на гражданите, особено при използването на революционни технологии, и в частност изкуствен интелект, като същевременно се преодолее цифровото разделение и се гарантира, че цифровата грамотност и свързаност ще се превърнат в реалност във всички части на Европа; |
| --- | --- |

48.

| 49. | подчертава необходимостта от сигурност, оперативна съвместимост и съхранение на данните и очаква предложението на Европейската комисия за Европейски акт за киберустойчивост; счита, че за да се гарантира достъп до цифрови услуги и информация, включително ефективно предоставяне на обществени услуги, е необходимо да се инвестира в сигурна инфраструктура с голям капацитет за предоставяне на достъп до интернет както на физически лица, така и на организации; |
| --- | --- |

49.

| 50. | посочва, че цифровата трансформация зависи от дългосрочна визия за образованието, научните изследвания и обмена по въпросите на цифровите технологии, в която ЕС трябва да бъде новатор и лидер в откриването на нови цифрови технологии и услуги и трябва да определя подходящи и съгласувани цифрови стандарти; |
| --- | --- |

50.

| 51. | счита, че дискусията за бъдещето на Европа следва да включва „цифрово сближаване“ като важно допълнително измерение на традиционното понятие за икономическо, социално и териториално сближаване, дефинирано в Договора за ЕС; |
| --- | --- |

51.

| 52. | призовава за незабавни действия за преодоляване на цифровото разделение между държавите — членки на ЕС, и между градските и селските райони, що се отнася до свързаността и цифровата инфраструктура, цифровите умения, достъпа и използването на електронни административни услуги; поради това призовава за въвеждането на „цифрова карта на ЕС за трансгранични услуги“, за да се опрости достъпът до обществени услуги и услуги за спешна помощ за гражданите и предприятията в трансграничните региони; |
| --- | --- |

52.

Миграция

| 53. | призовава за европейски подход при справянето с първопричините за миграцията като явление, предизвикано от глобална нестабилност и конфликти, нестабилност на държавите и миграция, свързана с климата; призовава настоятелно за ефективно изграждане на капацитет за повишаване на ефикасното и ефективно управление на миграцията от страна на всички равнища на управление; |
| --- | --- |

53.

| 54. | отбелязва признаването от страна на гражданите и делегатите на ключовата роля на местните и регионалните власти за интеграцията и приобщаването на мигрантите и бежанците в особено засегнатите райони; поради това призовава за включване на местните и регионалните власти в разработването на интеграционните политики; отправя искане за разработването на по-гъвкав политически инструментариум, който да позволява на поднационалните органи да насочват интеграцията и да измерват успеха на политиките за интеграция и приобщаване на регионално и местно равнище; призовава големият потенциал на доброволната солидарност в нашите общини и региони да залегне в концепция за капацитет за доброволно приемане, която да бъде интегрирана във всеобхватна и дългосрочна политика в областта на миграцията; |
| --- | --- |

54.

| 55. | препоръчва да се създадат методологии за възпроизвеждане на устойчиви модели на прием и интеграция като общностното спонсориране; |
| --- | --- |

55.

Резултатите от Конференцията за бъдещето на Европа и последващи действия

| 56. | разглежда Конференцията за бъдещето на Европа като отправна точка за напълно овластяващ демократичен процес на европейско, национално, регионално и местно равнище; отново подчертава необходимостта от непрекъснат, действително приобщаващ, прозрачен, децентрализиран, балансиран от географска и политическа гледна точка дебат относно бъдещето на Европейския съюз; счита, че Конференцията би трябвало да следва отворен подход, включително по отношение на реформирането на политиките и институциите, и че тя би трябвало да проправи пътя към трайни реформи, които да продължат след Конференцията; |
| --- | --- |

56.

| 57. | отново потвърждава пълната си ангажираност да допринесе за последващите действия във връзка с Конференцията, превръщайки политическите инициативи и предложения в действия, които отговарят на очакванията на гражданите; посочва, че успехът на Конференцията зависи и от това препоръките на гражданите в крайна сметка да намерят израз в конкретни резултати. Ако техните препоръки не бъдат приети или бъдат приети в изменена форма, причините следва да бъдат обяснени по прозрачен и разбираем начин; |
| --- | --- |

57.

| 58. | подчертава, че при предприемането на последващи действия, като нови законодателни предложения за прилагането на резултатите от Конференцията, трябва да се спазва разделението на правомощията, и по-специално принципите на субсидиарност и пропорционалност, залегнали в Договорите; |
| --- | --- |

58.

| 59. | възлага на своя председател да изпрати настоящата резолюция на председателството на Конференцията за бъдещето на Европа, както и на Европейския парламент, френското, чешкото и шведското председателство на Съвета на ЕС и на председателя на Европейския съвет и Европейската комисия; |
| --- | --- |

59.

| 60. | призовава първоначално планираният срок на Конференцията, т.е. две години, считано от 9 май 2021 г., да се използва напълно, за да се даде възможност за адекватно и изчерпателно разглеждане на идеите и предложенията на гражданите. През пролетта на 2022 г. следва да се представи само междинен доклад. |
| --- | --- |

60.

Брюксел, 27 януари 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  ОВ C 324, 1.10.2020 г., стр. 8.

1

(2)  ОВ C 141, 29.4.2020 г., стр. 5.

2

(3)  ОВ C 300, 27.7.2021 г., стр. 1.

3

(4)  ОВ C 97, 28.2.2022 г., стр. 1.

4

---

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

Interactio — изцяло дистанционен режим — 148-а пленарна сесия на КР, 26.1.2022 г. — 27.1.2022 г.

| 13.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 270/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 270/8

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Стратегическа рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2021—2027 г.

(2022/C 270/02)

| Докладчик: | Sergio Caci (IT/ЕНП), кмет на община Montalto di Castro |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегическа рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2021—2027 г. — Здравословни и безопасни условия на труд в променящ се свят на труда
  COM(2021) 323 final |

Докладчик:

Sergio Caci (IT/ЕНП), кмет на община Montalto di Castro

Отправен документ:

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегическа рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2021—2027 г. — Здравословни и безопасни условия на труд в променящ се свят на труда

COM(2021) 323 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | приветства изготвената от Европейската комисия стратегическа рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2021—2027 г. (новата стратегическа рамка на ЕС), която има за цел да се защити здравето на работниците и да се намалят свързаните с работата смъртни случаи до 2030 г. (т.нар. цел „Нулева смъртност“ — Vision Zero), като същевременно се гарантира по-безопасна работна среда в съответствие с новите нужди, които се появиха по-специално (но не само) след пандемията от COVID-19. По същия начин счита, че една стратегия, а не стратегическа рамка, би дала по-силен политически сигнал по отношение на предвидените цели и предложените действия за постигането им; |
| --- | --- |

1.

| 2. | изразява убеденост, че политическата рамка на ЕС в сферата на здравословните и безопасните условия на труд (ЗБУТ) досега е довела до значителни подобрения в посока повишаване на стандартите за ЗБУТ в целия ЕС. Заедно с целта „Нулева смъртност“ в рамката се подчертава, че амбициите на ЕС сочат в правилната посока, но е необходимо по-широкообхватно включване на всички категории работници, каквото липсва във въпросното предложение; |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава необходимостта ЕС да играе роля за осигуряване на единна стратегическа насока в тази област. Тази необходимост беше демонстрирана ясно както от проучванията, така и от практическите резултати от последните десетилетия. Основният акцент на законодателството в областта на ЗБУТ показва, че действията на ЕС и държавите членки съвместно с други участници (например социални партньори и различни заинтересовани страни на различните равнища на управление) могат да окажат положително и пряко въздействие върху трудовия живот както по отношение на здравето, така и на безопасността; |
| --- | --- |

3.

| 4. | без колебание подкрепя трите междусекторни цели за стратегическата рамка, определени от Европейската комисия за следващите пет години, а именно предвиждане и управление на промените в новия свят на труда след пандемията, дължащи се на екологичния, цифровия и демографския преход, подобряване на превенцията на злополуки и заболявания на работното място, и увеличаване на подготвеността за потенциални бъдещи здравни кризи; |
| --- | --- |

4.

| 5. | приветства идеята, че за да постигне своите цели, Комисията възнамерява да преразгледа Директивата за работното място и Директивата за работата с екранно оборудване, както и да актуализира правилата на ЕС относно опасните химични вещества, за да се бори с рака, репродуктивните и респираторните заболявания, като осъвремени граничните стойности за защита от азбест и олово; |
| --- | --- |

5.

| 6. | освен това препоръчва на Комисията да продължи с подготовката и възможно най-бързото прилагане, съвместно със социалните партньори, на инициатива на равнището на ЕС относно психичното здраве на работното място, за да се направи оценка на възникващите проблеми в тази област. Инициативата трябва да послужи за вдъхновение в отделните държави членки/сектори/работни места, когато е необходимо; |
| --- | --- |

6.

| 7. | във връзка с предходните два параграфа, изразява твърдо мнение, че тези мерки трябва да се прилагат за всички категории работници, включително тези, които понастоящем са изключени от политическата рамка; |
| --- | --- |

7.

| 8. | подчертава предизвикателството, което представлява застаряващата работна ръка по отношение на здравословните и безопасни условия на труд. Необходимо е да се зачита принципът на адаптиране на работните места към хората, за да се премине към трудова среда, приобщаваща работниците от всички възрасти; |
| --- | --- |

8.

| 9. | отбелязва със задоволство факта, че извличайки поуки от пандемията COVID-19, Европейската комисия възнамерява да разработи процедури за спешни случаи и насоки за бързо разгръщане, прилагане и наблюдение на мерките при потенциални бъдещи здравни кризи в тясно сътрудничество с работещите в общественото здравеопазване; |
| --- | --- |

9.

| 10. | изразява съжаление, че макар всички държави членки към момента да са интегрирали поне частично в своите национални системи буквата и духа на политическата рамка на ЕС, на практика нито една от тях не я следва в нейната цялост. Това се дължи на факта, че някои държави не са преразгледали и актуализирали своите национални стратегии в областта на ЗБУТ, за да ги приведат изцяло в съответствие със стратегическата рамка на ЕС за периода 2014—2020 г., поради лошо планиране или, както се подчертава от EU-OSHA, лоши резултати при постигането на ключовите цели, например по отношение на застаряването на заетото население, опростяването на процедурите и по-ефективното и навременно прилагане на законодателството. |
| --- | --- |

10.

ЗБУТ и култура на превенция

| 11. | подчертава, че през последните четиридесет години броят на трудовите злополуки е намалял благодарение на три фактора: научните и технологичните подобрения, законодателството в областта на ЗБУТ и системите за управление на ЗБУТ. Поради това счита, че по време на разработването, приемането и прилагането на стратегията европейският и националният законодател — съвместно със социалните партньори — трябва да се позовават на солидна култура на превенция като основен метод за постигане на целта „Нулева смъртност“ и останалите цели, в общия интерес на работниците и предприятията; подчертава значението на социалния диалог и на участието и сътрудничеството на всички заинтересовани страни, правителства и администрации на европейско, национално, регионално и местно равнище, както и на работодателите и работниците, в политиките за превенция; |
| --- | --- |

11.

| 12. | отбелязва проучване на Международната асоциация за социално осигуряване (ISSA) (1), което показва, че инвестирането в добра стратегия за ЗБУТ и превенция на риска на работното място може да доведе до 2,2 евро възвръщаемост за предприятията на всяко евро, похарчено за работник годишно, при това без да се отчитат неизмеримата загуба на работно време, понижаването на духа на работното място и последващото въздействие върху производителността и конкурентоспособността на предприятията; |
| --- | --- |

12.

| 13. | изразява съгласие с Европейската комисия, че неспазването на принципите за превенция води до лоша реклама за предприятията, засегнати от трудови злополуки, със сериозни последици за тяхната репутация и за перспективите за работа на служителите; |
| --- | --- |

13.

| 14. | препоръчва работодателите да включат превенцията на професионалните рискове в предприятието чрез модели на вътрешно управление, като назначат отговорни за това работници и създадат собствени служби за превенция, както и да се насърчи обучението по превенция сред работниците. |
| --- | --- |

14.

ЗБУТ и екологичният, цифровият и демографският преход

| 15. | счита, че технологичният прогрес непрекъснато променя пейзажа на работното място. Ето защо е добре ЕС да представя предложения, които са в крак с технологиите на работното място, както е посочено в първата цел на Комисията за новата политическа рамка на ЕС; |
| --- | --- |

15.

| 16. | макар да признава положителните аспекти на предложението за установяване на хармонизирани правила относно изкуствения интелект (ИИ), счита, че то следва да разглежда и проблемите, които биха могли да възникнат във връзка със здравословните и безопасни условия на труд; |
| --- | --- |

16.

| 17. | изразява съгласие със забележките в Бялата книга за ИИ (2), според които работниците и работодателите ще бъдат пряко засегнати от проектирането и използването на системите за изкуствен интелект на работното място, и че участието на социалните партньори ще бъде фактор от решаващо значение за гарантиране на антропоцентричен подход към ИИ на работното място; |
| --- | --- |

17.

| 18. | в това отношение отново подчертава заявеното по въпроса за ЗБУТ в становището на Комитета на регионите „Бяла книга за изкуствения интелект — Европа в търсене на високи постижения и атмосфера на доверие“ (3), а именно, че използването на технологиите за изкуствен интелект е от голямо значение за условията на труд и благосъстоянието на работниците. Във връзка с това се присъединява към призива на европейските социални партньори за „свеждане до минимум на данните и прозрачност, наред с ясни правила за обработването на лични данни, с цел да се ограничи рискът от обезпокоително наблюдение и злоупотреба с лични данни“, за да се гарантира зачитане на човешкото достойнство; |
| --- | --- |

18.

| 19. | отново подчертава, че е изключително важно „да се даде възможност на представителите на работниците да се занимават с въпроси, свързани с данните, съгласието, защитата на неприкосновеността на личния живот и наблюдението, като събирането на данни се обвърже с конкретна и прозрачна цел и се гарантира прозрачност, когато се използват системи с ИИ в процедурите в сферата на човешките ресурси“ (4); |
| --- | --- |

19.

| 20. | обръща внимание на предизвикателството, което представляват демографските промени за здравословните и безопасни условия на труд. Необходими са политики, които да насърчават управлението на възрастта в предприятията и организациите, както и иновативни подходи, за да се адаптират работните места към тази реалност, като се вземат предвид различните възрастови групи и фактът, че по-възрастните работници не представляват хомогенна група. |
| --- | --- |

20.

Регионално и местно значение на стратегията

| 21. | подчертава, че със своя подход „Нулева смъртност“ стратегическата рамка на ЕС за периода 2021—2027 г. ще изисква местните и регионалните власти да се справят с проблемите в тази област и да прилагат целите на рамката директно по места чрез надзор, обучение, изграждане на култура на превенция и защита на работниците, както и сътрудничество, конкретизирано чрез обмен на опит и добри практики, по-нататъшно установяване на проблемите и оценка на решенията, които са най-подходящи за справяне с тези проблеми, последвана от обратна връзка; |
| --- | --- |

21.

| 22. | счита, че проследяването на прилагането на законодателството в областта на ЗБУТ и управлението на целите в тази област предполага ключова роля за регионите и градовете в постигането на амбициозните цели на стратегията; |
| --- | --- |

22.

| 23. | счита, че регионите и градовете би трябвало да продължат да насърчават и предоставят обучение и образование на инспекторите по труда, работодателите и работниците, за да им помогнат да се адаптират към значителните промени в сферата на труда, предизвикани от екологичния и цифровия преход, но също и от новите условия, наложени от пандемията от COVID-19, и от застаряването на работната ръка; |
| --- | --- |

23.

| 24. | вярва, че възможно най-тясното сътрудничество на регионалните и местните власти с ЕС и съответните национални органи, както и с други градове и региони, съчетано с обмен на опит и най-добри практики, ще насърчи напредъка в областта на ЗБУТ и ще допринесе за изграждането на култура на превенция; |
| --- | --- |

24.

| 25. | подчертава значението на научните изследвания и обмена на знания и най-добри практики на европейско, национално, регионално и местно равнище, за да се улеснят идентифицирането и оценката на новите рискове и тяхното предотвратяване, въз основа на сътрудничество между публичните органи при разработването на авангардни политики в тази област; |
| --- | --- |

25.

| 26. | подчертава, че подходящото участие на регионите и градовете е необходимо за по-нататъшното развитие на стратегията за ЗБУТ. Поради това счита за изключително важно тяхното активно участие в извършването на оценки на ЗБУТ на работното място. Освен това те трябва да имат възможност да изпращат обратна връзка до ЕС, за да му помогнат да добие ясна представа за ситуацията по места, с цел да се коригира текущата ситуация в хода на работата и да се спомогне за формулирането на следващата стратегия след 2030 г.; |
| --- | --- |

26.

| 27. | за тази цел призовава Комисията да създаде специален цифров инструмент (например портал), който да допълва Европейското проучване за новите и нововъзникващите рискове в предприятията (ESENER) на EU-OSHA и който регионите и градовете да могат да използват, когато считат за уместно или необходимо да предоставят информация на европейския законодател относно здравословните и безопасни условия на труд. |
| --- | --- |

27.

Заключителни политически препоръки

| 28. | изразява твърдо убеждение, че местните и регионалните власти, в качеството си на работодатели, следва да дават пример, когато става въпрос за пълното прилагане на мерките, предложени в стратегическата рамка; |
| --- | --- |

28.

| 29. | отново изразява убеждението си, че „процедурите за възлагане на обществени поръчки могат да спомогнат за предотвратяване на екологичния и социалния дъмпинг чрез включването в критериите за възлагане на поръчката на качествени, екологични и/или социални аспекти“ (5). Поради това приканва местните и регионалните власти при възлагането на обществени поръчки да обърнат специално внимание на условията на труд, включително здравословните и безопасни условия на труд, предлагани от изпълнителите и техните вериги от подизпълнители; |
| --- | --- |

29.

| 30. | приветства подхода „Нулева смъртност“ и неговата цел за свеждане до нула на свързаните с работата смъртни случаи до 2030 г.; счита за важно допълнително да се засилят усилията на работното място за предотвратяване на злополуките и професионалните заболявания; посочва обаче, че подходът „Нулева смъртност“ не трябва да се ограничава само до смъртните случаи, а да обхваща и злополуките и професионалните заболявания, както и превенцията и премахването на рисковете в съответствие с принципите на рамковата директива (6); |
| --- | --- |

30.

| 31. | припомня, че работата сама по себе си е важен фактор за насърчаване на здравето; счита, че за да се повиши максимално ефективността на стратегията за ЗБУТ, е важно да се възприеме цялостен подход, който да взема предвид връзката между добрата работна среда, психичното и физическото здраве, ефективността, качеството и ползите от дейността; изтъква, във връзка с това, ползите от прилагането на политики за насърчаване на здравето на работното място и от насърчаването на навици за здравословен и безопасен живот, които включват и аспекти като храненето и физическата активност; |
| --- | --- |

31.

| 32. | изразява своето одобрение за стратегическата референтна рамка относно насилието, тормоза или дискриминацията на работното място и приветства вниманието, което се отделя на аспектите на равенството между половете. Комитетът, обаче, би предпочел рамката да бъде в съответствие с Конвенция 190 на МОТ относно насилието и тормоза на работното място, която дава всеобхватно определение за насилие и тормоз и има по-широк обхват, който обхваща работниците и другите лица в сферата на труда (7); |
| --- | --- |

32.

| 33. | отново подчертава своето одобрение за продължаващия напредък и трите последователни актуализации на Директивата за канцерогените и мутагените; подкрепя предложението на Комисията за преразглеждане и допълване на веществата и граничните стойности на професионална експозиция съгласно Директивата за канцерогените и мутагените, което беше разработено чрез вече установена процедура и съвместно тристранно сътрудничество (с представители на работниците, работодателите и правителствата) с участието на всички държави членки; посочва, че това тристранно сътрудничество се осъществява в рамките на Консултативния комитет за безопасност и здраве на работното място (ACSH) на Комисията. С оглед на това Комитетът очаква с нетърпение по-нататъшната работа за определяне на обвързващи, основани на доказателства и научно актуални гранични стойности на професионална експозиция, обхващащи всички 50 приоритетни канцерогена (в сравнение с настоящите 27), и за включване на токсичните за репродукцията вещества и опасните лекарствени продукти; |
| --- | --- |

33.

| 34. | изразява подкрепа за включването на комбинираното излагане на опасни химикали, нарушители на ендокринната система и преразглеждането на задължителните гранични стойности на професионална експозиция (BOEL) за кристален силициев диоксид в раздела за излагане на химикали на политическата рамка за ЗБУТ; |
| --- | --- |

34.

| 35. | изразява подкрепа за необходимостта от предоставяне на насоки, свързани с Европейската рамка за управление на психосоциалните рискове, които да надхвърлят индивидуалистичния подход, който не разглежда въздействието на организацията на труда върху психичното здраве; за тази цел призовава Комисията да продължи да си сътрудничи с държавите членки и регионалните и местните власти в сферата на превенцията на психосоциалните рискове на работното място и да провери дали е необходимо съобщение относно тези рискове, като подготовка за представянето на директива по същия въпрос; |
| --- | --- |

35.

| 36. | очаква държавите членки да спазват препоръката на МОТ за един инспектор по труда на всеки 10 000 работници; освен това подчертава необходимостта от допълнително укрепване на механизмите за санкции и събирането на данни от страна на инспекторатите по труда, както и разпространението на събраните данни; |
| --- | --- |

36.

| 37. | призовава за включване на ЗБУТ в Законодателния акт за изкуствения интелект, тъй като проучванията, проведени от отделни държави членки, съдържат задълбочена оценка на организацията на труда, както и на физическото и психичното здраве и безопасността на работниците; |
| --- | --- |

37.

| 38. | счита, че стратегическа рамка за здравословни и безопасни условия на труд трябва да обхваща всички работници; отбелязва, че обхватът на приложение на стратегическата рамка за ЗБУТ изключва самостоятелно заетите работници (включително нетипичните работници и работещите през платформи); счита, че инициативата на ЕС за подобряване на условията на труд на работещите през платформи би могла да включва и препратка към ЗБУТ; |
| --- | --- |

38.

| 39. | поради това подчертава необходимостта от задълбочен преглед на тази рамка и призовава европейския законодател да покаже по-голяма амбиция в тази област и да разработи по-дългосрочна визия; |
| --- | --- |

39.

| 40. | настоятелно призовава Европейската комисия да преразгледа условията на труд при дистанционна работа, които обхващат физическото и психичното здраве, както и безопасността. Това следва да се извърши съвместно с европейските социални партньори, които понастоящем водят преговори относно цифровизацията. Това е неотложен въпрос, като се има предвид безпрецедентното нарастване на тази форма на работа в „новото нормално положение“; |
| --- | --- |

40.

| 41. | приветства твърдата препоръка на Европейската комисия към държавите членки да признаят COVID-19 за професионално заболяване и отново изтъква значението на задълженията на работодателите за осигуряване на достойни условия на живот и труд за мобилните работници и работниците мигранти, в това число сезонните работници; |
| --- | --- |

41.

| 42. | изразява задоволство от факта, че чрез своето предложение Комисията изпреварва промените в новия свят на труда, произтичащи от екологичния и цифровия преход, но също така, в по-общ план, от превенцията на свързаните с работата заболявания. |
| --- | --- |

42.

Брюксел, 26 януари 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  The return on prevention: Calculating the costs and benefits of investments in occupational safety and health in companies („Възвращаемостта от превенцията: изчисляване на разходите за инвестиции в здравословни и безопасни условия на труд и ползите от тях“), Международна асоциация за социална сигурност (ISSA), Женева, 2011 г.

1

The return on prevention: Calculating the costs and benefits of investments in occupational safety and health in companies

(2)  COM(2020) 65 final.

2

(3)  ОВ C 440, 18.12.2020 г., стр. 79.

3

(4)  Пак там.

4

(5)  ОВ C 440, 18.12.2020 г., стр. 42.

5

(6)  Директива 89/391/ЕИО на Съвета от 12 юни 1989 г. за въвеждане на мерки за насърчаване подобряването на безопасността и здравето на работниците на работното място (ОВ L 183, 29.6.1989 г., стр. 1).

6

(7)  Членове 1 и 2 от Конвенция No 190 относно насилието и тормоза, 2019 г. (No 190).

7

---

| 13.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 270/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 270/13

---

Становище на Европейския комитет на регионите — МРВ ускоряват изпълнението на Инициативата на ЕС относно опрашителите

(2022/C 270/03)

| Докладчик: | Frida NILSSON (SE/RE), член на местна асамблея: община Лидкьопинг |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Напредък в изпълнението на Инициативата на ЕС относно опрашителите
  COM(2021) 261 final |

Докладчик:

Frida NILSSON (SE/RE), член на местна асамблея: община Лидкьопинг

Отправен документ:

Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Напредък в изпълнението на Инициативата на ЕС относно опрашителите

COM(2021) 261 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | подчертава значението на опрашителите за устойчивостта на нашите общества и нашата природа. Опрашителите играят ключова роля както в продоволствените системи, така и за запазването на биологичното разнообразие и ландшафта. Следователно не само домашните опрашители се нуждаят от подкрепа; трябва да бъдат осигурени и жизнеспособни местообитания за дивите опрашители, тъй като те са част от природното биологично разнообразие. Домашните опрашители би трябвало да се разглеждат като допълнение към дивите опрашители, а не обратното; |
| --- | --- |

1.

| 2. | изразява загриженост относно липсата на осведоменост за това какво представляват опрашителите, степента, в която те са от ключово значение за функционирането на нашите екосистеми, и последиците, които намаляването и изчезването им биха могли да имат за живота ни; |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава важната връзка между биологичното разнообразие и изменението на климата, както и че те са свързани и си влияят взаимно. Разликите в температурата, променящите се метеорологични условия, загубата на местообитания и други фактори, причинени от променящия се климат, оказват пряко въздействие върху намаляването на опрашителите. От своя страна опазването и възстановяването на биологичното разнообразие играят важна роля за адаптирането към изменението на климата; |
| --- | --- |

3.

| 4. | оценява възможността да се допринесе за рамката на Европейския съюз за подкрепа и поддържане на жизнеспособни и разнообразни популации опрашители и поради това приветства прегледа на Европейската комисия на Инициативата за опрашителите, както и резолюцията на Европейския парламент и заключенията на Съвета по този въпрос (1); |
| --- | --- |

4.

| 5. | приветства положителната посока, която пое Инициативата на ЕС за опрашителите при стартирането ѝ през 2018 г. Въпреки това отбелязва със загриженост, че оттогава тенденцията за намаляване на популацията на опрашителите продължава. Изразява благодарност, че в доклада на IPBES за глобална оценка на биологичното разнообразие и екосистемните услуги се стига до заключението, че, въпреки недостатъчните действия, не е твърде късно за климата и биологичното разнообразие, но са необходими бързи действия на всички равнища; |
| --- | --- |

5.

| 6. | поради това подкрепя заключенията на Специален доклад No 15/2020 на Европейската сметна палата (2) и възлага големи очаквания на преразглеждането на Инициативата на ЕС за опрашителите; |
| --- | --- |

6.

| 7. | оценява включването на цели за биологичното разнообразие и опрашителите в няколко стратегии и политики на ЕС, като например новата ОСП, стратегията на ЕС за биологичното разнообразие и стратегията „От фермата до трапезата“; |
| --- | --- |

7.

| 8. | призовава за правнообвързващи цели, които да включват опрашителите като част от предстоящата инициатива на Европейската комисия относно целите на ЕС за възстановяване на природата в рамките на стратегията на ЕС за биологичното разнообразие; във връзка с това предлага подкрепа за прилагането на нова инициатива на ЕС по отношение на опрашителите, по-специално по отношение на дейностите по изпълнение и мониторинг; |
| --- | --- |

8.

| 9. | Целите, набелязани за подпомагане на опрашителите, следва също така да са насочени към това да помогнат на Европейския съюз да постигне задачите, определени в Програмата на ООН до 2030 г. и в целите за устойчиво развитие (3), по-специално тези, насочени към поддържане на биологичното разнообразие и местообитанията, важни за дивите опрашители; |
| --- | --- |

9.

| 10. | изразява убеждението си, че решаването на проблема с намаляването на опрашителите изисква координация и интегрирани стратегии, включващи всички сектори и политически сфери. Важно е да се ангажират всички заинтересовани страни и да се подобри ефективността на съществуващите, но фрагментирани усилия. Настоящата Инициатива за опрашителите постави основите, но сега е необходима допълнителна работа; |
| --- | --- |

10.

| 11. | застъпва становището, че и трите стълба на устойчивостта следва да бъдат взети предвид в процеса на осигуряване на устойчиви популации от диви опрашители. Това означава, че социалната, икономическата и биологичната устойчивост трябва да бъдат разгледани в достатъчна степен в мерките за изпълнение; |
| --- | --- |

11.

Опрашителите като част от разделението между селските и градските райони

| 12. | подчертава, че е важно да се погледне отвъд селскостопанските политики, когато целта е да се спре намаляването на опрашителите, тъй като селскостопанският сектор и неговият принос за намаляване на популациите на диви опрашители в много отношения вече са регулирани и прилагани в няколко политики на ЕС; |
| --- | --- |

12.

| 13. | призовава да се обърне специално внимание на традиционните земеделски стопани в усилията им да намалят въздействието си върху опрашителите, тъй като биологичното земеделие и агроекологичните практики по много начини вече защитават опрашителите и им осигурява изхранване. Научните изследвания, иновациите и гъвкавата система за изпълнение са от ключово значение за решаването на предизвикателствата, но също така и за създаването на условия за разнообразен селскостопански сектор; |
| --- | --- |

13.

| 14. | подчертава необходимостта да се проучи пълният обхват на замърсителите на околната среда, които надхвърлят рамките на пестицидите, като например светлинното замърсяване, за което е доказано, че до голяма степен засяга опрашителите, но все още не е намерено решение; |
| --- | --- |

14.

| 15. | обръща внимание на факта, че градските райони могат да допринесат за положителното развитие на биологичното разнообразие чрез ботанически градини, парцели за земеделие, градини в жилищните райони и свободни градски терени, което може да окаже пряко въздействие върху популациите на дивите пчели (4); |
| --- | --- |

15.

| 16. | предупреждава, че в един свят на разрастващи се градове включването на опазването на биологичното разнообразие и екосистемните услуги в градското планиране и урбанистичните практики е задължително условие, за да се защитят популациите на опрашителите, да се допринесе за тяхното многообразие и да се създадат нови местообитания; |
| --- | --- |

16.

| 17. | призовава съответните органи да извършват оценки на въздействието, които вземат предвид развитието, което ограничава правата на собственост и което по друг начин променя възможността за устойчив поминък. Тези оценки на въздействието трябва да отчитат не само биологичните ползи, но и възможното отрицателно въздействие върху поминъка и живота на жителите; |
| --- | --- |

17.

Действия на равнище ЕС

| 18. | призовава Европейската комисия, Европейския парламент и държавите — членки на ЕС, да гарантират, че политиките, програмите и плановете за възстановяване след пандемията допринасят за устойчивото управление на биологичното разнообразие, включително за спиране на обезпокоителното намаляване на дивите и домашните опрашители; |
| --- | --- |

18.

| 19. | призовава за подкрепа на местно и на регионално равнище за екологична схема за опрашителите, която да включва: засяването на привлекателни за опрашителите едногодишните култури на най-малко 10 % от селскостопанските земи; в допълнение към периода на цъфтеж на многогодишните култури, засаждане на най-малко два растителни вида, които да представляват интерес за опрашителите, между редовете на отглежданите растения, като тези два вида да цъфтят по различно време на годината, за да се гарантира в максимална степен наличието на ресурси за опрашителите; обучение за селскостопанските производители относно полезните насекоми и интегрираното управление на вредителите; и мерки, които следва да бъдат предприети в полза на стопанствата и които да гарантират наличието на опрашители в райони, лишени от биологично разнообразие; |
| --- | --- |

19.

| 20. | призовава съображенията, свързани с околната среда, да бъдат взети под внимание на всички равнища на публичния процес на вземане на решения и във всички политики, тъй като повечето човешки взаимодействия с природата до известна степен засягат екосистемите. Що се отнася до опрашителите, на това би трябвало да се отдели особено внимание при развитието на градските райони, инфраструктурата и други промени в земеползването; |
| --- | --- |

20.

| 21. | предупреждава, че въпреки че регионалните и местните власти осъществяват преки връзки с европейските граждани, отговорността за изпълнението и разработването на цели за опрашителите не е само в техните ръце. Националните правителства и ЕС трябва да допринасят за тази дейност, като подкрепят, насърчават и координират решения, които лесно могат да бъдат приложени в местен и регионален мащаб; |
| --- | --- |

21.

| 22. | призовава Европейската комисия да подкрепя активно кампании за повишаване на осведомеността на национално, регионално и местно равнище, насочени към промишлените сектори и към обществеността, чрез вече съществуващи и нови канали; |
| --- | --- |

22.

| 23. | изразява съжаление, че платформите, които бяха създадени за изграждане на знания и обмен на най-добри практики като част от Инициативата за опрашителите, като например кошера на ЕС за информация относно опрашителите, не успяха да достигнат до всички участници и все още не са достатъчно добре познати. Поради това призовава финансирането, знанията и изграждането на капацитет, както и най-добрите практики, като част от предстоящите инициативи на Комисията, да бъдат проектирани и оповестени по прозрачен начин, така че гражданите не само да бъдат вдъхновени, но и да знаят как да допринасят за задачата за създаване на устойчиви местообитания за опрашителите; |
| --- | --- |

23.

| 24. | настоятелно призовава преразгледаната Инициатива за опрашителите да проучи как съществуващите мрежи и организации могат да се използват за обмен на знания и най-добри практики с местните и регионалните органи в рамките на ЕС и извън него; |
| --- | --- |

24.

| 25. | предлага във връзка с това да работи с Европейската комисия за превръщането на Инициативата за опрашителите в част от съществуващите инициативи на ЕС, като например Платформата за екологизиране на градовете и Споразумението за зелен град; |
| --- | --- |

25.

| 26. | отново заявява, че мониторингът и докладването относно развитието на опрашителите играят важна роля в анализа на ефективността на всички прилагани мерки. Поради това призовава Европейската комисия да сподели рамка за докладване и мониторинг, която да може да се използва от поднационалните власти за тази цел. За да се гарантира лесно прилагане и подкрепа при създаването на стандартизирани програми за наблюдение на опрашителите на местно и регионално равнище, усилията следва да се придържат към съществуващите най-добри практики; |
| --- | --- |

26.

| 27. | отбелязва тясната връзка между местните видове цветя и местните видове или разновидности на опрашителите и поради това призовава за инвестиции в знания, опазване и производство на тези видове като начин за подпомагане на опрашителите; |
| --- | --- |

27.

| 28. | поради това призовава Европейската комисия да направи оценка на начина, по който ангажиментът за засаждане на най-малко три милиарда допълнителни дървета в градските райони в ЕС до 2030 г. би могъл да бъде разширен и свързан, така че да включва повече засаждане на местни видове цветя; |
| --- | --- |

28.

| 29. | би желал усилията за осигуряване на здрави популации от диви опрашители и ефективни мерки за биологична сигурност във връзка с опрашителите, както и насърчаване на използването на местни видове растения, да бъдат включени като цел в подлежащите на одобрение през 2022 г. национални стратегически планове по ОСП, за да се стимулират по-нататъшни действия. В интерес на лесното и правилно прилагане, тази отговорност би трябвало да се носи от държавите членки; |
| --- | --- |

29.

Действия на местно и регионално равнище и участие на КР

| 30. | подчертава възможностите и отговорностите на местните и регионалните власти за ускоряване на изпълнението на Инициативата за опрашителите сега и в още по-голяма степен в бъдеще; |
| --- | --- |

30.

| 31. | вярва в необходимостта от сътрудничество между местните и регионалните власти, както на национално, така и на трансгранично равнище, при приемането и прилагането на мерки в областта на околната среда. За опрашителите биологичните коридори са от съществено значение за подпомагане на устойчивостта и издържливостта на популациите. Тези задачи са подходящи за местните и регионалните власти, които чрез сътрудничество могат лесно да прилагат мерки, които ще допринесат за устойчиви популации на опрашителите; |
| --- | --- |

31.

| 32. | отбелязва също така значението на включването, наред с местните и регионалните власти, на гражданското общество, институциите на знанието, местните земеделци и частния сектор. За да се възползват в пълна степен от тези участници, тяхната работа и иновациите в рамките на секторите им, новата Инициатива за опрашителите трябва да създаде ефективна рамка за доброволни инициативи, познания, общи цели и доклади. Това би позволило на тези участници не само да спомогнат за постигането на целите, определени в рамките на инициативата, но и да отидат по-далеч; |
| --- | --- |

32.

| 33. | заявява своя ангажимент, че когато работи по въпроси, свързани с околната среда, по-специално по въпроси, свързани с биологичното разнообразие, ще повишава осведомеността и ще подчертава значението на целите в подкрепа на опрашителите, както и че ще работи за определяне на ясни роли на националните, регионалните и местните органи на управление, за да допринесе за обръщането на тенденцията за загуба на опрашители и за подкрепа на разработването на национални и местни планове за действие за опрашителите, включително като част от кампанията „Зелен пакт на местно равнище“; |
| --- | --- |

33.

| 34. | подчертава значението на признаването на социално-икономическите ползи от програмите за опрашителите. Насочването на вниманието към тези програми предоставя икономически възможности и възможности за социално приобщаване; |
| --- | --- |

34.

| 35. | изразява намерението си да продължи тясното си сътрудничество с Европейската комисия, особено при преразглеждането и изпълнението на целите в областта на биологичното разнообразие по отношение на опрашителите; |
| --- | --- |

35.

| 36. | предлага стартирането на мрежа за опрашителите като пилотен проект, при който местните органи могат да обменят знания и най-добри практики помежду си, насочени по-специално към градските центрове; |
| --- | --- |

36.

| 37. | призовава местните и регионалните органи да наблюдават и докладват за условията на опрашителите, тъй като познаването на местните видове и местната флора и фауна е от ключово значение за разбирането на местните условия както на дивите, така и на домашните опрашители, а местните и регионалните органи вече са запознати със своите местни и регионални условия; |
| --- | --- |

37.

| 38. | призовава членовете на КР да дават пример и да организират диалози и открити срещи на местно и регионално равнище, като гарантират, че гражданското общество и НПО са включени, тъй като намирането и преодоляването на пропуските в знанията е един от най-важните аспекти на Инициативата за опрашителите; |
| --- | --- |

38.

| 39. | призовава представителите на местните и регионалните общности да оценят степента, в която възстановяването на техните промишлени и исторически обекти може да бъде постигнато в комбинация с природосъобразни решения, насочени към увеличаване на популацията на опрашителите; |
| --- | --- |

39.

| 40. | изразява твърдо убеждение, че включването на по-младите поколения в дебата и намирането на решения е от решаващо значение, тъй като изпълнението на екологичните цели и по-специално укрепването на дивите популации на опрашителите ще отнеме няколко поколения. Във връзка с това приветства съществуващите примери, като например участието на младите хора в проекта STING (5), но призовава членовете на КР и по-широката общност на местните и регионалните власти да надграждат въз основа на този пример и да предложат дейности за гражданско участие в техните градове и региони, насочени по-специално към децата и младите хора. Повишаването на осведомеността за опрашителите би могло да стане част от дейностите, свързани с Европейската година на младежта (2022 г.); |
| --- | --- |

40.

Европейско участие в световен мащаб

| 41. | приветства положителния сигнал, изпратен от 15-ата конференция на страните по Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие, и нейния ангажимент за обръщане на тенденцията за загуба на животински и растителни видове до 2030 г.; |
| --- | --- |

41.

| 42. | подчертава решаващото значение на Декларацията от Единбург за поднационалните правителства, градовете и местните органи относно глобалната рамка за биологичното разнообразие за периода след 2020 г. (6) и също така се ангажира да я популяризира в контекста на дискусията относно опрашителите на европейско и международно равнище; |
| --- | --- |

42.

| 43. | призовава Комисията да обърне внимание на намаляването на опрашителите в международен план и да се застъпи за строги мерки за защита на опрашителите и техните местообитания по време на втората част на 15-ата конференция на страните по Конвенцията за биологичното разнообразие, която се предвижда да се проведе от 25 април до 8 май 2022 г. в Kunming, Китай; |
| --- | --- |

43.

| 44. | изразява готовност да бъде част от делегацията на ЕС на 15-ата конференция на страните по Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие и бъдещите издания на тази конференция, за да споделя възгледите на местните и регионалните власти в ЕС и мерките, които те вече са приложили, както и да спомага за надграждането върху успеха на Декларацията от Единбург в областта на опазването на опрашителите и техните местообитания. |
| --- | --- |

44.

Брюксел, 26 януари 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  2019/2803(RSP) и Заключения на Съвета, приети от Съвета на 3782-рото му заседание, проведено на 17 декември 2020 г. (14168/20).

1

(2)  https://op.europa.eu/webpub/eca/special-reports/pollinators-15-2020/bg/index.html

2

(3)  Програма на ООН до 2030 г. https://sdgs.un.org/2030agenda.

3

(4)  Baldock, K. C. R. и колектив. Where is the UK’s pollinator biodiversity? The importance of urban areas for flower-visiting insects. (Какво е състоянието на биологичното разнообразие на опрашителите в Обединеното кралство? Значението на градските зони за насекомите по цветята. Proc. R. Soc. B Biol. Sci. 282, 20142849 (2015 г.), Theodorou, P. и колектив. The structure of flower visitor networks in relation to pollination across an agricultural to urban gradient (Структурата на мрежите от насекоми по цветята във връзка с опрашването върху селскостопански и градски градиент). Funct. Ecol.
  31, 838–847 (2017 г.).

4

Proc. R. Soc. B Biol. Sci.

Funct. Ecol.

31

(5)  STING (Наука и технология за насекомите опрашители) — проект на Европейската комисия.

5

(6)  https://www.gov.scot/publications/edinburgh-declaration-on-post-2020-biodiversity-framework/

6

---

| 13.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 270/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 270/18

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Дългосрочна визия за селските райони на ЕС

(2022/C 270/04)

| Докладчик: | Juan Manuel MORENO BONILLA (ES/ЕНП), председател на Регионалното правителство на автономен регион Андалусия |
| --- | --- |

Докладчик:

Juan Manuel MORENO BONILLA (ES/ЕНП), председател на Регионалното правителство на автономен регион Андалусия

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | приветства дългосрочната визия като решаваща стъпка към устойчиво развитие на селските райони и реално териториално сближаване в целия ЕС, и изразява съжаление, че публикуването на тази дългосрочна визия идва след приключването на преговорите по общата селскостопанска политика (ОСП) за периода 2021—2027 г., тъй като тази политика би могла да допринесе за изпълнението на тази стратегия, по-специално чрез по-добър финансов баланс между първия и втория стълб на ОСП; |
| --- | --- |

1.

| 2. | във връзка с това изразява съжаление, че при неотдавнашната реформа на ОСП бяха изоставени инструментите за съчетаване на политиката на сближаване и политиките за развитие на селските райони, и по-специално осъжда факта, че не беше осъществена идеята за интегриране на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) в Регламента за общоприложимите разпоредби за политиката на сближаване за периода 2021—2027 г.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава необходимостта Конференцията за бъдещето на Европа да вземе предвид населението на селските райони, за да отрази неговите идеи, потребности и потенциал и да гарантира участието му в европейския проект; препоръчва включването на комуникационни и рекламни техники за подобряване на колективния образ на начина на живот в селските райони, за да се подчертаят културните и социалните предимства на живота на село; |
| --- | --- |

3.

| 4. | припомня необходимостта да се гарантира, че взаимополезните връзки между градските и селските райони ще бъдат интегрирани във всички политики на ЕС в съответствие с целите за териториално сближаване, като се оползотворява в максимална степен силната взаимозависимост между селските и градските райони; |
| --- | --- |

4.

| 5. | препоръчва настоящият териториален модел, основан на отношенията между град и регион, да бъде заменен с друг, основан на споделени и балансирани отношения между селските и градските райони. Този модел трябва да включва механизми за компенсация, за да се даде възможност за взаимни синергии и възстановяване на баланса в селските и градските отношения. Освен това един общ модел на градските и селските райони ще подобри опазването на биологичното разнообразие и ще насърчи биокултурното многообразие в селските райони; |
| --- | --- |

5.

| 6. | изразява съжаление, че насоките за укрепване на подкрепящите действия и финансирането за селските райони на равнището на ЕС ще бъдат изготвени едва за програмния период 2028—2034 г.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | подчертава спешната необходимост от формулиране на Европейска програма за селските райони, в която да се определят конкретни предложения за незабавно действие в подкрепа на дългосрочната визия, и препоръчва тези конкретни предложения да бъдат придружени от средства, финансови инструменти и количествени цели, за да се гарантира ефективното прилагане на дългосрочната визия; |
| --- | --- |

7.

| 8. | във връзка с това предлага да се въведе минимално целево заделяне на европейски средства в селските райони за осъществяване на неселскостопански проекти, както в оперативните програми на политиката на сближаване, така и в други европейски програми за пряка намеса („Хоризонт Европа“, Механизма за свързване на Европа или „Творческа Европа“); |
| --- | --- |

8.

| 9. | приветства намерението на Комисията за включване на перспективата за селските райони във всички политики на ЕС. Оценките на териториалното въздействие на съвместните действия на равнището на ЕС са предпоставка за ефективни и целенасочени политики. Във връзка с това Комитетът посочва, че в оценките на въздействието трябва да се вземат предвид и биологичното разнообразие и биокултурните характеристики; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подчертава, че трябва да се гарантира достатъчно финансиране за осъществяването на визията за селските райони на ЕС. Политиката на ЕС за селските райони следва да бъде интегрирана във възможно най-голяма степен в политиката на сближаване, за да се създаде съгласувана политика за развитие. Развитието на селските райони обхваща не само селското стопанство, но и други промишлени сектори, поради което финансирането следва да не се ограничава само до Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони. Специфичните местни условия и потребности следва да бъдат отправна точка за европейската политика за селските райони, също както при политиката на сближаване; |
| --- | --- |

10.

| 11. | призовава държавите членки и МРВ да прилагат подход за проверка на въздействието върху селските райони (rural proofing) по отношение на своите стратегии и инвестиции през текущия програмен период 2021—2027 г. за ОСП и Кохезионния фонд и националните планове за възстановяване и устойчивост; |
| --- | --- |

11.

| 12. | подчертава, че бързото и икономически ефективно развитие на енергията от възобновяеми източници и нейната инфраструктура и технологии, изисквано от Зеления пакт, може да се осъществи единствено в селските райони и заедно с тях. При това следва да се обърне внимание на ограниченията на енергийните мрежи и съхранението на енергия, включително в трансграничен контекст. Капацитетът на мрежата за високо напрежение (на някои места) достига лимита си и са необходими инвестиции, за да се гарантира непрекъснат пренос на енергия от възобновяеми източници. За тази цел е от съществено значение селските райони да участват в икономическия успех; |
| --- | --- |

12.

| 13. | припомня значението на диалога между всички страни, участващи в бъдещето на селските райони, от различните равнища на управление и администрация до основните икономически сектори, предприятията, гражданите или академичните среди; инициативи като форуми, съвети или кръгли маси с участието на всички участници са отличен инструмент за обсъждане на основните предизвикателства пред селските райони и търсене на решения, които отчитат мнението на всички заинтересовани страни; |
| --- | --- |

13.

| 14. | потвърждава ангажимента на КР да работи с Европейската комисия за стартирането на Пакта за селските райони тази година и да разработи модел на управление, който да позволява на всички заинтересовани страни успешно да прилагат дългосрочната визия; отново заявява, че участието на местните и регионалните участници в тази управленска структура ще бъде от ключово значение за адаптирането на действията към изискванията и потребностите на селските райони, по-специално по отношение на тези, които са обезлюдени или изложени на демографски риск; |
| --- | --- |

14.

| 15. | счита, че областите с най-голямо стратегическо значение, които следва да придават съдържание на местното и регионалното сътрудничество в рамките на Пакта за селските райони, следва да бъдат биоикономиката и по-специално селското стопанство, основано на принципите на екологосъобразност, регионалните производствени системи, мобилността, цифровата свързаност, социалната и културната жизнеспособност, както и иновациите в социалните услуги от общ интерес и енергията от възобновяеми източници, като се има предвид техният потенциал за ограничаване на обезлюдяването и създаване на социални и икономически възможности, свързани със Зеления пакт; счита, че селските райони са в състояние активно да стимулират необходимия устойчив екологичен преход в Европа; |
| --- | --- |

15.

| 16. | счита, че е необходим допълнителен напредък в оценката на екосистемните услуги, предоставяни от природата (вода, хранителни вещества, водоносни хоризонти, регулиране на температурата, биологично разнообразие и т.н.), ползите от които биха могли да бъдат насочени отчасти към селските общини в подкрепа на организацията и развитието на тяхната територия; |
| --- | --- |

16.

| 17. | настоятелно призовава Комисията да улесни публичното финансиране за селските райони в допълнение към частните инициативи, когато предоставянето на обществени блага не е икономически жизнеспособно, и да разгледа възможността за отпускане на държавни помощи и данъчни стимули, когато това е целесъобразно; |
| --- | --- |

17.

| 18. | припомня, че в съобщението се признава специфичният статут на най-отдалечените региони, както е определен в член 349 от ДФЕС, както и необходимостта от предоставяне на услуги от общ интерес в селските райони на най-отдалечените региони с качество, сравнимо с това на градските райони; |
| --- | --- |

18.

| 19. | привлича вниманието към особените предизвикателства, пред които са изправени селските райони, засегнати от структурна промяна или процеси на трансформация, необходими за екологичния преход, като например в производството на електроенергия или в автомобилната промишленост; тук се причисляват и селските туристически региони, които трябва да се справят с променените модели на пътуване в резултат от пандемията от COVID-19 и изменението на климата; |
| --- | --- |

19.

| 20. | предлага да бъдат разработени критерии, референтни показатели и прозрачни цели за наблюдение на въздействието на действията и постигнатия напредък в осъществяването на визията; |
| --- | --- |

20.

| 21. | накрая настоятелно призовава да се въведат специални подходящи показатели за селските райони, например по отношение на процента от населението, който има достъп до обществени услуги в областта на колективния транспорт, цифровите технологии, заетостта, здравеопазването или културата, в контекста на европейския семестър, за да се гарантира, че визията за бъдещето на селските райони в ЕС, по-конкретно в слабо населените райони, ще бъде част от всички инструменти на ЕС за периодичен икономически преглед на целите и задачите; |
| --- | --- |

21.

| 22. | подчертава, че за да бъде успешна, програмата за селските райони не може да се основава на универсален подход за всички; поради това счита, че са необходими точна категоризация на териториите и признаване на местните особености, подкрепени от прозрачни и обективни параметри и показатели, които придават реална стойност на развитието на селските райони; |
| --- | --- |

22.

| 23. | припомня, че сред целите на Регламент (ЕС) 2021/1058 на Европейския парламент и на Съвета от 24 юни 2021 година относно Европейския фонд за регионално развитие и относно Кохезионния фонд (1) е подкрепата за градските и селските райони с неблагоприятни географски или демографски условия. Също така в регламента се предвижда държавите членки да предоставят финансова подкрепа от ЕС за проекти, насърчаващи екологично устойчиво и социално приобщаващо икономическо развитие в съответните региони; |
| --- | --- |

23.

| 24. | във връзка с това припомня, че следва да се предоставя специална подкрепа на регионите от ниво 3 по NUTS или на много слабо населените региони, или със средно намаление на населението с над 1 % в периода между 2007 г. и 2017 г.; |
| --- | --- |

24.

| 25. | призовава Европейската комисия, съгласувано с държавите членки и местните и регионалните власти, да гарантира, че инициативата за дългосрочна визия за селските райони включва практически решения и средства за подкрепа за справяне с демографските промени в селските райони, и отново подчертава необходимостта от прилагане на интегрирани проекти, основани на оперативните програми на политиката на сближаване, националните стратегически планове на общата селскостопанска политика и инструментите на националните стратегически планове за възстановяване. Не на последно място в проектите за Европейско териториално сътрудничество (Interreg) се разработват най-добри трансгранични практики за създаване на иновативни подходи и пилотни проекти за интегрираното териториално развитие на градските и селските функционални райони; |
| --- | --- |

25.

| 26. | призовава за по-прости правила за прилагане на европейските фондове и държавните помощи в селските райони, за подобряване на начина, по който те се съчетават, и за преминаване към модел с финансиране от няколко фонда, който да гарантира интегрирането на селските райони във всички политики; |
| --- | --- |

26.

| 27. | счита, че насоките, които ще бъдат публикувани от Комисията в нейния доклад през 2024 г. за подобряване на подкрепата и финансирането за селските райони, следва да обхващат по-дълъг програмен период и да не се ограничават до рамката 2028—2034 г.; |
| --- | --- |

27.

| 28. | насочва вниманието на Комисията към необходимостта при изготвянето на стратегията за бъдещето на селските райони да се включат системни методологии, които да осигуряват систематични, а не частични или линейни визии за развитие; |
| --- | --- |

28.

| 29. | отбелязва, че е важно да се направи цялостен изходен анализ на проблемите на селските райони и въз основа на него да се определят областите за действие в бъдещия план. Във връзка с това счита, че сред икономическите проблеми, анализирани във визията, липсват и следва да бъдат добавени и други, като външната конкуренция, нестабилността на цените или разпределението на брутната добавена стойност между различните участници във веригата на производство и продажба от селскостопанския и хранително-вкусовия сектор; |
| --- | --- |

29.

| 30. | счита, че що се отнася до възможностите, се говори недостатъчно и само индиректно за сектори, като устойчивия селски туризъм или развлекателните и културните дейности, които несъмнено имат много важна роля за изграждането на диверсифицирана, силна и устойчива селска икономика. Съществуват множество потенциални допълнителни дейности, свързани със селските райони извън селскостопанския сектор, като велосипеден туризъм, лов, пешеходен туризъм, гъбарство, уелнес туризъм, гастрономия, творчески прояви в местните общности или артистични ателиета и изложбени центрове, и др.; |
| --- | --- |

30.

| 31. | би искал да подчертае значението на доброто и балансирано икономическо развитие с акцент върху новите бизнес модели. Някои части на селските райони, по-специално в граничните райони, където се наблюдава спад на населението и обезлюдяване, са все по-уязвими по отношение на дестабилизиращи престъпни дейности. Това води до размиване на стандартите, намалява чувството за сигурност и снижава качеството на живот; |
| --- | --- |

31.

| 32. | припомня във връзка с това, че бъдещето на селските райони зависи от задържането и привличането на млади хора, които решават да развиват своя житейски проект в селските райони. Ето защо при търсенето на решения на предизвикателствата, пред които са изправени селските райони, е от съществено значение да се включат активно младите хора, да се улесни провеждането на форуми за обмен на идеи и да се подкрепят младежките инициативи в селските райони; |
| --- | --- |

32.

| 33. | подчертава, че в настоящия контекст, предвид застаряването на населението, е необходимо спешно да се развие икономика от основни услуги, която да гарантира всеобщ достъп до всички стоки и услуги в селските райони, със специален акцент върху възрастните хора; приветства също така Европейската година на младежта през 2022 г. като шанс да се предостави подкрепа и възможност на младите хора в селските райони да станат активни граждани и участници в положителна промяна; |
| --- | --- |

33.

| 34. | настоятелно призовава Комисията да разгледа в своите предложения в тази област приноса, който системите за разпределено предоставяне на услуги могат да имат в сектори като детски градини, центрове за грижи за възрастни хора, училища и следучилищни занимални, търговски обекти или социални и здравни грижи (област, в която технологии като телемедицината и грижите от разстояние могат да дадат ключов принос), и във връзка с това насърчава Европейската комисия да определи минимални количествени цели за държавите членки, за да се повиши достъпността на услугите като цяло и конкретно на основните обществени услуги в селските райони; |
| --- | --- |

34.

| 35. | подчертава необходимостта от включване на всички данни за механизмите, както социални, така и здравни и социално-здравни, в предложения хармонизиран подход към използването на геопространствени информационни системи, както и необходимостта от засилване на оперативната съвместимост на системата за социални услуги и на тази система с други системи за социална закрила; |
| --- | --- |

35.

| 36. | отбелязва също, че е важно да се включат показатели за лесния достъп до социалните услуги за грижи и до услуги по места в областта на социалната закрила; |
| --- | --- |

36.

| 37. | подчертава значението на извличането на максимална полза от взаимозависимостта между селските и градските райони в контекста на териториалната справедливост. Междуобщинските инвестиции следва да облагодетелстват всички местни и регионални власти, така че в най-добрия случай градските и селските райони да се възползват от тях в еднаква степен; |
| --- | --- |

37.

| 38. | настоятелно призовава този положителен ефект да бъде отразен в достатъчна степен в оценките на инвестициите на глава от населението по видове региони (градски, междинни, селски) и поради това настоява за преразглеждане на механизмите за изготвяне на показатели за печалбата за такива инвестиции, като се обърне специално внимание на малките градове и села в селските райони; |
| --- | --- |

38.

| 39. | подчертава, че производството на енергия от възобновяеми източници е възможност за селските райони да се борят с енергийната бедност и да генерират енергийна независимост във функционалните райони (включително в селските и градските райони под тяхно влияние). Подчертава също така, че съоръженията за производство на енергия от възобновяеми източници могат да бъдат по-добре приети, ако част от приходите от тях остават в рамките на селските общности; |
| --- | --- |

39.

| 40. | предлага да се разгледат, по целесъобразност, възможностите за насърчаване на връщането на икономическите дейности, благодарение на което могат да се създадат синергии между селското стопанство, производството и търговията в селските райони, като по този начин се спомага за укрепването на местната икономика чрез създаване на работни места и намаляване на безработицата; |
| --- | --- |

40.

| 41. | подчертава значението на рамката, предлагана от визията за развитието на физическата инфраструктура, за да се подобри свързаността на селските райони и да се улесни тяхното социално-икономическо съживяване, и предлага в нея да бъдат включени програмите за градовете; |
| --- | --- |

41.

| 42. | отново подчертава значението на подобряването на транспортните връзки с крайградските и селските райони главно чрез регионалните власти и техните оперативни програми, за да се гарантират координирани, ефективни и ефикасни действия. За тази цел стратегиите за градския транспорт (2) следва да бъдат напълно съгласувани със селските и крайградските райони; |
| --- | --- |

42.

| 43. | подчертава, че наличието на търговски площи играе важна роля за доброто и устойчиво развитие на регионалната икономика и за създаването или разширяването на предприятия в селските райони; това се отнася в особена степен за регионите в процес на структурни промени; местните власти се нуждаят от подкрепа за проактивното идентифициране, определяне или промяна на предназначението на подходящите площи; често в такива случаи проблеми предизвикват обхватът на услугите по планиране и разходите, свързани с тях; |
| --- | --- |

43.

| 44. | посочва, че следва да се обърне специално внимание на инфраструктурата и трансграничното сътрудничество в граничните селски райони; подчертава необходимостта от подобряване на инфраструктурната система и услугите за обществен транспорт в селските райони, като се гарантира разработването на устойчиви решения за мобилност, които намаляват времето за пътуване и броя на прекачванията между градските и крайградските и селските райони; |
| --- | --- |

44.

| 45. | подчертава, че основната цел на политиката за териториално устройство и транспорт трябва да бъде осигуряването на максимални възможности за посрещане на потребностите при минимални транспортни нужди и за целта е важно тя да бъде рационализирана; |
| --- | --- |

45.

| 46. | препоръчва в решенията за мултимодална мобилност да се вземе предвид и приносът на моделите за мобилност като услуга (MaaS), за да се осъществи преход към по-устойчива физическа свързаност от енергийна и климатична гледна точка; например услугите по заявка и споделената мобилност, свързваща селските общности с транспортните възли, по-специално автобусните и железопътните гари, могат да стимулират използването на устойчив транспорт; |
| --- | --- |

46.

| 47. | изразява съгласие с Комисията, че цифровизацията играе ключова роля за развитието на селските райони, като им дава възможност да използват иновативни решения, за да подобрят своята устойчивост и да оползотворят своя потенциал; призовава да се обърне специално внимание на насърчаването на рамки за допълване на публичните действия с частно финансиране за цифровата инфраструктура, която, макар и недостатъчно конкурентоспособна от гледна точка на частните инвестиции, все пак е силно конкурентна от социална и териториална гледна точка. Широколентовият достъп е от жизненоважно значение за осигуряването на достъп на селските райони до различни услуги и за решаването на проблемите в резултат на цифровото разделение, пред които са изправени някои общности; |
| --- | --- |

47.

| 48. | подчертава, че не е достатъчно само да се правят инвестиции в цифрова инфраструктура, ако те не са придружени от адекватно предлагане на обучение и повишаване на цифровите умения, което е особено наложително в селските райони. Това е много важно и с оглед на нарастващата в световен план киберпрестъпност, по-специално за да се гарантира достатъчна киберсигурност на местните предприятия, които са част от веригата за доставки на храни; |
| --- | --- |

48.

| 49. | отбелязва, че селските райони бяха особено уязвими на пандемията от COVID-19 поради много по-слабо диверсифицираната икономика, големия дял на работниците с ключови функции и лошата интернет инфраструктура; въпреки това въздействието на пандемията от гледна точка на увеличаването на дистанционната работа предлага възможности за борба с обезлюдяването на селските райони и генериране на иновативни социални и икономически дейности в селските райони в дългосрочен план; поради това предлага да се обмисли, наред с други мерки, насърчаването на висококачествени съвместни работни пространства в селските общности или създаването на данъчни стимули, които да насърчат частните дружества да позволят на служителите да работят в географски райони по техен избор; |
| --- | --- |

49.

| 50. | счита, че в духа на принципа „никой да не бъде пренебрегнат“, отстояван от председателката на Комисията von der Leyen, се нуждаем от инструменти, за да гарантираме наличието на „иновационни екосистеми“ на всяка територия, които предлагат възможности за всички предприемачи и всички микропредприятия и МСП в селските райони, като насърчават тези малки предприятия в селските райони; необходимо е и адекватно предлагане на обучение, включително в областта на цифровите умения или други междуличностни умения, свързани с отворените иновации, междурегионалното и международното сътрудничество и междукултурните комуникация; |
| --- | --- |

50.

| 51. | приветства увеличената подкрепа за инициативи „от долу нагоре“ като LEADER/Водено от общностите местно развитие (ВОМР), определящи ролята на местните групи за действие, и интелигентните села и насърчава по-нататъшното използване на поуките, извлечени от тези програми и подходи; във връзка с това подчертава ползата от основаващото се на иновации регионално развитие, което поставя акцент върху местните умения и ангажираност; компетентните органи на регионално и национално равнище следва да бъдат отворени към новаторските идеи на местните участници и по възможност да ги подкрепят; |
| --- | --- |

51.

| 52. | призовава да се включи и приносът на културното наследство и работещите в областта на културата, изкуството и творчеството с цел изграждане на устойчиво и благоденстващо бъдеще, както и да се повиши туристическата привлекателност на селските райони, което ще подобри и икономическото благосъстояние на тези селища; |
| --- | --- |

52.

| 53. | счита, че е от голямо значение, че в съобщението се признава ролята на устойчивото управление на селското и горското стопанство за издръжливостта спрямо извънредната ситуация в областта на климата и свързаните с нея рискове, както и за опазването на биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

53.

| 54. | припомня, че екологичният и цифровият преход трябва също да гарантират по-устойчиви и справедливи общества, които отчитат потребностите на всички членове на селските общности, включително на групите в неравностойно положение и живеещите в по-слабо развити райони и в крайна бедност. За целта трябва да се акцентира върху справедливия и приобщаващ характер на екологичния и цифровия преход; |
| --- | --- |

54.

| 55. | счита, че селското стопанство трябва да може да продължи да играе централна роля в селските райони; призовава Комисията да осигури правилното разработване на стратегическите планове, които всяка държава членка ще трябва да изготви в контекста на новата обща селскостопанска политика (ОСП), за да се гарантира, че европейският първичен сектор върви в посоката, набелязана от Зеления пакт, стратегията „От фермата до трапезата“ и стратегията за биологичното разнообразие, и че се дава възможност за местни стратегии, основани на характеристиките на всеки регион и популяризирането на типични местни продукти; |
| --- | --- |

55.

| 56. | подчертава необходимостта от насърчаване на процесите на продоволствена независимост и сигурност, основани на местни, качествени и биологични продукти, в рамките на иновативни вериги за създаване на стойност, които насърчават регионалната организация; отбелязва определянето на дял от 25 % за биологичното земеделие през следващите години; във връзка с това счита, че ще бъдат необходими мерки за подкрепа и съдействие, както и политики за стимулиране на потреблението, които да отговарят на тази цел; |
| --- | --- |

56.

| 57. | подчертава, че приемствеността между поколенията в селското стопанство е въпрос, който продължава да се нуждае от спешно решение и поради това е важна подкрепата за включването на младите хора и жените в селското стопанство и собствеността на земеделските стопанства; във връзка с това изразява съгласие с Комисията, че следва да се обърне специално внимание на потребностите на младите хора, така че да бъдат насърчени да останат в селските райони; счита, че укрепването на публичните политики за насърчаване на модернизирането на земеделските стопанства, които стимулират младите земеделски стопани да изберат тази професия, е от съществено значение за справяне с проблема с приемствеността между поколенията. За тази цел трябва да се улесни техният достъп до програми за социална и трудова интеграция, до образование и предлагани на местно равнище възможности за повишаване на квалификацията и преквалификация, и до културни дейности; освен това изразява съгласие, че е важно да се постави специален акцент върху жените чрез разширяване на възможностите за труд и обучение и насърчаване на мерки за постигане на равновесие между професионалния и личния живот; |
| --- | --- |

57.

| 58. | подчертава факта, че значителен брой квалифицирани работници трябваше да се справят с промените в условията на труд и нормативната уредба след Брексит и ЕС следва да обмисли рамки за подкрепа на тези категории работници мигранти. Освен това и преди всичко, ЕС следва да обмисли стартирането на програми, които да помогнат и да мотивират емигриралите квалифицирани работници да се завърнат в родината си; |
| --- | --- |

58.

| 59. | подчертава необходимостта от справедливи цени и доходи за селскостопанските работници. Поради това е необходимо да се предприемат мерки срещу всяко пазарно развитие, което е разрушително за стопанствата. По време на криза общата селскостопанска политика (ОСП) на ЕС следва да противодейства на това с инструменти като общо адаптиране на производствените обеми към нуждите на пазара и правила за квалифициран достъп до пазара; |
| --- | --- |

59.

| 60. | отбелязва, че значителна част от работата в сектора на селското стопанство и храните в ЕС се извършва от работници мигранти. Тази група от населението често живее в условия на уязвимост. Поради това трябва да се укрепи социалната програма на ЕС, за да се постигнат по-високи минимални работни заплати, добри условия на труд и социална интеграция; |
| --- | --- |

60.

| 61. | подчертава, че екологичният преход ще включва редица предизвикателства за много европейски земеделски стопани и животновъди. За да се използват успешно възникващите възможности, се изискват специални усилия в областта на комуникацията, повишаването на осведомеността и обучението, които ще позволят, от една страна, да се разпространи посланието за новото устойчиво и екологосъобразно селско стопанство и, от друга страна, да се осигурят умения за прилагането му на практика; |
| --- | --- |

61.

| 62. | подчертава колко е важно да се предотврати изоставянето на земи и да се улесни достъпът до земя. За тази цел е необходимо да се разработи подходяща регулаторна рамка, да се създадат нови инструменти за управление на земята и да се осигурят необходимите фискални стимули и финансиране; |
| --- | --- |

62.

| 63. | отбелязва, че все по-широкото разпространение на едри хищници и свързаните с това все по-големи загуби на селскостопански животни на планински пасища създават все по-големи проблеми с планинското земеделие, които в много случаи водят до изоставяне на планинското пасищно животновъдство, което в планинските региони играе важна роля за това цели региони да не бъдат погълнати от гори и така допринася в значителна степен за опазването на околната среда и защитата от ерозия, както и за безценния капитал от опазването на ландшафта в селските райони; поради това призовава Европейската комисия за:






  — | създаване на обща европейска система за управление на популациите на вълците и едрите хищници, по-специално мечките; |
| --- | --- | --- |

63.

—

създаване на обща европейска система за управление на популациите на вълците и едрите хищници, по-специално мечките;

| — | проучване на възможността за изменение на приложенията към Директивата за местообитанията с цел по-бързо адаптиране към промените в конкретни популации и отслабване или засилване на статута на закрила по държави или териториални единици, когато това е оправдано от положителни или отрицателни промени в популациите на защитени видове и заплахата за пасищните дейности; |
| --- | --- |

—

проучване на възможността за изменение на приложенията към Директивата за местообитанията с цел по-бързо адаптиране към промените в конкретни популации и отслабване или засилване на статута на закрила по държави или териториални единици, когато това е оправдано от положителни или отрицателни промени в популациите на защитени видове и заплахата за пасищните дейности;

| — | разширяване на възможностите за адаптиране на европейското законодателство и необходимите мерки към местните условия с цел по-добро управление на популациите на хищниците, и по-специално на вълците и мечките; |
| --- | --- |

—

разширяване на възможностите за адаптиране на европейското законодателство и необходимите мерки към местните условия с цел по-добро управление на популациите на хищниците, и по-специално на вълците и мечките;

| 64. | подчертава важната роля на селскостопанската инфраструктура за организацията и сближаването на селските райони; призовава Комисията да включи в своите предложения мерки за гарантиране на нейното съхранение и поддръжка под формата на предимно пропускливи (неасфалтирани) пътища; |
| --- | --- |

64.

| 65. | призовава наводняемите зони да бъдат включени във водещите инициативи относно устойчивите райони поради огромния им принос за повишаване на устойчивостта спрямо изменението на климата, за развитие на селско стопанство с ниски въглеродни емисии, както и за контрол и управление на наводненията. Много реки и наводнявани зони имат трансграничен характер (което представлява предизвикателство) и са част от по-широката проблематика, свързана с водите. Следователно е необходимо международно сътрудничество; |
| --- | --- |

65.

| 66. | припомня, че една дългосрочна визия за селските райони трябва да укрепи ролята на регионите при установяването на техните приоритети; счита във връзка с това, че при изготвянето на законодателството относно ОСП, нейните национални стратегически планове и националните планове за възстановяване беше пропусната възможността да се гарантира, че бъдещите проекти за инвестиции в селските райони наистина ще се основават на потребностите на всяка територия, както са определени от самите заинтересовани страни; |
| --- | --- |

66.

| 67. | призовава съществуващите регионални стратегии за интелигентна специализация във всеки регион на ЕС, основани на процес на участие с множество участници, да бъдат по-добре отчетени в бъдеще при разработването на процеси на планиране с въздействие върху селските райони; |
| --- | --- |

67.

| 68. | призовава да се помисли за достатъчна техническа подкрепа за изграждане на капацитет за органите в селските райони, които са с по-слаби правомощия във връзка с планирането — особено на дългосрочните стратегии — и изразходването на средства от ЕС; освен това отправя искане за опростени изисквания, улеснения или конкретни инициативи, така че по-малките общини, които разполагат с по-малко персонал в своите администрации, също да могат да участват в европейски проекти; |
| --- | --- |

68.

| 69. | подчертава значението на социалната икономика като основен инструмент за настоящото и бъдещото развитие на селските райони на ЕС, тъй като играе стратегическа роля в преодоляването на демографското предизвикателство и застаряването на населението посредством създаването на по-устойчиви предприятия, които са тясно свързани с общността, задържат населението по места и стимулират създаването на качествени работни места, обучението на работниците, предприемачеството сред жените, навлизането на младите хора на пазара на труда и приемствеността между поколенията. |
| --- | --- |

69.

Брюксел, 26 януари 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  ОВ L 231, 30.6.2021 г., стр. 60.

1

(2)  COM(2021) 811, Съобщение на Европейската комисия до Съвета и Европейския парламент относно „Нова рамка на ЕС за градска мобилност“.

2

---

| 13.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 270/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 270/25

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Равенството между половете и изменението на климата: към интегриране на аспектите, свързани с пола, в Европейския зелен пакт

(2022/C 270/05)

| Докладчик: | Kata TŰTTÖ (HU/ПЕС), член на Общото местно събрание на Будапеща, Унгария |
| --- | --- |

Докладчик:

Kata TŰTTÖ (HU/ПЕС), член на Общото местно събрание на Будапеща, Унгария

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | заявява отново, че равенството между половете е основна европейска ценност и основен принцип на Европейския съюз, залегнал в Договорите и признат в член 23 от Хартата на основните права на Европейския съюз. Член 8 от ДФЕС изисква от Съюза във всички свои дейности да полага усилия за премахване на неравенствата между жените и мъжете и да насърчава равенството; |
| --- | --- |

1.

| 2. | припомня, че равенството между половете, сигурната и адаптивна заетост и равновесието между професионалния и личния живот са утвърдени в принципи 2, 5 и 9 от Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | отчита, че политиките в областта на изменението на климата имат диференцирани по пол въздействия, както и че за ефективни действия в областта на климата трябва да се насърчават равенството между половете и овластяването на жените (1); във връзка с това подчертава, че е от основно значение да се гарантира, че жените участват в разработването на стратегии и действия за реагиране при кризи за изграждането на по-демократична и приобщаваща Европа; |
| --- | --- |

3.

Подход към изменението на климата, съобразен със свързаните с половете аспекти

| 4. | отбелязва, че опасностите, дължащи се на изменението на климата, глобалното затопляне, загубата на биологично разнообразие и влошаването на състоянието на околната среда, оказват по-голямо въздействие върху най-бедните и най-уязвимите слоеве от населението в страните от глобалния Юг и от ЕС; посочва, че изменението на климата води до комплексни рискове, които изострят дългогодишните социално-икономически различия и съществуващите дисбаланси, като например свързаните с липсата на равенство между половете; ето защо подчертава, че политиките и мерките в областта на климата, които пренебрегват анализа и отчитането на аспектите, свързани с пола, вероятно ще увеличат социалните неравенства; |
| --- | --- |

4.

| 5. | отчита факта, че на глобално равнище, жените и момичетата са по-уязвими спрямо последиците от изменението на климата и влошаването на състоянието на околната среда, а същевременно са влиятелен фактор, който може да играе ключова роля по пътя към постигането на неутралност по отношение на климата и за адаптиране към въздействието от изменението на климата; подчертава, че в светлината на техния специфичен опит и гледни точки, мъжете и жените често имат допълващо се иновативно мислене и творчески идеи и че интегрирането на анализите на свързаните с пола аспекти в политиката в областта на климата и признаването на различната полова идентичност разширява нейното прилагане в цялото общество. В този смисъл подкрепя съвместната декларация, публикувана от шотландското правителство и ООН — Жени, на 26-ата конференция на страните по РКООНИК, в която се призовава за засилване на ролята на жените и момичетата в борбата с изменението на климата (2); |
| --- | --- |

5.

| 6. | счита, че жените биха могли да получат повече възможности по отношение на изменението на климата чрез подобряване на тяхното образование и осведоменост относно свързаните с климата технологии, мерки и действия и чрез насърчаване на ролята им в процеса на вземане на решения по тези въпроси; |
| --- | --- |

6.

| 7. | изтъква, че съществуват важни връзки между аспектите, свързани с пола, изменението на климата и други предизвикателства, свързани с околната среда; посочва, че жените и мъжете вероятно биват засегнати по различен начин от последиците от изменението на климати, в зависимост от конкретната им житейска ситуация и различните им способности за смекчаване на изменението на климата и адаптиране към него на индивидуално равнище, те имат различно възприемане и отношение към вариантите за смекчаване на изменението на климата и са засегнати по различен начин от социално-икономическите последици на политиката в областта на климата; счита, че жените и момичетата могат да действат като катализатори на промяна в поведението; |
| --- | --- |

7.

Интегриране на свързаните с пола аспекти

| 8. | подчертава, че включването на свързаните с пола аспекти, разбирано като интегрирането им в подготовката, разработването, изпълнението, мониторинга и оценката на политиките, регулаторните мерки и разходните програми, е ценен инструмент за постигане на равенство между половете, и изразява съжаление поради факта, че той не се използва; |
| --- | --- |

8.

| 9. | отбелязва, че въпреки че Стратегията за равенство между половете (2020—2025 г.) (3) отчита, че политиките и програмите в рамките на Европейския зелен пакт могат да въздействат на жените по различен начин от мъжете, обявеното интегриране на свързаните с пола аспекти във всички основни инициативи на Комисията не е изрично посочено (4); препраща към резолюцията на Европейския парламент относно Европейския зелен пакт, която „подчертава необходимостта от перспектива за равенство между половете по отношение на действията и целите в Европейския зелен пакт, включително интегрирането на принципа на равенство между половете и действията, свързани с равенството между половете“ (5); |
| --- | --- |

9.

| 10. | подчертава, че оценките на въздействието, разбити по пол, са ключов елемент от инструментариума на ЕС за интегриране на принципа на равенство между половете, който не е напълно разработен, тъй като събирането и използването на разбити по полов признак и междусекторни данни, статистически данни и информация твърде често липсват; призовава Комисията да прилага Наръчника на Европейския институт за равенство между половете (EIGE) (6) за оценка на въздействието върху половете; изтъква, че данните, събирани във всички държави — членки на ЕС, следва да включват по-всеобхватни показатели за равенство между половете, без да се увеличава административната тежест за местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

10.

| 11. | приветства създаването на работна група по въпросите на равенството (7), която да гарантира интегрирането на равенството, включително равенството между половете и тяхната представеност във всички политики на ЕС, от разработването им до тяхното прилагане, и призовава ЕС да улеснява обмена на най-добри практики между националните, регионалните и местните власти, като избягва подхода „от горе надолу“; |
| --- | --- |

11.

| 12. | заявява, че участието на жените в процеса на вземане на решения във връзка с изменението на климата е друг важен фактор за по-ефективни и съобразени в по-голяма степен с равенството между половете политики и програми в областта на изменението на климата; призовава за засилване на участието на жените чрез действия във всички институции на ЕС, правителствени органи и публични органи на всички равнища на управление; призовава Съвета да деблокира Директивата относно жените в управителните съвети (8); |
| --- | --- |

12.

| 13. | подчертава, че възстановяването от пандемията е възможност за изграждане на нова нормалност и за пренасочване на ресурси към неутрално по отношение на климата общество с баланс между половете; насърчава използването на инструменти за интегриране на принципа на равенство между половете за изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост, като се има предвид, че те следва да положат основата не само за възстановяване, но и за изграждане на устойчиво, справедливо и равноправно общество; |
| --- | --- |

13.

| 14. | призовава за засилени научни изследвания, за да се установят пречките пред участието в процеса на вземане на решения, както и да се проучи как свързаните с пола стереотипи засягат потреблението и начина на живот на хората; насърчава използването на модели като GAMMA (Метод за оценка на аспектите, свързани с пола, с цел смекчаване и адаптиране) с оглед на получаване на по-добри данни; |
| --- | --- |

14.

| 15. | счита, че един съобразен с пола подход може да отговори по-добре на потребностите и способностите на всички граждани. Местните и регионалните власти (МРВ) са в най-добра позиция да интегрират социалните въпроси с действията в областта на климата, тъй като те са най-близкото до хората равнище на управление и играят ключова роля в прилагането на законодателството; подчертава, че участието на жените трябва да бъде насърчавано на всички институционални равнища, като се започне от ЕС; |
| --- | --- |

15.

| 16. | призовава Европейският пакт за климата да отрази този подход, съобразен със свързаните с пола аспекти, с цел оказване на влияние върху действията и политиките в областта на климата чрез включването на специфични информационни дейности, насочени към повишаване на осведомеността, образование и споделяне на знания относно свързаните с пола измерения; |
| --- | --- |

16.

| 17. | подчертава значението на сътрудничеството между НПО, занимаващи се с джендър въпроси и работещи в областта на околната среда, гражданските организации, както и на създаването на общи кампании за повишаване на осведомеността и програми за обучение; |
| --- | --- |

17.

Екологосъобразни („зелени“) работни места

| 18. | приветства факта, че едно екологосъобразно, цифрово и приобщаващо възстановяване ще предостави възможности за създаването на нови работни места или за повторно интегриране на дългосрочно безработните жени в цифровата икономика; застъпва виждането, че пътят към устойчива и нисковъглеродна икономика ще позволи включването на перспективата на аспектите, свързани с пола, за да се избегне запазването на съществуващите неравенства; |
| --- | --- |

18.

| 19. | подчертава, че приносът на жените към екологосъобразните икономически дейности е от съществено значение за постигането на справедливо устойчиво развитие и трябва да бъде популяризиран и оценен; освен това жените и момичетата могат да се възползват от възможностите в областта на екологосъобразното предприемачество и да се превърнат в „зелени“ работодателки, вместо служителки, при условие че това не създава несигурност за насочилите се към самостоятелна заетост; |
| --- | --- |

19.

| 20. | отчита факта, че технологиите ще играят по-важна роля в целия ни живот и че е от решаващо значение технологичният сектор да изглежда като обществото, което обслужва; призовава за създаване и финансова подкрепа на специализирани програми за цифрово и технологично обучение на жените и момичетата, като ключова възможност за ускоряване на иновациите в областта на климатичния и енергийния преход чрез увеличаване на квотите по пол в тези сектори и гарантиране на равен достъп до професионални възможности (9); |
| --- | --- |

20.

| 21. | призовава Комисията и държавите членки да включат равенството между половете като важен елемент от цифровия преход, включително аспектите, свързани с пола, в разработването на политики в областта на цифровото образование, насърчаване на схеми за наставничество с женски ролеви модели в ИКТ, премахване на съзнателните и несъзнателни дискриминационни предубеждения по отношение на пола от алгоритмите, предотвратяване на кибернасилието, използване на усилията и програмите на „Еразъм +“, насърчаване на концепцията за подход за учене през целия живот в образованието за възрастни, особено в отдалечените райони, и предотвратяване на цифровото изключване; |
| --- | --- |

21.

| 22. | счита, че работата от разстояние има потенциала да доведе до по-добро равновесие между професионалния и личния живот, особено за жените, при условие че семействата имат достъп до финансово достъпни и висококачествени грижи за деца, включително възможности за занимания през свободното време за по-големи деца, през цялото работно време и особено да се отчита фактът, че жените стават все по-често жертви на домашно насилие (10); подчертава, че е важно да се осигури най-новият технологичен хардуер и високоскоростен интернет за дистанционна работа на достъпна цена, както и да се разшири програмата WIFI4EU за отдалечените райони; настоятелно призовава да се пристъпи бързо към амбициозно прилагане на Директивата относно равновесието между професионалния и личния живот от 2019 г.; |
| --- | --- |

22.

Устойчив обществен транспорт и мобилност

| 23. | изтъква, че при проектирането и планирането на транспортните системи в градовете следва да се отчита в по-голяма степен дисбалансът между половете, тъй като жените обикновено използват обществения транспорт по-често; подчертава, че безопасността и чувството за сигурност са основни аспекти, които следва да бъдат подобрени; моделите на мобилност (включително разписанията) и решенията относно удобството на маршрутите трябва да отчитат различните начини на използване по пол (повече придвижвания до работното място за мъжете и по-кратки пътувания с многократни спирания за жените), както и разделението на ролите на пазара на труда и в икономиката, свързана с полагането на грижи; подчертава, че капацитетът в извънпиковите часове, надеждността и гъвкавостта на услугите за обществен транспорт трябва да отговарят по-добре на моделите на мобилност на хората от всички полове и възрасти, като се има предвид, че всяка община, регион и държава следва да организира услугите си за обществен транспорт в съответствие с различните потребности и реалности в градските и селските райони; |
| --- | --- |

23.

| 24. | счита, че прости, икономически ефективни и възпроизводими инициативи, като например разрешаване на нощните автобуси да спират при поискване или осигуряване на добре осветени и напълно отделени от основното пътно платно велосипедни и пешеходни алеи, биха могли да допринесат за по-устойчива, безопасна и приобщаваща мобилност; |
| --- | --- |

24.

| 25. | счита, че инициативи като „Жените в транспорта — платформа на ЕС за промяна“ могат да спомогнат за повишаване на заетостта на жените в транспортния сектор и да предоставят добър форум за обмен на най-добри практики, и призовава за последващи действия с посредничеството на посланиците на многообразието в транспорта; |
| --- | --- |

25.

| 26. | настоятелно призовава Комисията да планира как да свърже градовете с отдалечените райони, да гарантира достъпност и свързаност, както и по-широко използване на чисти превозни средства, влакове и електрически хибридни автобуси на по-дълги разстояния; изразява убедеността си в ползата от цифрови решения за продажба на билети на различни приложения; отчита усилията на новата програма на ЕС за градовете; |
| --- | --- |

26.

Енергийната бедност

| 27. | изразява дълбока загриженост във връзка с рязкото покачване на цените на електроенергията и природния газ до най-високите им равнища от десетилетия насам във всички държави членки, което тласка много жени и мъже към енергийна бедност и бедност по отношение на мобилността; призовава ЕС да предприеме дългосрочни мерки за противодействие, включително проучване на причините за повишаването на цените на енергията; |
| --- | --- |

27.

| 28. | отчита факта, че енергийната бедност засяга в непропорционална степен жените поради структурните неравенства в разпределението на доходите, техния социално-икономически статут и разликата между половете по отношение на полагането на грижи; |
| --- | --- |

28.

| 29. | привлича вниманието към резолюцията на Европейския парламент (11), в която се призовава ЕС да включи свързаното с равенството между половете измерение във всички свои политики и програми в областта на енергетиката, като поставя акцент по-специално върху жените и момичетата, изправени пред бедност, социално изключване и маргинализация; |
| --- | --- |

29.

| 30. | насърчава Консултантския център на ЕС по въпросите на енергийната бедност (EPAH) да прилага принципа за отчитане на аспектите, свързани с пола, в своите показатели и при използването и събирането на данни; |
| --- | --- |

30.

| 31. | отново заявява, че енергийната бедност е основно обществено предизвикателство със социални, икономически и екологични последици, които трябва спешно да бъдат преодолени на всички равнища на управление; поради това подчертава, че в борбата с енергийната бедност трябва да се използват различни инструменти на публичната политика, като се отчитат едновременно аспектите, свързани с енергийната ефективност и социалната закрила; |
| --- | --- |

31.

| 32. | приветства инициативи като Платформата за промяна и наградата „Жените в енергетиката“ като средство за насърчаване на равенството между половете и предложението на Социалния фонд за климата за компенсиране на небалансираните в социално-икономическо отношение последици от разширяването на обхвата на СТЕ върху транспорта и сградите, в което се посочва необходимостта да се вземат предвид гледните точки на жените; подчертава необходимостта усвояването на средствата от Социалния фонд за климата и Фонда за справедлив преход да се ръководи от подходи, отчитащи свързаните с пола аспекти; приветства предстоящото стартиране на Платформата за равенство в енергийния сектор от генерална дирекция „Енергетика“ на Комисията; |
| --- | --- |

32.

Бюджетиране, съобразено с равенството между половете

| 33. | припомня, че бюджетирането, съобразено с равенството между половете, означава интегриране на принципа на равенство между половете в целия бюджетен процес с оглед на включването на перспективата за равенство между половете във всички решения относно приходите и разходите; |
| --- | --- |

33.

| 34. | отбелязва със загриженост заключенията от две неотдавнашни проучвания, проведени от Европейския парламент през 2015 и 2017 г., в които се изтъква недостатъчното прилагане на практика на бюджетирането, съобразено с равенството между половете, и липсата на напредък по отношение на бюджетирането, съобразено с равенството между половете, между 2015 и 2017 г. (12); |
| --- | --- |

34.

| 35. | изразява загриженост, че интегрирането на принципа на равенство между половете не фигурира сред 11-те критерия за оценка, определени в Регламента относно Механизма за възстановяване и устойчивост; в по-широк план Европейската сметна палата (13) счита, че принципът за равенство между половете не е интегриран в бюджета на ЕС, тъй като до голяма степен липсват ключови елементи, като например анализи от гледна точка на половете, цели и показатели, свързани с аспектите на пола, и отчетност чрез докладване; |
| --- | --- |

35.

| 36. | изразява съжаление, че неотдавнашното съобщение „Стратегия за финансиране на прехода към устойчива икономика“ (14) не включва аспектите, свързани с пола, особено като се има предвид, че приобщаването е една от четирите основни области, в които са необходими допълнителни действия, за да може финансовата система да подкрепи изцяло прехода на икономиката към устойчивост; |
| --- | --- |

36.

| 37. | призовава Комисията и Съвета да се ангажират с бюджетиране, съобразено с равенството между половете, да гарантират, че то се прилага за целия бюджет на ЕС и че препоръките на Европейската сметна палата са изцяло изпълнени, включително в междинния преглед на настоящата многогодишна финансова рамка (МФР) и прилагането на Механизма за възстановяване и устойчивост; |
| --- | --- |

37.

| 38. | препраща към становището на КР „Съюз на равенство: Стратегия за равенство между половете (2020—2025 г.)“ (15), в което се призовава за по-ясна връзка между стратегията и основните политически приоритети и стратегии на ЕС, по-специално прехода към неутрална по отношение на климата икономика; приветства становището на КР „Измерението, свързано с равенството между половете, на структурните фондове и Кохезионния фонд за периода 2021—2027 г. (16), с акцент върху подготовката на оперативните програми“, в което се подчертава необходимостта равенството между половете да се разглежда като хоризонтален критерий при изготвянето на програмите по политиката на сближаване, цел, която трябва да се преследва от програмите и мощен фактор, спомагащ за постигането на целите за устойчиво и балансирано развитие на политиката на сближаване; |
| --- | --- |

38.

Международно равнище

| 39. | приветства решението на Междуправителствения комитет по изменение на климата (IPCC) да приеме своя политика и план за изпълнение в областта на равенството между половете (17), за да интегрира принципа на равенство между половете в своята работа; |
| --- | --- |

39.

| 40. | приветства създаването на специална програма в рамките на процеса по РКООНИК — засилената работна програма от Лима относно равенството между половете (LWPG) и Плана за действие относно равенството между половете (GAP) — за преодоляване на липсата на съобразено с равенството между половете и отчитащо аспектите на пола прилагане на политиките в областта на климата и за гарантиране, че гласът на жените присъства в глобалната дискусия и международните преговори относно изменението на климата, и по-специално приветства определянето на национални звена за контакт по въпросите на равенството между половете и изменението на климата за всяка страна; |
| --- | --- |

40.

| 41. | отбелязва, че в Конвенциите от Рио (18) се отчитат важните връзки между въпросите, свързани с пола; препраща към Пекинската декларация и Платформа за действие като най-всеобхватния източник на насоки и вдъхновение за постигането на равенство между половете, където в раздел К (19) по-специално се изтъкват по-големите рискове за жените и момичетата, свързани с уязвимите екосистеми и влошаването на състоянието на природните системи, изостряни от последиците от причиняваното от човека изменение на климата; |
| --- | --- |

41.

| 42. | отправя искане да се гарантира, че национално определените приноси (НОП) и приносите, определени на регионално и местно равнище, ще вземат предвид социалните фактори и аспектите, свързани с пола; |
| --- | --- |

42.

| 43. | приветства преамбюла на Парижкото споразумение, в който се призовава за постигане на равенство между половете и за овластяване на жените, за да се спомогне за по-голямо ограничаване на глобалното затопляне; приветства факта, че Парижкото споразумение признава необходимостта от възприемане на съобразени с равенството между половете подходи при адаптирането (член 7, параграф 5) и усилията за изграждане на капацитет (член 11, параграф 2), но изразява съжаление относно липсата на действия в това отношение и на по-нататъшен план за изпълнение. |
| --- | --- |

43.

Брюксел, 27 януари 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Заключения на Съвета, Подготовка за срещите по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК) (Глазгоу, 31 октомври — 12 ноември 2021 г.).

1

(2)  https://www.gov.scot/publications/glasgow-womens-leadership-statement-gender-equality-climate-change/.

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0152&from=EN.

3

(4)  Аспектите, свързани с пола, не се упоменават в Европейския зелен пакт (COM(2019) 640 final), Плана във връзка с целта в областта на климата за 2030 г.(COM(2020) 562 final), рамката за политиките в областта на климата и енергетиката (COM(2014) 15 final) и съобщението относно „Чиста планета за всички“ (COM(2018) 773 final), а в Програмата за действие за околната среда (1386/2014/ЕС) се упоменават един път бременните жени като уязвима група. И това въпреки факта, че принципът за равенство между половете е задължение, залегнало в Договорите; че в Стратегията за равенство между половете (COM(2020) 152) се определя рамка за политика на ЕС за равенство на половете и за интегриране на свързаните с пола аспекти и е ЕС е поел ангажимент във връзка с ЦУР (2015 г.) и с Плана за действие относно равенството между половете в рамките на РКООНИК (2019 г.). https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1111/jcms.13082.

4

(5)  ОВ C 270, 7.7.2021 г., стр. 2.

5

(6)  https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/toolkits/gender-impact-assessment/guide-gender-impact-assessment.

6

(7)  Union of equality: the first year of actions and achievements | European Commission (europa.eu).

7

(8)  Това ще гарантира, че най-малко 40 % от членовете без изпълнителни функции в управителните съвети на дружествата са жени.

8

(9)  Успешни примери: Women and Girls in STEM Forum („Жените и момичетата във форума на НТИМ“), Girls Go Circular (eit.girlsgocircular.eu); създаването на Информационното табло на Комисията относно жените в областта на цифровите технологии (Women in Digital scoreboard) като неразделна част от индекса за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото (DESI).

9

Women and Girls in STEM Forum

Girls Go Circular

Women in Digital scoreboard

(10)  https://www.unwomen.org/en/news/in-focus/in-focus-gender-equality-in-covid-19-response/violence-against-women-during-covid-19.

10

(11)  ОВ C 76, 28.2.2018 г., стр. 93.

11

(12)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/660058/IPOL_BRI(2020)660058_EN.pdf.

12

(13)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_10/SR_Gender_mainstreaming_BG.pdf.

13

(14)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/HTML/?uri=CELEX:52021DC0390&qid=1635262292392&from=BG.

14

(15)  CDR 2016/2020.

15

(16)  CDR 2503/2021.

16

(17)  https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2020/05/IPCC_Gender_Policy_and_Implementation_Plan.pdf.

17

(18)  А именно Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие, Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК) и Конвенцията на ООН за борба с опустиняването (UNCCD).

18

(19)  https://beijing20.unwomen.org/sites/default/files/Headquarters/Attachments/Sections/CSW/PFA_E_Final_WEB.pdf.

19

---

| 13.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 270/31 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 270/31

---

Становище на Европейския комитет на регионите — План за действие на ЕС: „Към нулево замърсяване на въздуха, водата и почвата“

(2022/C 270/06)

| Докладчик: | Marieke SCHOUTEN (NL/Зелените), член на Общинския съвет на Nieuwegein |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Път към здравословна планета за всички — План за действие на ЕС: „Към нулево замърсяване на въздуха, водата и почвата“
  COM(2021) 400 final |

Докладчик:

Marieke SCHOUTEN (NL/Зелените), член на Общинския съвет на Nieuwegein

Отправен документ:

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Път към здравословна планета за всички — План за действие на ЕС: „Към нулево замърсяване на въздуха, водата и почвата“

COM(2021) 400 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

| 1. | приветства съобщението на Европейската комисия относно плана за действие на ЕС: „Към нулево замърсяване на въздуха, водата и почвата“, неговия акцент върху здравето и междусекторния му подход. КР очаква с нетърпение обявените действия и предложения и призовава те да бъдат последователни и съгласувани помежду си и с други инициативи на Зеления пакт; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава необходимостта от цялостно прилагане на законодателството на ЕС в съответствие с принципите на ДФЕС, посочени в член 191, параграф 2 (принципа на предпазливост и принципите, според които следва да бъдат предприети превантивни действия, следва да се избягва във възможно най-голяма степен причиняването на щети върху околната среда при източника и замърсителите следва да плащат); |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава, че замърсяването е голям проблем, който е необходимо да бъде разрешен посредством ефективно многостепенно управление и междусекторен подход: всяка заинтересована страна има своя роля и са необходими действия на всички равнища, за да не се допуска местните и регионалните власти (МРВ) да понесат отрицателните последици в края на веригата; |
| --- | --- |

3.

| 4. | изразява твърдо убеждение, че замърсяването е симптом на една система на неустойчиво производство и потребление, която се основава на неограничен растеж и екстрактивизъм и може да бъде преодоляно само ако преминем към кръгова икономика; |
| --- | --- |

4.

| 5. | приветства шестте основни цели за 2030 г. като начало, но изразява съжаление, че повечето от целите не са нови. КР счита, че е необходима повече амбиция и допълнителни действия и насърчава Комисията да започне непрекъснат процес на преразглеждане и коригиране на целите за постигане на визията за 2050 г. и да включи в този процес и КР; |
| --- | --- |

5.

| 6. | подчертава, че тези цели на европейско равнище ще изискват амбициозен и интегриран подход — като екологичните съображения се разглеждат системно във всички области на политика — който да свързва амбициите, сроковете за изпълнение, процедурите и инструментите на различните политики в областта на околната среда; |
| --- | --- |

6.

| 7. | приветства факта, че здравето е един от основните аспекти на плана за действие за нулево замърсяване. Включването на притесненията, свързани със здравословната околна среда, е много важно за предизвикването на необходимите промени с цел намаляване на излагането на стресови фактори в околната среда, по-конкретно за хората, живеещи при уязвими условия (1), тъй като замърсяването е водещата екологична причина за заболявания и преждевременна смърт в света; |
| --- | --- |

7.

| 8. | изтъква отново необходимостта Парламентът, Съветът и Комисията да вземат предвид предложенията на гражданите в рамките на Конференцията за бъдещето на Европа относно нулевото замърсяване, като гарантират, че в това отношение се въвеждат амбициозни нови правила; |
| --- | --- |

8.

| 9. | посочва, че възстановяването след пандемията следва да се съсредоточи върху подхода „Едно здраве“, като признава взаимосвързаността между здравето на хората, околната среда и животните. Необходимо е този подход да играе водеща роля при целите и законодателството, ако искаме да постигнем устойчивост и здравословни региони; |
| --- | --- |

9.

Увеличаване на превенцията при източника

| 10. | приветства новата йерархия за нулево замърсяване въз основа на принципа на „обърнатата пирамида“, но изразява съжаление, че на отстраняването и компенсирането на щетите, свързани със замърсяването, е обърнато минимално внимание; |
| --- | --- |

10.

| 11. | подчертава, че МРВ трябва да играят ключова роля за реализирането на този план за действие по места, но те могат да изпълнят своята роля само ако на равнището на ЕС бъде въведен превантивен подход с ефективни политики за намаляване на замърсяването при източника; |
| --- | --- |

11.

| 12. | приветства преразглеждането на Директивата относно емисиите от промишлеността (ДЕП) и по-амбициозния подход за намаляване на емисиите при източника. ДЕП следва да допринесе за постигането на целите на кръговата икономика; |
| --- | --- |

12.

| 13. | отново подчертава, че правилата за емисиите са особено ефективен подход, поради което препоръчва да се обърне повече внимание на затягането им като по-добър начин за намаляване на емисиите при източника; |
| --- | --- |

13.

| 14. | подкрепя работата в международен план във връзка с най-добрите налични техники (НДНТ), включително нововъзникващите технологии, за намаляване на емисиите от промишлеността, с които се стеснява обхватът на равнищата на емисиите, така че да се създадат условия на равнопоставеност на международно равнище; |
| --- | --- |

14.

| 15. | призовава да се ускори преразглеждането и прилагането на изискванията в референтния документ за НДНТ за различните промишлени замърсители и за прилагането на по-строги изисквания по отношение на емисиите като част от прегледа на процеса на комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването (КПКЗ); |
| --- | --- |

15.

| 16. | подчертава значението на Инициативата за устойчиви продукти, обявена в плана за действие за кръгова икономика, по отношение на замърсяването на околната среда от продукти през целия им жизнен цикъл — от добива и производството на материали до тяхното използване и рециклиране. Счита, че потенциалният принос на Инициативата за устойчиви продукти за плана за действие би могъл да бъде конкретизиран в по-голяма степен; |
| --- | --- |

16.

Подсилване на принципа „замърсителят плаща“

| 17. | подчертава, че правителствата не следва да бъдат оставени да действат сами: всички сектори трябва да играят важна роля за контролирането на замърсяването и за коригирането на щетите върху околната среда при източника; |
| --- | --- |

17.

| 18. | призовава внасяните в ЕС продукти и стоки да отговарят на екологичните стандарти, които се прилагат в ЕС. В противен случай следва да се прилага европейският принцип „замърсителят плаща“; |
| --- | --- |

18.

| 19. | подчертава, че принципът „замърсителят плаща“ подсилва политиката на ЕС в областта на околната среда и изисква замърсителите да поемат разходите за мерките, предприети за предотвратяване, контролиране и отстраняване на замърсяването; |
| --- | --- |

19.

| 20. | подчертава доклада на Европейската сметна палата (2), в който беше констатирано, че обхватът и прилагането на принципа „замърсителят плаща“ е непълно и че понастоящем правителствата често поемат разходите за почистване на замърсяването; |
| --- | --- |

20.

| 21. | призовава за по-добро интегриране на принципа „замърсителят плаща“ в законодателството в областта на околната среда, по-специално като се намалят пределните стойности на емисиите с цел допълнително намаляване на остатъчното замърсяване и справяне с дифузното замърсяване от всички източници, включително селското стопанство; |
| --- | --- |

21.

| 22. | подчертава, че производителите трябва да започнат да носят юридическа и финансова отговорност за мерките за смекчаване, необходими за справянето със замърсяването по цялата верига за създаване на стойност, чрез разширена отговорност на производителя за екологичните разходи и разходите за обезвреждане на всички потребителски стоки и опаковъчни материали; |
| --- | --- |

22.

По-добро изпълнение и мониторинг

| 23. | посочва, че разходите и пропуснатите ползи за ЕС от непостигането на целите за околната среда, посочени в законодателството на ЕС в областта на околната среда, възлизат на 55 милиарда годишно (3); |
| --- | --- |

23.

| 24. | изтъква, че не всички замърсители са еднакво вредни за човешкото здраве и околната среда и следователно основаният на риска анализ може да даде възможност за по-добро координиране на екологичните и икономическите аспекти; |
| --- | --- |

24.

| 25. | подчертава, че МРВ играят решаваща роля за прилагането на политиките в областта на околната среда и промишлеността и имат широки компетентности при осъществяването на контрол върху замърсяването, и във връзка с това приветства водеща инициатива 5: „Съвместно прилагане на нулево замърсяване“; |
| --- | --- |

25.

| 26. | насочва вниманието към анализа на Европейската агенция за околна среда (ЕАОС) (4), който показва, че недостатъчното прилагане на законодателството на ЕС в областта на околната среда най-често е резултат от неефективна координация между властите, липса на административен капацитет, недостатъчно финансиране, липса на знания и данни, недостатъчни механизми за изпълнение и липса на политическа интеграция. Платформата на заинтересованите страни за нулево замърсяване следва да насърчи по-добрата координация между всички равнища на управление и във всички области на политика. КР решително подкрепя новата платформа и приветства собствената си роля като признание за голямото значение на МРВ за амбицията за нулево замърсяване; |
| --- | --- |

26.

| 27. | изразява съжаление, че в част 3.1 от този план за действие не се споменава местното и регионалното измерение, призовава за по-ясното включване на ролята на МРВ и отново припомня, че МРВ се нуждаят от финансова и техническа подкрепа за прилагането на целите на място; |
| --- | --- |

27.

| 28. | подчертава, че проблемите с прилагането не могат да бъдат разрешени единствено с увеличаване на броя законодателни актове. Механизмите за подпомагане, изграждането на капацитет на МРВ, споделянето на знания и иновациите са от основно значение за постигането на целевите стойности и стандартите; |
| --- | --- |

28.

| 29. | подчертава, че могат да се използват инициативи на ЕС като партньорствата в рамките на Програмата на ЕС за градовете и че следва да се обмисли активно създаване на нови партньорства в областта на околната среда в подкрепа на прилагането; |
| --- | --- |

29.

| 30. | приветства разработването на интегрирана рамка за мониторинг и перспективи за нулево замърсяване и призовава всички релевантни данни да се събират, хармонизират и предоставят на разположение на всички. КР подчертава значението на съгласуваността на рамката за мониторинг и перспективи за нулево замърсяване с новата рамка за мониторинг, планирана в рамките на Програмата за действие за околната среда; |
| --- | --- |

30.

Подпомагане на действията на местно и регионално равнище за нулево замърсяване

| 31. | приветства усилията на Комисията да работи с градовете и регионите по споразумението за „зелен“ град, наградите „Европейска зелена столица“ и „Европейско зелено листо“ и Европейската година на по-зелените градове, тъй като те предоставят стимули за подобрения; |
| --- | --- |

31.

| 32. | посочва необходимостта от ориентиран към районите подход. Специфични политики не следва да се планират единствено за градските общности, но и за другите видове общност в зависимост от специфичните географски обстоятелства; |
| --- | --- |

32.

| 33. | подчертава, че подобряването на околната среда посредством пространствено проектиране, като например разширяването на висококачествените зелени и сини пространства в градските райони, са тройно печеливши, тъй като намаляват замърсяването на околната среда и подпомагат биологичното разнообразие, подобряват здравето и благосъстоянието на градското население и насърчават социалното сближаване и интеграцията (5); |
| --- | --- |

33.

| 34. | подчертава значението на природосъобразните решения, тъй като те могат да осигурят устойчиви, икономически ефективни решения, които да създават икономически възможности, заетост и ползи за общественото здраве и благосъстоянието. Следва да се осигурят техническа подкрепа, обмен на знания и изграждане на капацитет за МРВ, за да им се даде възможност да отчитат съпътстващите ползи при възлагането на обществени поръчки; |
| --- | --- |

34.

| 35. | отново изтъква всеобхватния подход за по-добро съчетаване на плановете за действие по отношение на шума и плановете за качество на въздуха в общините с плановете за устойчива градска мобилност (ПУГМ), за да се подобри защитата от шума и качеството на въздуха чрез привлекателен обществен транспорт и ефективно насърчаване на придвижването с велосипед и пеша; |
| --- | --- |

35.

| 36. | подкрепя стартирането и непрекъснатото подпомагане на живи лаборатории за екологични цифрови решения и интелигентно нулево замърсяване. Местните цифрови близнаци могат да подпомогнат развитието на местни и регионални действия за екологична и цифрова трансформация. Контролът от страна на правителствата върху цифровизацията е крайно необходим, защото устойчивото развитие вече е неразделно свързано с цифровия свят; |
| --- | --- |

36.

| 37. | призовава за включването на обмена на данни за устойчивостта в европейското пространство на данни, така че веригите за създаване на стойност да могат да допринасят за екологизирането на секторите. Освен това определянето на стандарти на равнището на ЕС за съхранение и обмен на данни ще гарантира наличието на данни, които могат да се използват за прехода към нулево замърсяване; |
| --- | --- |

37.

| 38. | приветства предложението за сътрудничество между Европейската комисия и КР за създаването на набор от показатели за екологосъобразността на регионите на ЕС, който ще бъде основата за новата награда за „Зелен регион на годината“; |
| --- | --- |

38.

Конкретни въпроси

Въздух

| 39. | отбелязва, че замърсяването на въздуха е най-големият екологичен риск за здравето в ЕС; всяка година на него се дължат 400 000 случая на преждевременна смърт (6); |
| --- | --- |

39.

| 40. | отново припомня (7), че ефективните политики за качеството на въздуха изискват действия и сътрудничество на световно, европейско, национално, регионално и местно равнище. В съответствие с принципа на субсидиарност изпълнението до голяма степен се основава на национални, регионални и местни мерки, съобразени с конкретните обстоятелства; |
| --- | --- |

40.

| 41. | приветства амбицията на Комисията стандартите на ЕС за качество на въздуха да бъдат приведени в по-тясно съответствие с последните препоръки на СЗО и да бъдат укрепени разпоредбите относно мониторинга, моделирането и плановете за качество на въздуха, за да бъдат подпомогнати местните и регионалните органи; по-специално трябва да бъдат по-добре съгласувани разпоредбите относно мониторинга, моделирането и плановете за качество на въздуха; |
| --- | --- |

41.

| 42. | предлага целевите стойности на СЗО за 2021 г. да бъдат използвани като цел, която да бъде постигната до 2050 г., но препоръчаните стойности да не се използват като пределно допустими стойности, тъй като много държави членки все още не постигат настоящите пределно допустими стойности; |
| --- | --- |

42.

| 43. | препоръчва да бъдат взети предвид заключенията от консултациите с регионалните центрове на КР, които проучиха прилагането на директивите на ЕС за качеството на атмосферния въздух и за националните задължения за намаляване на емисиите, както и доклада на Европейския парламент за изпълнение (8), в който директивите за качеството на въздуха се описват като „частично ефективен инструмент, който трябва да бъде подобрен“; |
| --- | --- |

43.

| 44. | посочва, че пандемията даде нов импулс на преминаването към други видове транспорт и преразпределянето на пътното пространство към придвижване пеша и с велосипед, както и към създаване на повече зелени пространства, което предотврати връщането към доминирани от автомобилите градове с високи равнища на замърсяване на въздуха; |
| --- | --- |

44.

| 45. | посочва, че са необходими допълнителни усилия за намаляване на нивата на замърсяване с миризми и разглежда Директивата относно емисиите от промишлеността (ДЕП) като основен инструмент за борба със замърсяването с миризми, тъй като тя обхваща всички форми на емисии. КР подчертава значението на гражданската наука и участието на обществеността за справяне с предизвикателствата, свързани със замърсяването с миризми. Многостепенният подход, включващ различен принос на широк кръг заинтересовани страни, може да даде възможност на гражданите да участват във вземането на решения относно тяхната околна среда и да помогне на създателите на политики и предприятията, изпускащи миризми, да вземат информирани решения и да управляват по-добре проблема със замърсяването с миризми; |
| --- | --- |

45.

Води

| 46. | приветства целта за намаляване на пластмасовите микрочастици, които се отделят в околната среда, с 30 % и насърчава Европейската комисия да даде ясно определение за пластмасови микрочастици, но и да работи за предотвратяване на отделянето на пластмасови микрочастици и тъкани текстилни изделия при източника, като предложи по-строги мерки за целенасочено отделените пластмасови микрочастици; |
| --- | --- |

46.

| 47. | приветства преразглеждането на Директивата за пречистването на градските отпадъчни води и подкрепя инициативата за използване на тази директива за работата във връзка с възстановяването на ценни хранителни вещества и инициативата за разглеждане на новопоявяващи се вещества, като например остатъчните фармацевтични продукти и пластмасовите микрочастици; |
| --- | --- |

47.

| 48. | препоръчва да се оцени ефективността на тези мерки и да се помисли какви инвестиции са необходими по отношение на фармацевтичните продукти и пластмасовите микрочастици, като целта са „горещите точки“, където има рискове за екологията или източниците за питейна вода; |
| --- | --- |

48.

| 49. | подкрепя контролирането на веществата в повърхностните и подпочвените води чрез използване на новаторски техники за контрол и оценка и включването им в преразглеждането на Директивата за приоритетните вещества и на Директивата за подпочвените води. Посочва необходимостта от обмен на информация относно изхвърлянето във водосборния район, защото емисиите на замърсители оказват влияние по течението; |
| --- | --- |

49.

| 50. | изразява загриженост, че повторното използване на водата в ЕС все още е ограничено, и счита, че то би могло да бъде подкрепено чрез разширяване на обхвата на регламента на ЕС относно минималните изисквания за повторното използване на водата, така че да включва използването на вода за напояване на зелени площи в градските райони, парковете, градините и зоните за обществено ползване (напр. за отдих, спорт); |
| --- | --- |

50.

Шум

| 51. | посочва, че поради влиянието на шума върху здравето всеки ден се губят един милион години здравословен живот (9). Намаляването на шумовото замърсяване от пътищата е от решаващо значение за справянето с това все по-голямо притеснение за общественото здраве; |
| --- | --- |

51.

| 52. | заявява, че са необходими действия на европейско равнище в подкрепа на местните и регионалните усилия за намаляване на шумовото замърсяване от пътищата, железопътния транспорт и летищата, като се гарантира по-добро изпълнение и прилагане на изискванията за картографиране и отчитане съгласно Директивата относно шума в околната среда; |
| --- | --- |

52.

| 53. | насърчава Комисията да оцени възможността за преразглеждане на Директивата относно шума в околната среда, за да се определят амбициозни задължителни цели за намаляване на шума с цел доближаване до препоръчаните от СЗО пределни стойности, и призовава за пътна карта за действие от страна на всички заинтересовани страни; |
| --- | --- |

53.

| 54. | настоява, че изместването на фокуса от мерки за намаляване на прекомерния шум към мерки за цялостно предотвратяване на шума, като например подкрепа за устойчиви видове транспорт като придвижването пеша и с велосипед, е от решаващо значение за постигането на значително и дългосрочно намаляване на шума; |
| --- | --- |

54.

Почва

| 55. | подчертава значението на ефективното прилагане на законодателството относно качеството и произхода на почвите. Във връзка с това единното доказване на произхода и качеството на почвите във всички държави — членки на ЕС, е от решаващо значение, за да могат местните и регионалните власти да спират транспортирането от един регион в друг и използването на замърсени почви, което не позволява замърсителят да бъде подведен под отговорност. |
| --- | --- |

55.

| 56. | подчертава жизненоважното значение на здравословната почва за благосъстоянието и просперитета и подкрепя един превантивен и основан на риска подход към замърсяването на почвата. Акцентът следва да не бъде само върху качеството на химикалите, но и върху физическото и биологичното състояние на почвата; |
| --- | --- |

56.

| 57. | счита, че когато се депонират в депа за отпадъци, пластмасите изпускат токсични химикали в почвата и подпочвените води. При лошо управление пластмасите замърсяват земята, водните пътища и океаните. Токсичните добавки и пластмасовите микрочастици, съдържащи се в дъждовете, почвата, водните пътища, океаните и по планинските върхове, не могат да бъдат елиминирани чрез рециклиране, депониране или изгаряне. Само налагането на правно обвързващи ограничения върху световното производство на пластмаси за основна употреба може да доведе до промяна; |
| --- | --- |

57.

| 58. | приветства стратегията на ЕС за почвите и обявяването на закон на ЕС за здравето на почвите, тъй като подкрепата за опазването на почвите чрез европейска рамка е решаваща стъпка към постигането на неутралност по отношение на климата, възстановяване на биологичното разнообразие, нулево замърсяване, както и на здравословна и устойчива продоволствена система. Същевременно настоява за гъвкавост при изпълнението на национално равнище на действията в плана за действие и в новата стратегия за почвите, тъй като съществуват сериозни регионални различия по отношение на пространственото планиране, ландшафта, (състава на) почвите и тяхното използване; |
| --- | --- |

58.

| 59. | приветства усилията на Комисията за насърчаване на земеделските стопани да възприемат най-малко замърсяващите практики, които намаляват емисиите на амоняк и нитрати. Важни са и други емисии от селскостопанския сектор, като например фосфати, метали, пестициди и фармацевтични продукти; |
| --- | --- |

59.

| 60. | призовава да се обърне специално внимание на дифузните емисии в исторически план. Понякога е невъзможно да се постигнат нови стандарти, което води до ограничения при използването на замърсените райони. Ето защо е необходимо съчетаването на подход за намаляване на замърсяването при източника със стратегия за премахване на тези съществуващи източници на замърсяване; |
| --- | --- |

60.

Опасни вещества

| 61. | препоръчва проактивни мерки за ограничаване на химичните вещества преди навлизането им във веригата; това включва регламентиране на безопасното използване на пуснати на пазара вещества. ЕС следва да регулира химичните вещества въз основа на техните присъщи вредни за хората и за околната среда свойства в случай на несигурност от научна гледна точка, като взема предвид риска от експозиция и ползата от тях за обществото, и идентифицира и изключва специфични, неприемливи рискове; |
| --- | --- |

61.

| 62. | счита законодателството в областта на химикалите (REACH) за основния инструмент за контролиране на навлизащите в околната среда вредни вещества. От основно значение е процесите на даване на разрешение и на ограничения по REACH да се използват в по-голяма степен и да се определят повече вещества, пораждащи сериозно безпокойство, за списъка с кандидати; |
| --- | --- |

62.

| 63. | призовава за налагането на ограничения на равнището на ЕС за проблемните форми на използване на опасни перфлуороалкилирани и полифлуороалкилирани съединения и техните емисии. Много от тях пораждат голямо притеснение, тъй като са изключително трайни и оказват неблагоприятно въздействие върху човешкото здраве и околната среда; |
| --- | --- |

63.

| 64. | посочва, че понастоящем липсва информация за (еко-)токсикологичното въздействие на голям брой опасни вещества върху околната среда или чрез нея. Научните доказателства за въздействието на химичните вещества върху околната среда и здравето следва да се актуализират и анализират непрекъснато, както и да бъдат достъпни, особено що се отнася до рисковете за хората и околната среда. |
| --- | --- |

64.

Брюксел, 27 януари 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Доклад No 22/2018 на ЕАОС: Unequal exposure and unequal impacts (Нееднакво излагане и нееднакви последици).

1

(2)  Специален доклад No 12/2021: „Принципът „замърсителят плаща“ се прилага по непоследователен начин в политиките и действията на ЕС в областта на околната среда“.

2

(3)  Study 2019: The costs of not implementing EU environmental law (Проучване за 2019 г. „Разходите във връзка с неприлагането на законодателството на ЕС в областта на околната среда“).

3

(4)  EEA Environmental indicator report 21/2017 (ЕАОС, Доклад No 21/2017 относно показателите за околната среда).

4

(5)  Healthy environment, healthy lives: how the environment influences health and well-being in Europe (Здравословна среда, здравословен живот — как околната среда влияе на здравето и благосъстоянието в Европа).

5

(6)  ЕАОС: Air Quality in Europe — 2020 report (Качество на въздуха в Европа — доклад от 2020 г.).

6

(7)  Бъдещето на политиката на ЕС за чист въздух в рамките на амбициите за нулево замърсяване.

7

(8)  Резолюция на Европейския парламент от 25 март 2021 г. относно прилагането на директивите относно качеството на атмосферния въздух: Директива 2004/107/ЕО и Директива 2008/50/ЕО (2020/2091(INI)) (OB C 494, 8.12.2021 г., стр. 64).

8

(9)  https://www.eea.europa.eu/publications/health-risks-caused-by-environmental.

9

---

III Подготвителни актове

Комитет на регионите

Interactio — изцяло дистанционен режим — 148-а пленарна сесия на КР, 26.1.2022 г. — 27.1.2022 г.

| 13.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 270/38 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 270/38

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Към нулеви емисии от пътния транспорт: разгръщане на инфраструктура за алтернативни горива и подобряване на стандартите за емисиите от CO2

(2022/C 270/07)

| Докладчик: | Adrian Teban (RO/ЕНП), кмет на Куджир, окръг Алба |
| --- | --- |
| Отправни документи: | Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за разгръщането на инфраструктура за алтернативни горива и за отмяна на Директива 2014/94/ЕС на Европейския парламент и на Съвета
  COM(2021) 559 final
  Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2019/631 относно определянето на по-строги стандарти за емисиите на CO2 от нови леки пътнически автомобили и нови леки търговски превозни средства в съответствие с по-амбициозните цели на Съюза в областта на климата
  COM(2021) 556 final
  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегически план за внедряване, очертаващ набор от допълнителни действия в подкрепа на бързото разгръщане на инфраструктура за алтернативни горива
  COM(2021) 560 final |

Докладчик:

Adrian Teban (RO/ЕНП), кмет на Куджир, окръг Алба

Отправни документи:

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за разгръщането на инфраструктура за алтернативни горива и за отмяна на Директива 2014/94/ЕС на Европейския парламент и на Съвета

COM(2021) 559 final

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2019/631 относно определянето на по-строги стандарти за емисиите на CO2 от нови леки пътнически автомобили и нови леки търговски превозни средства в съответствие с по-амбициозните цели на Съюза в областта на климата

COM(2021) 556 final

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегически план за внедряване, очертаващ набор от допълнителни действия в подкрепа на бързото разгръщане на инфраструктура за алтернативни горива

COM(2021) 560 final

I.   ПРЕПОРЪКИ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2019/631 относно определянето на по-строги стандарти за емисиите на CO2 от нови леки пътнически автомобили и нови леки търговски превозни средства в съответствие с по-амбициозните цели на Съюза в областта на климата.

COM(2021) 556 final

Препоръка за изменение 1

Съображение 9

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (9) | [...] Поставените пред автомобилния парк по-строги стандарти за намаляване на емисиите на CO2 са технологично неутрални. Има и ще има различни технологии за постигане на целта — изграждането на автомобилен парк с нулеви емисии. Понастоящем превозните средства с нулеви емисии включват електрическите превозни средства с акумулаторна батерия, превозните средства с горивни елементи и други задвижвани с водород превозни средства, а технологичните иновации продължават. Превозните средства с нулеви и ниски емисии, които включват също така добре работещи, сред които са и хибридните електрически превозни средства с възможност за включване към електрическата мрежа и с добри показатели, могат да запазят своята роля в прехода. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(9)

[...] Поставените пред автомобилния парк по-строги стандарти за намаляване на емисиите на CO2 са технологично неутрални. Има и ще има различни технологии за постигане на целта — изграждането на автомобилен парк с нулеви емисии. Понастоящем превозните средства с нулеви емисии включват електрическите превозни средства с акумулаторна батерия, превозните средства с горивни елементи и други задвижвани с водород превозни средства, а технологичните иновации продължават. Превозните средства с нулеви и ниски емисии, които включват също така добре работещи, сред които са и хибридните електрически превозни средства с възможност за включване към електрическата мрежа и с добри показатели, могат да запазят своята роля в прехода.

| (9) | [...] Поставените пред автомобилния парк по-строги стандарти за намаляване на емисиите на CO2 са технологично неутрални
  само ако вземат предвид емисиите на CO2 от използваното гориво, включително при тяхното производство
  . Има и ще има различни технологии за постигане на целта — изграждането на автомобилен парк с нулеви емисии. Понастоящем превозните средства с нулеви емисии включват електрическите превозни средства с акумулаторна батерия, превозните средства с горивни елементи и други задвижвани с водород превозни средства, а технологичните иновации продължават. Превозните средства с нулеви и ниски емисии, които включват също така добре работещи, сред които са и хибридните електрически превозни средства
  и превозните средства, задвижвани с възобновяеми горива на основата на електроенергия, биогорива от ново поколение и биогаз,
  могат да запазят своята роля в прехода. |
| --- | --- |

(9)

[...] Поставените пред автомобилния парк по-строги стандарти за намаляване на емисиите на CO2 са технологично неутрални
  само ако вземат предвид емисиите на CO2 от използваното гориво, включително при тяхното производство
  . Има и ще има различни технологии за постигане на целта — изграждането на автомобилен парк с нулеви емисии. Понастоящем превозните средства с нулеви емисии включват електрическите превозни средства с акумулаторна батерия, превозните средства с горивни елементи и други задвижвани с водород превозни средства, а технологичните иновации продължават. Превозните средства с нулеви и ниски емисии, които включват също така добре работещи, сред които са и хибридните електрически превозни средства
  и превозните средства, задвижвани с възобновяеми горива на основата на електроенергия, биогорива от ново поколение и биогаз,
  могат да запазят своята роля в прехода.

Изложение на мотивите

Необходимо е да бъдат взети предвид превозните средства с ниски емисии и горива, като биогоривата от ново поколение, в регионален контекст, където е трудно да бъдат внедрени електрически превозни средства с нулеви емисии. Вж. долното изменение.

Изменение 2

Предложение за ново съображение след съображение 9

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | (9a) | Специфичните особености на регионите (като географско местоположение, климатични условия) може да затруднят пълното електрифициране на автомобилите и леките пътни транспортни превозни средства. В такива региони възобновяемите горива на основата на електроенергия, биогоривата и хибридните превозни средства, макар да не отговарят на определението за нулеви емисии на отработени газове, може да имат по-благоприятни и гъвкави цялостни показатели за емисиите на CO2, отколкото превозните средства с нулеви емисии на отработили газове, и поради това не следва да се изключват от единния пазар след 2035 г. Поради това Европейската комисия следва да търси възможност как да вземе под внимание превозните средства, задвижвани с възобновяеми горива на основата на електроенергия, биогориво, и хибридните превозни средства, когато определя целите за автомобилния парк, които производителите на автомобили трябва да изпълнят своевременно, преди тези цели да влязат в сила. Следва да се предоставят специфични насоки на различните региони, посочени по-горе, относно начините за постигане на целта за неутрална по отношение на климата мобилност. Освен това те следва да получат целева подкрепа от различните фондове на ЕС. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(9a)

Специфичните особености на регионите (като географско местоположение, климатични условия) може да затруднят пълното електрифициране на автомобилите и леките пътни транспортни превозни средства. В такива региони възобновяемите горива на основата на електроенергия, биогоривата и хибридните превозни средства, макар да не отговарят на определението за нулеви емисии на отработени газове, може да имат по-благоприятни и гъвкави цялостни показатели за емисиите на CO2, отколкото превозните средства с нулеви емисии на отработили газове, и поради това не следва да се изключват от единния пазар след 2035 г. Поради това Европейската комисия следва да търси възможност как да вземе под внимание превозните средства, задвижвани с възобновяеми горива на основата на електроенергия, биогориво, и хибридните превозни средства, когато определя целите за автомобилния парк, които производителите на автомобили трябва да изпълнят своевременно, преди тези цели да влязат в сила. Следва да се предоставят специфични насоки на различните региони, посочени по-горе, относно начините за постигане на целта за неутрална по отношение на климата мобилност. Освен това те следва да получат целева подкрепа от различните фондове на ЕС.

Изложение на мотивите

Следва да бъдат подпомогнати регионите, в които географските или климатичните условия затрудняват пълното електрифициране на пътните превозни средства.

Изменение 3

Съображение 11

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (11) | Към целите в преразгледаните стандарти за емисиите на CO2 следва да се прибави
  европейска стратегия
  в отговор както на предизвикателствата, които поражда все по-мащабното производство на превозни средства с нулеви емисии и разпространението на свързаните с това технологии, така и на нуждата от повишаване на квалификацията и преквалификация на работниците в отрасъла и от икономическа диверсификация и преобразуване на дейностите.
  Когато е необходимо, следва да се предвиди
  финансова подкрепа на равнище ЕС
  и държави членки за привличане на частни инвестиции, включително чрез
  Европейския социален фонд плюс, Фонда за справедлив преход, Фонда за иновации, Механизма за възстановяване и устойчивост и други инструменти на многогодишната финансова рамка и Инструмента на Европейския съюз за възстановяване, в съответствие с правилата за държавна помощ. Преразгледаните правила за държавната помощ в областта на околната среда и енергетиката ще позволят на държавите членки да окажат подкрепа на предприятията при декарбонизирането на техните производствени процеси и възприемането на по-екологосъобразни технологии в контекста на новата промишлена стратегия. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(11)

Към целите в преразгледаните стандарти за емисиите на CO2 следва да се прибави
  европейска стратегия
  в отговор както на предизвикателствата, които поражда все по-мащабното производство на превозни средства с нулеви емисии и разпространението на свързаните с това технологии, така и на нуждата от повишаване на квалификацията и преквалификация на работниците в отрасъла и от икономическа диверсификация и преобразуване на дейностите.
  Когато е необходимо, следва да се предвиди
  финансова подкрепа на равнище ЕС
  и държави членки за привличане на частни инвестиции, включително чрез
  Европейския социален фонд плюс, Фонда за справедлив преход, Фонда за иновации, Механизма за възстановяване и устойчивост и други инструменти на многогодишната финансова рамка и Инструмента на Европейския съюз за възстановяване, в съответствие с правилата за държавна помощ. Преразгледаните правила за държавната помощ в областта на околната среда и енергетиката ще позволят на държавите членки да окажат подкрепа на предприятията при декарбонизирането на техните производствени процеси и възприемането на по-екологосъобразни технологии в контекста на новата промишлена стратегия.

| (11) | Към целите в преразгледаните стандарти за емисиите на CO2 следва да се прибави
  европейски механизъм за справедлив преход в автомобилния сектор и регионите
  в отговор както на предизвикателствата, които поражда все по-мащабното производство на превозни средства с нулеви емисии
  , зеленият преход в автомобилния сектор, отрасълът на автомобилните доставчици
  и разпространението на свързаните с това технологии, така и на нуждата от повишаване на квалификацията и преквалификация на работниците в отрасъла и от икономическа диверсификация и преобразуване на дейностите.
  Този европейски механизъм за справедлив преход в автомобилния сектор и регионите трябва да осигури
  финансова подкрепа на равнище ЕС
  в бъдеще чрез допълнителни фондове, а понастоящем чрез координирано използване на фондове, като Социалния фонд за климата,
  Европейския социален фонд плюс, Фонда за справедлив преход, Фонда за иновации, Механизма за възстановяване и устойчивост и други инструменти на многогодишната финансова рамка и Инструмента на Европейския съюз за възстановяване
  или схема за справедлив преход в рамките на InvestEU
  , в съответствие с правилата за държавна помощ
  и допълнено чрез програми на държавите членки
  . Преразгледаните правила за държавната помощ в областта на околната среда и енергетиката ще позволят на държавите членки да окажат подкрепа на предприятията при декарбонизирането на техните производствени процеси и възприемането на по-екологосъобразни технологии в контекста на новата промишлена стратегия. |
| --- | --- |

(11)

Към целите в преразгледаните стандарти за емисиите на CO2 следва да се прибави
  европейски механизъм за справедлив преход в автомобилния сектор и регионите
  в отговор както на предизвикателствата, които поражда все по-мащабното производство на превозни средства с нулеви емисии
  , зеленият преход в автомобилния сектор, отрасълът на автомобилните доставчици
  и разпространението на свързаните с това технологии, така и на нуждата от повишаване на квалификацията и преквалификация на работниците в отрасъла и от икономическа диверсификация и преобразуване на дейностите.
  Този европейски механизъм за справедлив преход в автомобилния сектор и регионите трябва да осигури
  финансова подкрепа на равнище ЕС
  в бъдеще чрез допълнителни фондове, а понастоящем чрез координирано използване на фондове, като Социалния фонд за климата,
  Европейския социален фонд плюс, Фонда за справедлив преход, Фонда за иновации, Механизма за възстановяване и устойчивост и други инструменти на многогодишната финансова рамка и Инструмента на Европейския съюз за възстановяване
  или схема за справедлив преход в рамките на InvestEU
  , в съответствие с правилата за държавна помощ
  и допълнено чрез програми на държавите членки
  . Преразгледаните правила за държавната помощ в областта на околната среда и енергетиката ще позволят на държавите членки да окажат подкрепа на предприятията при декарбонизирането на техните производствени процеси и възприемането на по-екологосъобразни технологии в контекста на новата промишлена стратегия.

Изложение на мотивите

Законодателно предложение с такива дългосрочни последици за работниците, сектора и регионите трябва да предвижда конкретен „Механизъм за справедлив преход“ за европейския автомобилен отрасъл и отрасъла на доставчиците, както и за регионите, където те са разположени. Въздействието ще се усети най-вече на регионално равнище, където трябва да се извърши преквалификация заедно с отрасъла. Подобен механизъм трябва да включва целия автомобилен сектор и да се основава на данни, които ясно очертават териториалното въздействие на законодателството.

Настоящото изменение е свързано с изменения 4 и 6.

Изменение 4

Съображение 24

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (24) | В съответствие с изискванията на член 15, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2019/631 беше оценена възможността приходите от таксите за извънредно количество емисии да се насочат към специален фонд или съответна програма и бе направено заключението, че това би увеличило значително административната тежест и не би донесло пряка полза за автомобилния отрасъл при неговия преход. Следователно приходите от таксите за извънредно количество емисии ще се запазят като приход в общия бюджет на Съюза в съответствие с член 8, параграф 4 от Регламент (ЕС) 2019/631. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(24)

В съответствие с изискванията на член 15, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2019/631 беше оценена възможността приходите от таксите за извънредно количество емисии да се насочат към специален фонд или съответна програма и бе направено заключението, че това би увеличило значително административната тежест и не би донесло пряка полза за автомобилния отрасъл при неговия преход. Следователно приходите от таксите за извънредно количество емисии ще се запазят като приход в общия бюджет на Съюза в съответствие с член 8, параграф 4 от Регламент (ЕС) 2019/631.

| (24) | В съответствие с изискванията на член 15, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2019/631 беше оценена възможността приходите от таксите за извънредно количество емисии да се насочат към специален фонд или съответна програма и бе направено заключението, че това би увеличило значително административната тежест и не би донесло пряка полза за автомобилния отрасъл при неговия преход. Следователно приходите от таксите за извънредно количество емисии ще се запазят като приход в общия бюджет на Съюза в съответствие с член 8, параграф 4 от Регламент (ЕС) 2019/631.
  Подобен европейски механизъм за справедлив преход в автомобилния сектор и регионите обаче трябва да осигури целево финансиране за регионите от съществуващите фондове (както се посочва съображение 11) въз основа на детайлно картографиране на териториалните въздействия на това законодателство. Като приоритет при средносрочната оценка на многогодишната финансова рамка се извършва преглед на обединяването на наличните средства от гореспоменатите източници в европейски механизъм за справедлив преход в автомобилния сектор и регионите. |
| --- | --- |

(24)

В съответствие с изискванията на член 15, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2019/631 беше оценена възможността приходите от таксите за извънредно количество емисии да се насочат към специален фонд или съответна програма и бе направено заключението, че това би увеличило значително административната тежест и не би донесло пряка полза за автомобилния отрасъл при неговия преход. Следователно приходите от таксите за извънредно количество емисии ще се запазят като приход в общия бюджет на Съюза в съответствие с член 8, параграф 4 от Регламент (ЕС) 2019/631.
  Подобен европейски механизъм за справедлив преход в автомобилния сектор и регионите обаче трябва да осигури целево финансиране за регионите от съществуващите фондове (както се посочва съображение 11) въз основа на детайлно картографиране на териториалните въздействия на това законодателство. Като приоритет при средносрочната оценка на многогодишната финансова рамка се извършва преглед на обединяването на наличните средства от гореспоменатите източници в европейски механизъм за справедлив преход в автомобилния сектор и регионите.

Изложение на мотивите

Европейски механизъм за справедлив преход в автомобилния сектор и регионите е необходим за подкрепа на отрасъла на автомобилните доставчици, който е важен икономически сектор в редица европейски региони. Макар производителите на оригинално оборудване да са по-добре подготвени за предстоящите промени, по цялата верига на отрасъла на доставчиците, състоящ се главно от МСП, може да липсват стратегически и вътрешни финансови възможности за адаптиране на техните умения и производство към промените във веригата за създаване на стойност в автомобилния отрасъл. Може да са необходими допълнителни средства за Фонда за справедлив преход спрямо одобрените към момента 17,5 милиарда евро, за да може фондът да отговори на дълбоките промени, наложени от пакета „Подготвени за цел 55“.

Настоящото изменение е свързано с изменения 3 и 6.

Изменение 5

Член 1, точка 9

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 9) | Вмъква се следният член 14а:

  „Член 14а
  Доклад за напредъка
  До 31 декември
  2025 г.
  и на всеки две години след това Комисията докладва за напредъка към постигане на пътна мобилност с нулеви емисии. Докладите съдържат по-специално наблюдение и оценка на необходимостта от евентуални допълнителни мерки за улесняване на прехода, включително чрез финансови средства. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

9)

Вмъква се следният член 14а:

„Член 14а

Доклад за напредъка

До 31 декември
  2025 г.
  и на всеки две години след това Комисията докладва за напредъка към постигане на пътна мобилност с нулеви емисии. Докладите съдържат по-специално наблюдение и оценка на необходимостта от евентуални допълнителни мерки за улесняване на прехода, включително чрез финансови средства.

| 9) | Вмъква се следният член 14а:

  „Член 14а
  Доклад за напредъка
  До 31 декември
  2023 г.
  и на всеки две години след това Комисията докладва за напредъка към постигане на пътна мобилност с нулеви емисии. Докладите съдържат по-специално наблюдение и оценка на необходимостта от евентуални допълнителни мерки за улесняване на прехода, включително чрез финансови средства.
  Тази оценка се основава на оценка на териториалното въздействие, която установява предизвикателствата за всеки регион от ниво 2 по NUTS и начини за смекчаване на рисковете, свързани с тези предизвикателства. |
| --- | --- |

9)

Вмъква се следният член 14а:

„Член 14а

Доклад за напредъка

До 31 декември
  2023 г.
  и на всеки две години след това Комисията докладва за напредъка към постигане на пътна мобилност с нулеви емисии. Докладите съдържат по-специално наблюдение и оценка на необходимостта от евентуални допълнителни мерки за улесняване на прехода, включително чрез финансови средства.
  Тази оценка се основава на оценка на териториалното въздействие, която установява предизвикателствата за всеки регион от ниво 2 по NUTS и начини за смекчаване на рисковете, свързани с тези предизвикателства.

| | В своите доклади Комисията взема предвид всички фактори, които допринасят за икономически ефективен напредък към постигане на климатична неутралност до 2050 г. Сред тях са разгръщането на превозни средства с нулеви и ниски емисии, напредъкът към постигането на целите при изграждането на инфраструктура за зареждане с електричество и гориво, както се изисква по Регламента за инфраструктурата за алтернативни горива, потенциалният принос на новаторските технологии и устойчивите алтернативни горива за постигане на климатична неутралност при мобилността, последствията при потребителите, напредъкът в социалния диалог, както и други аспекти, които допълнително способстват за един икономически жизнеспособен и социално справедлив преход към пътна мобилност с нулеви емисии.“; |
| --- | --- |

В своите доклади Комисията взема предвид всички фактори, които допринасят за икономически ефективен напредък към постигане на климатична неутралност до 2050 г. Сред тях са разгръщането на превозни средства с нулеви и ниски емисии, напредъкът към постигането на целите при изграждането на инфраструктура за зареждане с електричество и гориво, както се изисква по Регламента за инфраструктурата за алтернативни горива, потенциалният принос на новаторските технологии и устойчивите алтернативни горива за постигане на климатична неутралност при мобилността, последствията при потребителите, напредъкът в социалния диалог, както и други аспекти, които допълнително способстват за един икономически жизнеспособен и социално справедлив преход към пътна мобилност с нулеви емисии.“;

| | В своите доклади Комисията взема предвид всички фактори, които допринасят за икономически ефективен напредък към постигане на климатична неутралност до 2050 г. Сред тях са разгръщането на превозни средства с нулеви и ниски емисии, напредъкът към постигането на целите при изграждането на инфраструктура за зареждане с електричество и гориво, както се изисква по Регламента за инфраструктурата за алтернативни горива, потенциалният принос на новаторските технологии и устойчивите алтернативни горива за постигане на климатична неутралност при мобилността,
  напредъка и въздействието на регионално (NUTS II) равнище
  , последствията при потребителите,
  включително потребители от уязвими групи,
  напредъкът в социалния диалог, както и други аспекти, които допълнително способстват за един икономически жизнеспособен и социално справедлив преход към пътна мобилност с нулеви емисии.“ |
| --- | --- |

В своите доклади Комисията взема предвид всички фактори, които допринасят за икономически ефективен напредък към постигане на климатична неутралност до 2050 г. Сред тях са разгръщането на превозни средства с нулеви и ниски емисии, напредъкът към постигането на целите при изграждането на инфраструктура за зареждане с електричество и гориво, както се изисква по Регламента за инфраструктурата за алтернативни горива, потенциалният принос на новаторските технологии и устойчивите алтернативни горива за постигане на климатична неутралност при мобилността,
  напредъка и въздействието на регионално (NUTS II) равнище
  , последствията при потребителите,
  включително потребители от уязвими групи,
  напредъкът в социалния диалог, както и други аспекти, които допълнително способстват за един икономически жизнеспособен и социално справедлив преход към пътна мобилност с нулеви емисии.“

напредъка и въздействието на регионално (NUTS II) равнище

включително потребители от уязвими групи,

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Въздействието върху законодателството ще се усети основно на регионално равнище и Комисията трябва да разгледа предизвикателствата и рисковете, свързани с този преход, чрез детайлно картографиране на териториалното въздействие.

Изменение 6

Изменение 6

Член 1, точка 10, буква б)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 10) | Член 15 се изменя, както следва:






  б) | параграфи 2—
  5
  се заличават; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

10)

Член 15 се изменя, както следва:

б)

параграфи 2—
  5
  се заличават;

5

| 10) | Член 15 се изменя, както следва:






  б) | параграфи 2—
  4
  се заличават, |
| --- | --- | --- |

10)

Член 15 се изменя, както следва:

б)

параграфи 2—
  4
  се заличават,

4

| в) | Параграф 5 се заменя със следното:






  За да се гарантира, че не се пренебрегва никой и че този преход е социално справедлив, Комисията предлага „Механизъм за справедлив преход“ за автомобилния сектор, включващ многостепенен диалог със засегнатите местни и регионални власти (МРВ), който взема под внимание териториалното въздействие на настоящия регламент по отношение на трансформацията на автомобилното производство и отрасъла на доставчиците и въздействието върху регионалните икономически структури и работна ръка в автомобилния сектор. |
| --- | --- |

в)

Параграф 5 се заменя със следното:

Параграф 5 се заменя със следното:

За да се гарантира, че не се пренебрегва никой и че този преход е социално справедлив, Комисията предлага „Механизъм за справедлив преход“ за автомобилния сектор, включващ многостепенен диалог със засегнатите местни и регионални власти (МРВ), който взема под внимание териториалното въздействие на настоящия регламент по отношение на трансформацията на автомобилното производство и отрасъла на доставчиците и въздействието върху регионалните икономически структури и работна ръка в автомобилния сектор.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Макар че в действащия регламент се предвижда възможното въвеждане на програма за финансова помощ за справедлив преход, този аспект следва да се заличи от законодателното предложение. Първоначалната идея за финансиране на справедлив преход чрез приходи от таксите за извънредно количество емисии може да не е достатъчна, за да се гарантира справедлив преход на всички региони с автомобилостроене, и може да не гарантира постоянна наличност в бюджета на финансови ресурси.

Само Фондът за справедлив преход с одобрените към момента 17,5 милиарда евро също може да не е достатъчен, за да се отговори на предизвикателствата от пакета „Подготвени за цел 55“. Поради това се предлага създаването на механизъм за координиране за справедлив преход на автомобилния сектор и регионите, за да се оползотвори потенциалът на съществуващите средства.

Настоящото изменение е свързано с изменения 3 и 4.

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за разгръщането на инфраструктура за алтернативни горива и за отмяна на Директива 2014/94/ЕС на Европейския парламент и на Съвета

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за разгръщането на инфраструктура за алтернативни горива и за отмяна на Директива 2014/94/ЕС на Европейския парламент и на Съвета

COM(2021) 559 final

COM(2021) 559 final

Изменение 7

Изменение 7

Съображение 9

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| [...] Целите относно отстоянието по трансевропейската транспортна мрежа следва да гарантират пълно покритие с електрически зарядни точки на основните пътни мрежи на Съюза и по този начин да осигурят лесно и безпроблемно пътуване в рамките на Европейския съюз. | [...] Целите относно отстоянието по трансевропейската транспортна мрежа следва да гарантират пълно покритие с електрически зарядни точки на основните пътни мрежи на Съюза и по този начин да осигурят лесно и безпроблемно пътуване в рамките на Европейския съюз.
  Когато поради регионални фактори, като географско местоположение или гъстота на населението, инвестициите в публично достъпна инфраструктура се оказват затруднени, следва да се осигури възможността за финансова подкрепа от ЕС. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

[...] Целите относно отстоянието по трансевропейската транспортна мрежа следва да гарантират пълно покритие с електрически зарядни точки на основните пътни мрежи на Съюза и по този начин да осигурят лесно и безпроблемно пътуване в рамките на Европейския съюз.

[...] Целите относно отстоянието по трансевропейската транспортна мрежа следва да гарантират пълно покритие с електрически зарядни точки на основните пътни мрежи на Съюза и по този начин да осигурят лесно и безпроблемно пътуване в рамките на Европейския съюз.
  Когато поради регионални фактори, като географско местоположение или гъстота на населението, инвестициите в публично достъпна инфраструктура се оказват затруднени, следва да се осигури възможността за финансова подкрепа от ЕС.

Когато поради регионални фактори, като географско местоположение или гъстота на населението, инвестициите в публично достъпна инфраструктура се оказват затруднени, следва да се осигури възможността за финансова подкрепа от ЕС.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

За да бъде в съответствие с трансрегионалния характер на мрежата TEN-T, както и за да не се възпрепятства европейското сближаване, подходът, основан на разстоянието, следва да се запази, но с необходимата финансова подкрепа от който и да е от фондовете на ЕС; това важи и за частни, и за обществени зарядни точки.

Изменение 8

Изменение 8

Съображение 10

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (10) | Целите относно националния автомобилен парк следва да се определят въз основа на общия брой регистрирани електрически превозни средства в съответната държава членка при спазване на обща методика, която отчита технологичното развитие, като например увеличения пробег на електрическите превозни средства или нарастващото навлизане на пазара на зарядни точки за бързо зареждане, които поотделно могат да зареждат с електроенергия по-голям брой превозни средства в сравнение с нормалните зарядни точки. Методиката трябва да взема предвид и различните модели на зареждане на електрически превозни средства, задвижвани с акумулаторни батерии, и на хибридни електрически превозни средства с възможност за включване към електрическата мрежа. Методиката, определяща целите относно националния автомобилен парк въз основа на общата максимална изходна мощност на публично достъпната инфраструктура за зареждане с електроенергия, следва да позволява гъвкавост за прилагането на различни технологии за зареждане с електроенергия в държавите членки. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(10)

Целите относно националния автомобилен парк следва да се определят въз основа на общия брой регистрирани електрически превозни средства в съответната държава членка при спазване на обща методика, която отчита технологичното развитие, като например увеличения пробег на електрическите превозни средства или нарастващото навлизане на пазара на зарядни точки за бързо зареждане, които поотделно могат да зареждат с електроенергия по-голям брой превозни средства в сравнение с нормалните зарядни точки. Методиката трябва да взема предвид и различните модели на зареждане на електрически превозни средства, задвижвани с акумулаторни батерии, и на хибридни електрически превозни средства с възможност за включване към електрическата мрежа. Методиката, определяща целите относно националния автомобилен парк въз основа на общата максимална изходна мощност на публично достъпната инфраструктура за зареждане с електроенергия, следва да позволява гъвкавост за прилагането на различни технологии за зареждане с електроенергия в държавите членки.

| (10) | Целите относно националния автомобилен парк следва да се определят въз основа на общия брой регистрирани електрически превозни средства в съответната държава членка
  плюс определен марж от около 10 до 20 %
  при спазване на обща методика, която отчита технологичното развитие, като например увеличения пробег на електрическите превозни средства или нарастващото навлизане на пазара на зарядни точки за бързо зареждане, които поотделно могат да зареждат с електроенергия по-голям брой превозни средства в сравнение с нормалните зарядни точки. Методиката трябва да взема предвид и различните модели на зареждане на електрически превозни средства, задвижвани с акумулаторни батерии, и на хибридни електрически превозни средства с възможност за включване към електрическата мрежа. Методиката, определяща целите относно националния автомобилен парк въз основа на общата максимална изходна мощност на публично достъпната инфраструктура за зареждане с електроенергия, следва да позволява гъвкавост за прилагането на различни технологии за зареждане с електроенергия в държавите членки. |
| --- | --- |

(10)

Целите относно националния автомобилен парк следва да се определят въз основа на общия брой регистрирани електрически превозни средства в съответната държава членка
  плюс определен марж от около 10 до 20 %
  при спазване на обща методика, която отчита технологичното развитие, като например увеличения пробег на електрическите превозни средства или нарастващото навлизане на пазара на зарядни точки за бързо зареждане, които поотделно могат да зареждат с електроенергия по-голям брой превозни средства в сравнение с нормалните зарядни точки. Методиката трябва да взема предвид и различните модели на зареждане на електрически превозни средства, задвижвани с акумулаторни батерии, и на хибридни електрически превозни средства с възможност за включване към електрическата мрежа. Методиката, определяща целите относно националния автомобилен парк въз основа на общата максимална изходна мощност на публично достъпната инфраструктура за зареждане с електроенергия, следва да позволява гъвкавост за прилагането на различни технологии за зареждане с електроенергия в държавите членки.

плюс определен марж от около 10 до 20 %

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Общият брой на електрическите превозни средства, регистрирани в една държава членка, не е достатъчен, тъй като при него не се вземат предвид например превозни средства от други държави, особено по време на ваканционни периоди, но и по други поводи, като големи събития, панаири и др.

Изменение 9

Изменение 9

Съображение 34

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (34) | За тези цели следва да се вземат предвид видът на обслужваните плавателни съдове и съответно обемът на техния трафик. Морските пристанища с малък обем на трафика на определени категории кораби следва да бъдат освободени от задължителните изисквания за съответните категории кораби въз основа на минимално равнище на обема на трафик, за да се избегне инсталирането на капацитет, който няма да бъде оползотворен. По същия начин задължителните цели не следва да са насочени към максимално потребление, а към достатъчно голям обем, за да се избегне неоползотворяване на капацитета и да се вземат предвид експлоатационните характеристики на пристанището. Морският транспорт е важна връзка за сближаването и икономическото развитие на островите в Съюза. Мощностите за производство на енергия на тези острови може да не са достатъчни, за да задоволят електрическите товари с цел осигуряване на брегово електрозахранване. В такъв случай островите следва да бъдат освободени от това изискване, освен ако и докато не бъде осъществено електрическо свързване с континента или има достатъчни мощности от местно производство от екологично чисти енергийни източници. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(34)

За тези цели следва да се вземат предвид видът на обслужваните плавателни съдове и съответно обемът на техния трафик. Морските пристанища с малък обем на трафика на определени категории кораби следва да бъдат освободени от задължителните изисквания за съответните категории кораби въз основа на минимално равнище на обема на трафик, за да се избегне инсталирането на капацитет, който няма да бъде оползотворен. По същия начин задължителните цели не следва да са насочени към максимално потребление, а към достатъчно голям обем, за да се избегне неоползотворяване на капацитета и да се вземат предвид експлоатационните характеристики на пристанището. Морският транспорт е важна връзка за сближаването и икономическото развитие на островите в Съюза. Мощностите за производство на енергия на тези острови може да не са достатъчни, за да задоволят електрическите товари с цел осигуряване на брегово електрозахранване. В такъв случай островите следва да бъдат освободени от това изискване, освен ако и докато не бъде осъществено електрическо свързване с континента или има достатъчни мощности от местно производство от екологично чисти енергийни източници.

| (34) | За тези цели следва да се вземат предвид видът на обслужваните плавателни съдове и съответно обемът на техния трафик. Морските пристанища с малък обем на трафика на определени категории кораби следва да бъдат освободени от задължителните изисквания за съответните категории кораби въз основа на минимално равнище на обема на трафик, за да се избегне инсталирането на капацитет, който няма да бъде оползотворен. По същия начин задължителните цели не следва да са насочени към максимално потребление, а към достатъчно голям обем, за да се избегне неоползотворяване на капацитета и да се вземат предвид експлоатационните характеристики на пристанището. Морският транспорт е важна връзка за сближаването и икономическото развитие на островите
  и най-отдалечените региони
  в Съюза. Мощностите за производство на енергия на тези острови
  и най-отдалечени региони
  може да не са достатъчни, за да задоволят електрическите товари с цел осигуряване на брегово електрозахранване. В такъв случай островите
  и най-отдалечените региони
  следва да бъдат освободени от това изискване, освен ако и докато не бъде осъществено електрическо свързване с континента
  или съседните държави
  или има достатъчни мощности от местно производство от екологично чисти енергийни източници. |
| --- | --- |

(34)

За тези цели следва да се вземат предвид видът на обслужваните плавателни съдове и съответно обемът на техния трафик. Морските пристанища с малък обем на трафика на определени категории кораби следва да бъдат освободени от задължителните изисквания за съответните категории кораби въз основа на минимално равнище на обема на трафик, за да се избегне инсталирането на капацитет, който няма да бъде оползотворен. По същия начин задължителните цели не следва да са насочени към максимално потребление, а към достатъчно голям обем, за да се избегне неоползотворяване на капацитета и да се вземат предвид експлоатационните характеристики на пристанището. Морският транспорт е важна връзка за сближаването и икономическото развитие на островите
  и най-отдалечените региони
  в Съюза. Мощностите за производство на енергия на тези острови
  и най-отдалечени региони
  може да не са достатъчни, за да задоволят електрическите товари с цел осигуряване на брегово електрозахранване. В такъв случай островите
  и най-отдалечените региони
  следва да бъдат освободени от това изискване, освен ако и докато не бъде осъществено електрическо свързване с континента
  или съседните държави
  или има достатъчни мощности от местно производство от екологично чисти енергийни източници.

и най-отдалечените региони

и най-отдалечени региони

и най-отдалечените региони

или съседните държави

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Предложеното изменение не се нуждае от обяснение.

Изменение 10

Изменение 10

Съображение 37

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| [...] Съществуващите национални рамки за политиката следва да бъдат преразгледани, така че в тях да бъде ясно описан начинът, по който държавите членки ще посрещат много по-голямата нужда от публично достъпна инфраструктура за зареждане с електроенергия и презареждане с гориво, заявена в задължителните цели. Преразгледаните рамки следва да обхващат в еднаква степен всички видове транспорт, включително тези, за които не съществуват задължителни цели по отношение на разгръщането. | [...] Съществуващите национални рамки за политиката следва да бъдат преразгледани, така че в тях да бъде ясно описан начинът, по който държавите членки ще посрещат много по-голямата нужда от публично достъпна инфраструктура за зареждане с електроенергия и презареждане с гориво, заявена в задължителните цели.
  Преразглеждането следва да се основава на териториален анализ, който установява различните потребности на различните поднационални звена, и да взема под внимание местния и регионалния експертен опит и стратегиите за разгръщане на инфраструктура за зареждане, които вече са разработени от местните и регионалните власти.
  Преразгледаните рамки следва да обхващат в еднаква степен всички видове транспорт, включително тези, за които не съществуват задължителни цели по отношение на разгръщането. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

[...] Съществуващите национални рамки за политиката следва да бъдат преразгледани, така че в тях да бъде ясно описан начинът, по който държавите членки ще посрещат много по-голямата нужда от публично достъпна инфраструктура за зареждане с електроенергия и презареждане с гориво, заявена в задължителните цели. Преразгледаните рамки следва да обхващат в еднаква степен всички видове транспорт, включително тези, за които не съществуват задължителни цели по отношение на разгръщането.

[...] Съществуващите национални рамки за политиката следва да бъдат преразгледани, така че в тях да бъде ясно описан начинът, по който държавите членки ще посрещат много по-голямата нужда от публично достъпна инфраструктура за зареждане с електроенергия и презареждане с гориво, заявена в задължителните цели.
  Преразглеждането следва да се основава на териториален анализ, който установява различните потребности на различните поднационални звена, и да взема под внимание местния и регионалния експертен опит и стратегиите за разгръщане на инфраструктура за зареждане, които вече са разработени от местните и регионалните власти.
  Преразгледаните рамки следва да обхващат в еднаква степен всички видове транспорт, включително тези, за които не съществуват задължителни цели по отношение на разгръщането.

Преразглеждането следва да се основава на териториален анализ, който установява различните потребности на различните поднационални звена, и да взема под внимание местния и регионалния експертен опит и стратегиите за разгръщане на инфраструктура за зареждане, които вече са разработени от местните и регионалните власти.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Определянето на националните рамки за политиката за разгръщане на алтернативни горива трябва да се основава на подход на реално многостепенно управление, за да взема напълно под внимание интересите на регионалните и местните власти и техните стратегии за разгръщане на инфраструктура за зареждане с алтернативни горива, които вече съществуват в различни „Планове за устойчива градска мобилност“ (ПУГМ) или други регионални стратегии за мобилност.

Изменение 11

Изменение 11

Съображение 39

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (39) | Комисията следва да улесни разработването и прилагането на националните рамки за политиката на държавите членки посредством обмен на информация и добри практики между държавите членки. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(39)

Комисията следва да улесни разработването и прилагането на националните рамки за политиката на държавите членки посредством обмен на информация и добри практики между държавите членки.

| (39) | Комисията следва да улесни разработването и прилагането на националните рамки за политиката на държавите членки посредством обмен на информация и добри практики между държавите членки
  и регионалните и местните власти
  . |
| --- | --- |

(39)

Комисията следва да улесни разработването и прилагането на националните рамки за политиката на държавите членки посредством обмен на информация и добри практики между държавите членки
  и регионалните и местните власти
  .

и регионалните и местните власти

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

В предложението за разгръщане на инфраструктура за алтернативни горива трябва да бъде включена рамка за многостепенно управление. Тази рамка би могла да координира разгръщането в държавите членки и да се справя с евентуални пропуски.

Изменение 12

Изменение 12

Съображение 42

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| [...] Държавите членки следва да създадат и поддържат подходящи инструменти за насърчаване на разгръщането на инфраструктура за зареждане с електроенергия и презареждане с гориво и за служебни автомобилни паркове, по-специално за екологично чисти автобуси и автобуси с нулеви емисии на местно равнище. | [...] Държавите членки следва да създадат и поддържат подходящи инструменти за насърчаване на разгръщането на инфраструктура за зареждане с електроенергия и презареждане с гориво и за служебни автомобилни паркове, по-специално за екологично чисти автобуси и автобуси с нулеви емисии на местно равнище
  , и възможности за бързо, както и за нощно зареждане, които да са достъпни за всички оператори на обществен транспорт
  . |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

[...] Държавите членки следва да създадат и поддържат подходящи инструменти за насърчаване на разгръщането на инфраструктура за зареждане с електроенергия и презареждане с гориво и за служебни автомобилни паркове, по-специално за екологично чисти автобуси и автобуси с нулеви емисии на местно равнище.

[...] Държавите членки следва да създадат и поддържат подходящи инструменти за насърчаване на разгръщането на инфраструктура за зареждане с електроенергия и презареждане с гориво и за служебни автомобилни паркове, по-специално за екологично чисти автобуси и автобуси с нулеви емисии на местно равнище
  , и възможности за бързо, както и за нощно зареждане, които да са достъпни за всички оператори на обществен транспорт
  .

, и възможности за бързо, както и за нощно зареждане, които да са достъпни за всички оператори на обществен транспорт

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Операторите на обществен транспорт трябва да имат възможности за зареждане на своите автомобилни паркове както за зареждане през нощта, така и за бързо зареждане при транспорт на дълги разстояния. Тези места следва да са публично достъпни. Необходими са политически лостове и стимули за осигуряване на такава публично достъпна инфраструктура.

Изменение 13

Изменение 13

Предложение за ново съображение след съображение 45

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | (45а) | Инструкциите за експлоатация на зарядните точки следва да бъдат във възможно най-голяма степен еднакви за потребителите, процесите да бъдат стандартизирани, а използването на зарядните точки да позволяват лесно и интуитивно използване с помощта на икони; следва да е възможен избор на език. Трябва да се осигури съвместимостта с операционните системи на широко използваните електронни устройства (напр. смартфон, таблет). |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(45а)

(45а)

Инструкциите за експлоатация на зарядните точки следва да бъдат във възможно най-голяма степен еднакви за потребителите, процесите да бъдат стандартизирани, а използването на зарядните точки да позволяват лесно и интуитивно използване с помощта на икони; следва да е възможен избор на език. Трябва да се осигури съвместимостта с операционните системи на широко използваните електронни устройства (напр. смартфон, таблет).

Инструкциите за експлоатация на зарядните точки следва да бъдат във възможно най-голяма степен еднакви за потребителите, процесите да бъдат стандартизирани, а използването на зарядните точки да позволяват лесно и интуитивно използване с помощта на икони; следва да е възможен избор на език. Трябва да се осигури съвместимостта с операционните системи на широко използваните електронни устройства (напр. смартфон, таблет).

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

С цел да се осигури възможно най-лесно и бързо използване на зарядните точки за потребителите, процесът следва да бъде прост и, когато е целесъобразно, стандартизиран, като се вземат предвид например потребителите, които не владеят езика в страната.

Изменение 14

Изменение 14

Съображение 47

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (47) | От изключително голямо значение е всички участници в екосистемата за електрoмобилност да могат лесно да взаимодействат чрез цифрови средства, за да предоставят най-доброто качество на услугата за крайния ползвател. Това изисква уникални идентификатори на съответните участници във веригата за създаване на стойност. За тази цел държавите членки следва да назначат организация за регистрация на идентификационни данни, която да издава и управлява уникалните идентификационни кодове за идентификация най-малко на операторите на зарядни точки и на доставчиците на услуги за мобилност. Организацията за регистрация на идентификационни данни следва да събира информация за идентификационните кодове за електромобилност, които вече се използват в съответната държава членка; да издава нови кодове за електромобилност, когато е необходимо, на оператори на зарядни точки и доставчици на услуги за мобилност, следвайки съгласувана обща за Съюза логика, по която са форматирани идентификационните кодове за електромобилност; да позволява обмен и проверка на уникалността на тези кодове за електромобилност чрез евентуален бъдещ общ регистър на идентификационните кодове. Комисията следва да издаде технически насоки относно създаването на такава организация в рамките на действието в подкрепа на програмата за „Събиране на данни за зарядните точки и точките за презареждане с алтернативни горива и за уникалните идентификационни кодове за електромобилност на участниците“ („IDACS“). |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(47)

От изключително голямо значение е всички участници в екосистемата за електрoмобилност да могат лесно да взаимодействат чрез цифрови средства, за да предоставят най-доброто качество на услугата за крайния ползвател. Това изисква уникални идентификатори на съответните участници във веригата за създаване на стойност. За тази цел държавите членки следва да назначат организация за регистрация на идентификационни данни, която да издава и управлява уникалните идентификационни кодове за идентификация най-малко на операторите на зарядни точки и на доставчиците на услуги за мобилност. Организацията за регистрация на идентификационни данни следва да събира информация за идентификационните кодове за електромобилност, които вече се използват в съответната държава членка; да издава нови кодове за електромобилност, когато е необходимо, на оператори на зарядни точки и доставчици на услуги за мобилност, следвайки съгласувана обща за Съюза логика, по която са форматирани идентификационните кодове за електромобилност; да позволява обмен и проверка на уникалността на тези кодове за електромобилност чрез евентуален бъдещ общ регистър на идентификационните кодове. Комисията следва да издаде технически насоки относно създаването на такава организация в рамките на действието в подкрепа на програмата за „Събиране на данни за зарядните точки и точките за презареждане с алтернативни горива и за уникалните идентификационни кодове за електромобилност на участниците“ („IDACS“).

| (47) | От изключително голямо значение е всички участници в екосистемата за електрoмобилност да могат лесно да взаимодействат чрез цифрови средства, за да предоставят най-доброто качество на услугата за крайния ползвател. Това изисква уникални идентификатори на съответните участници във веригата за създаване на стойност.
  Кръгът от участници следва да бъде възможно най-широк и по-специално да включва производители на енергия и енергоразпределителни предприятия.
  За тази цел държавите членки следва да назначат организация за регистрация на идентификационни данни, която да издава и управлява уникалните идентификационни кодове за идентификация най-малко на операторите на зарядни точки и на доставчиците на услуги за мобилност. Организацията за регистрация на идентификационни данни следва да събира информация за идентификационните кодове за електромобилност, които вече се използват в съответната държава членка; да издава нови кодове за електромобилност, когато е необходимо, на оператори на зарядни точки и доставчици на услуги за мобилност, следвайки съгласувана обща за Съюза логика, по която са форматирани идентификационните кодове за електромобилност; да позволява обмен и проверка на уникалността на тези кодове за електромобилност чрез евентуален бъдещ общ регистър на идентификационните кодове. Комисията следва да издаде технически насоки относно създаването на такава организация в рамките на действието в подкрепа на програмата за „Събиране на данни за зарядните точки и точките за презареждане с алтернативни горива и за уникалните идентификационни кодове за електромобилност на участниците“ („IDACS“).
  Основната цел следва да бъде междусекторното сътрудничество, за да се увеличат максимално полезните взаимодействия. |
| --- | --- |

(47)

От изключително голямо значение е всички участници в екосистемата за електрoмобилност да могат лесно да взаимодействат чрез цифрови средства, за да предоставят най-доброто качество на услугата за крайния ползвател. Това изисква уникални идентификатори на съответните участници във веригата за създаване на стойност.
  Кръгът от участници следва да бъде възможно най-широк и по-специално да включва производители на енергия и енергоразпределителни предприятия.
  За тази цел държавите членки следва да назначат организация за регистрация на идентификационни данни, която да издава и управлява уникалните идентификационни кодове за идентификация най-малко на операторите на зарядни точки и на доставчиците на услуги за мобилност. Организацията за регистрация на идентификационни данни следва да събира информация за идентификационните кодове за електромобилност, които вече се използват в съответната държава членка; да издава нови кодове за електромобилност, когато е необходимо, на оператори на зарядни точки и доставчици на услуги за мобилност, следвайки съгласувана обща за Съюза логика, по която са форматирани идентификационните кодове за електромобилност; да позволява обмен и проверка на уникалността на тези кодове за електромобилност чрез евентуален бъдещ общ регистър на идентификационните кодове. Комисията следва да издаде технически насоки относно създаването на такава организация в рамките на действието в подкрепа на програмата за „Събиране на данни за зарядните точки и точките за презареждане с алтернативни горива и за уникалните идентификационни кодове за електромобилност на участниците“ („IDACS“).
  Основната цел следва да бъде междусекторното сътрудничество, за да се увеличат максимално полезните взаимодействия.

Кръгът от участници следва да бъде възможно най-широк и по-специално да включва производители на енергия и енергоразпределителни предприятия.

Основната цел следва да бъде междусекторното сътрудничество, за да се увеличат максимално полезните взаимодействия.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Следва да се гарантира, че всички участници си сътрудничат и се ангажират със съответния си принос за цялостната услуга за клиентите и за експлоатацията на зарядните точки.

Изменение 15

Изменение 15

Съображение 54

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| [...]
  Поради това
  Комисията следва да преразгледа настоящия регламент до края на 2026 г., по-специално по отношение на определянето на цели за електрическите зарядни точки за тежкотоварни превозни средства, както и на цели за инфраструктурата за алтернативни горива за плавателни съдове с нулеви емисии и въздухоплавателни средства във водния транспорт и въздухоплаването. | [...]
  Комисията следва да оцени въздействието на настоящия регламент най-късно две години след влизането му в сила с конкретни, определени цели, като вземе под внимание целия жизнен цикъл на емисиите от превозните средства за всяка технология и нейното въздействие върху емисиите на CO2 от пътния транспорт, както и въздействието на всяка технология за потребителя (общи разходи за собственост).
  Комисията следва
  също така
  да преразгледа настоящия регламент до края на 2026 г., по-специално по отношение на определянето на цели за електрическите зарядни точки за тежкотоварни превозни средства, както и на цели за инфраструктурата за алтернативни горива за плавателни съдове с нулеви емисии и въздухоплавателни средства във водния транспорт и въздухоплаването. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

[...]
  Поради това
  Комисията следва да преразгледа настоящия регламент до края на 2026 г., по-специално по отношение на определянето на цели за електрическите зарядни точки за тежкотоварни превозни средства, както и на цели за инфраструктурата за алтернативни горива за плавателни съдове с нулеви емисии и въздухоплавателни средства във водния транспорт и въздухоплаването.

Поради това

[...]
  Комисията следва да оцени въздействието на настоящия регламент най-късно две години след влизането му в сила с конкретни, определени цели, като вземе под внимание целия жизнен цикъл на емисиите от превозните средства за всяка технология и нейното въздействие върху емисиите на CO2 от пътния транспорт, както и въздействието на всяка технология за потребителя (общи разходи за собственост).
  Комисията следва
  също така
  да преразгледа настоящия регламент до края на 2026 г., по-специално по отношение на определянето на цели за електрическите зарядни точки за тежкотоварни превозни средства, както и на цели за инфраструктурата за алтернативни горива за плавателни съдове с нулеви емисии и въздухоплавателни средства във водния транспорт и въздухоплаването.

Комисията следва да оцени въздействието на настоящия регламент най-късно две години след влизането му в сила с конкретни, определени цели, като вземе под внимание целия жизнен цикъл на емисиите от превозните средства за всяка технология и нейното въздействие върху емисиите на CO2

също така

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Оценката на регламента следва да се основава на конкретни критерии и поради това следва да се направи позоваване на конкретните определени цели.

Изменение 16

Изменение 16

Член 1, параграф 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 3.   С настоящия регламент се създава механизъм за докладване с цел стимулиране на сътрудничеството и се гарантира надеждно проследяване на напредъка. Механизмът включва структуриран, прозрачен, цикличен процес между Комисията и държавите членки за целите на финализирането на националните рамки за политиката и последващото им прилагане и съответните действия на Комисията. | 3.   С настоящия регламент се създава механизъм за докладване с цел стимулиране на сътрудничеството и се гарантира надеждно проследяване на напредъка. Механизмът включва структуриран, прозрачен, цикличен
  и основан на многостепенно управление
  процес между Комисията и държавите членки за целите на финализирането на националните рамки за политиката
  , който взема под внимание местните и регионалните стратегии за разгръщане на инфраструктура за алтернативни горива, които вече са разработени от местните и регионалните власти,
  и последващото им прилагане и съответните действия на Комисията. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

3.   С настоящия регламент се създава механизъм за докладване с цел стимулиране на сътрудничеството и се гарантира надеждно проследяване на напредъка. Механизмът включва структуриран, прозрачен, цикличен процес между Комисията и държавите членки за целите на финализирането на националните рамки за политиката и последващото им прилагане и съответните действия на Комисията.

3.   С настоящия регламент се създава механизъм за докладване с цел стимулиране на сътрудничеството и се гарантира надеждно проследяване на напредъка. Механизмът включва структуриран, прозрачен, цикличен
  и основан на многостепенно управление
  процес между Комисията и държавите членки за целите на финализирането на националните рамки за политиката
  , който взема под внимание местните и регионалните стратегии за разгръщане на инфраструктура за алтернативни горива, които вече са разработени от местните и регионалните власти,
  и последващото им прилагане и съответните действия на Комисията.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Определянето на националните рамки за политиката за разгръщане на алтернативни горива трябва да се основава на подход на реално многостепенно управление, за да взема напълно под внимание интересите на регионалните и местните власти и техните стратегии за разгръщане на инфраструктура за зареждане с алтернативни горива, които вече съществуват в различни „Планове за устойчива градска мобилност“ (ПУГМ) или други регионални стратегии за мобилност.

Изменение 17

Изменение 17

Член 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Държавите членки гарантират, че: | 1.   Държавите членки гарантират, че: |
| — | се разполагат публично достъпни зарядни станции за лекотоварни превозни средства, отговарящи в достатъчна степен на навлизащите електрически лекотоварни превозни средства; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

1.   Държавите членки гарантират, че:

1.   Държавите членки гарантират, че:

—

се разполагат публично достъпни зарядни станции за лекотоварни превозни средства, отговарящи в достатъчна степен на навлизащите електрически лекотоварни превозни средства;

| — | се разполагат публично достъпни зарядни станции за лекотоварни превозни средства, отговарящи в достатъчна степен на навлизащите електрически лекотоварни превозни средства; |
| --- | --- |

—

се разполагат публично достъпни зарядни станции за лекотоварни превозни средства, отговарящи в достатъчна степен на навлизащите електрически лекотоварни превозни средства;

| — | на тяхната територия се разполагат публично достъпни зарядни станции за лекотоварни превозни средства, които осигуряват достатъчна изходна мощност за тези превозни средства. |
| --- | --- |

—

на тяхната територия се разполагат публично достъпни зарядни станции за лекотоварни превозни средства, които осигуряват достатъчна изходна мощност за тези превозни средства.

| — | на тяхната територия се разполагат
  по териториално балансиран начин
  публично достъпни зарядни станции за лекотоварни превозни средства, които осигуряват достатъчна изходна мощност за тези превозни средства. |
| --- | --- |

—

на тяхната територия се разполагат
  по териториално балансиран начин
  публично достъпни зарядни станции за лекотоварни превозни средства, които осигуряват достатъчна изходна мощност за тези превозни средства.

по териториално балансиран начин

За тази цел държавите членки гарантират, че в края на всяка година, считано от годината, посочена в член 24, се постигат кумулативно следните цели за изходна мощност:

За тази цел държавите членки гарантират, че в края на всяка година, считано от годината, посочена в член 24, се постигат кумулативно следните цели за изходна мощност:

| а) | за всяко регистрирано на тяхна територия електрическо лекотоварно превозно средство, задвижвано с акумулаторна батерия, е осигурена обща изходна мощност от най-малко 1 kW чрез публично достъпни зарядни станции; и |
| --- | --- |

а)

за всяко регистрирано на тяхна територия електрическо лекотоварно превозно средство, задвижвано с акумулаторна батерия, е осигурена обща изходна мощност от най-малко 1 kW чрез публично достъпни зарядни станции; и

| а) | за всяко регистрирано на тяхна територия електрическо лекотоварно превозно средство, задвижвано с акумулаторна батерия, е осигурена обща изходна мощност от най-малко 1 kW чрез публично достъпни зарядни станции; и |
| --- | --- |

а)

за всяко регистрирано на тяхна територия електрическо лекотоварно превозно средство, задвижвано с акумулаторна батерия, е осигурена обща изходна мощност от най-малко 1 kW чрез публично достъпни зарядни станции; и

| б) | за всяко регистрирано на тяхна територия хибридно лекотоварно превозно средство с възможност за включване към електрическата мрежа е осигурена обща изходна мощност от най-малко 0,66  kW чрез публично достъпни зарядни станции. |
| --- | --- |

б)

за всяко регистрирано на тяхна територия хибридно лекотоварно превозно средство с възможност за включване към електрическата мрежа е осигурена обща изходна мощност от най-малко 0,66  kW чрез публично достъпни зарядни станции.

| б) | за всяко регистрирано на тяхна територия хибридно лекотоварно превозно средство с възможност за включване към електрическата мрежа е осигурена обща изходна мощност от най-малко 0,66  kW чрез публично достъпни зарядни станции. |
| --- | --- |

б)

за всяко регистрирано на тяхна територия хибридно лекотоварно превозно средство с възможност за включване към електрическата мрежа е осигурена обща изходна мощност от най-малко 0,66  kW чрез публично достъпни зарядни станции.

2.   [...]

2.   [...]

3.   Съседните държави членки гарантират, че за трансграничните участъци от основната и широкообхватната трансевропейска транспортна мрежа не са надвишени максималните отстояния, посочени в букви а) и б).

3.   
  Държавите членки също така вземат предвид целите на член 174 от ДФЕС при изграждането и насърчаването на инфраструктура за зареждане по смисъла на параграф 2 и гарантират наличието на инфраструктура в по-рядко населените райони.

4.
     Съседните държави членки гарантират, че за трансграничните участъци от основната и широкообхватната трансевропейска транспортна мрежа не са надвишени максималните отстояния, посочени в букви а) и б).

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

За да се стимулира използването на алтернативни задвижващи системи, необходимата инфраструктура за зареждане трябва да бъде на разположение и извън широкообхватната трансевропейска транспортна мрежа в райони, където броят на ползвателите е по-малък поради по-малката гъстота на населението и където разгръщане чрез частна инициатива е по-малко рентабилно.

Изменение 18

Изменение 18

Член 3, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.   Държавите членки гарантират минимално покритие на публично достъпните зарядни точки за лекотоварни превозни средства по пътната мрежа на своята територия. С оглед на това държавите членки гарантират, че: | 2.   Държавите членки гарантират минимално покритие на публично достъпните зарядни точки за лекотоварни превозни средства по пътната мрежа на своята територия. С оглед на това държавите членки гарантират, че: |
| а) | по протежение на основната трансевропейска транспортна мрежа във всяка посока на движение на максимално отстояние 60 km един от друг се разполагат предназначени за лекотоварни превозни средства публично достъпни зарядни центрове, отговарящи на следните изисквания: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

2.   Държавите членки гарантират минимално покритие на публично достъпните зарядни точки за лекотоварни превозни средства по пътната мрежа на своята територия. С оглед на това държавите членки гарантират, че:

2.   Държавите членки гарантират минимално покритие на публично достъпните зарядни точки за лекотоварни превозни средства по пътната мрежа на своята територия. С оглед на това държавите членки гарантират, че:

а)

по протежение на основната трансевропейска транспортна мрежа във всяка посока на движение на максимално отстояние 60 km един от друг се разполагат предназначени за лекотоварни превозни средства публично достъпни зарядни центрове, отговарящи на следните изисквания:

| а) | по протежение на основната трансевропейска транспортна мрежа във всяка посока на движение на максимално отстояние 60 km един от друг се разполагат предназначени за лекотоварни превозни средства публично достъпни зарядни центрове, отговарящи на следните изисквания: |
| --- | --- |

а)

по протежение на основната трансевропейска транспортна мрежа във всяка посока на движение на максимално отстояние 60 km един от друг се разполагат предназначени за лекотоварни превозни средства публично достъпни зарядни центрове, отговарящи на следните изисквания:

| | i) | до 31 декември 2025 г. всеки заряден център разполага с изходна мощност най-малко
  300
   kW и включва поне една зарядна станция с индивидуална мощност от най-малко
  150
   kW; |
| --- | --- | --- |

i)

до 31 декември 2025 г. всеки заряден център разполага с изходна мощност най-малко
  300
   kW и включва поне една зарядна станция с индивидуална мощност от най-малко
  150
   kW;

300

150

| | i) | до 31 декември 2025 г. всеки заряден център разполага с изходна мощност най-малко
  500
   kW и включва поне една зарядна станция с индивидуална мощност от най-малко
  250
   kW; |
| --- | --- | --- |

i)

до 31 декември 2025 г. всеки заряден център разполага с изходна мощност най-малко
  500
   kW и включва поне една зарядна станция с индивидуална мощност от най-малко
  250
   kW;

500

250

| | ii) | до 31 декември 2030 г. всеки заряден център разполага с изходна мощност от най-малко
  600
   kW и включва поне две зарядни станции с индивидуална мощност най-малко
  150
   kW; |
| --- | --- | --- |

ii)

до 31 декември 2030 г. всеки заряден център разполага с изходна мощност от най-малко
  600
   kW и включва поне две зарядни станции с индивидуална мощност най-малко
  150
   kW;

600

150

| | ii) | до 31 декември 2030 г. всеки заряден център разполага с изходна мощност от най-малко
  900
   kW и включва поне две зарядни станции с индивидуална мощност най-малко
  250
   kW; |
| --- | --- | --- |

ii)

до 31 декември 2030 г. всеки заряден център разполага с изходна мощност от най-малко
  900
   kW и включва поне две зарядни станции с индивидуална мощност най-малко
  250
   kW;

900

250

| б) | по протежение на основната трансевропейска транспортна мрежа във всяка посока на движение на максимално отстояние 60 km един от друг се разполагат публично достъпни зарядни центрове, предназначени за лекотоварни превозни средства, отговарящи на следните изисквания: |
| --- | --- |

б)

по протежение на основната трансевропейска транспортна мрежа във всяка посока на движение на максимално отстояние 60 km един от друг се разполагат публично достъпни зарядни центрове, предназначени за лекотоварни превозни средства, отговарящи на следните изисквания:

| б) | по протежение на основната трансевропейска транспортна мрежа във всяка посока на движение на максимално отстояние 60 km един от друг се разполагат публично достъпни зарядни центрове, предназначени за лекотоварни превозни средства, отговарящи на следните изисквания: |
| --- | --- |

б)

по протежение на основната трансевропейска транспортна мрежа във всяка посока на движение на максимално отстояние 60 km един от друг се разполагат публично достъпни зарядни центрове, предназначени за лекотоварни превозни средства, отговарящи на следните изисквания:

| | i) | до 31 декември 2030 г. всеки заряден център осигурява изходна мощност най-малко
  300
   kW и включва поне една зарядна станция с индивидуална мощност от най-малко
  150
   kW; |
| --- | --- | --- |

i)

до 31 декември 2030 г. всеки заряден център осигурява изходна мощност най-малко
  300
   kW и включва поне една зарядна станция с индивидуална мощност от най-малко
  150
   kW;

300

150

| | i) | до 31 декември 2030 г. всеки заряден център осигурява изходна мощност най-малко
  500
   kW и включва поне една зарядна станция с индивидуална мощност от най-малко
  250
   kW; |
| --- | --- | --- |

i)

до 31 декември 2030 г. всеки заряден център осигурява изходна мощност най-малко
  500
   kW и включва поне една зарядна станция с индивидуална мощност от най-малко
  250
   kW;

500

250

| | ii) | до 31 декември 2035 г. всеки заряден център осигурява изходна мощност най-малко
  600
   kW и включва поне две зарядни станции с индивидуална мощност от най-малко
  150
   kW. |
| --- | --- | --- |

ii)

до 31 декември 2035 г. всеки заряден център осигурява изходна мощност най-малко
  600
   kW и включва поне две зарядни станции с индивидуална мощност от най-малко
  150
   kW.

600

150

| | ii) | до 31 декември 2035 г. всеки заряден център осигурява изходна мощност най-малко
  900
   kW и включва поне две зарядни станции с индивидуална мощност от най-малко
  250
   kW. |
| --- | --- | --- |

ii)

до 31 декември 2035 г. всеки заряден център осигурява изходна мощност най-малко
  900
   kW и включва поне две зарядни станции с индивидуална мощност от най-малко
  250
   kW.

900

250

| в) | в надлежно обосновани случаи, когато поради специфичните характеристики на определени региони (като географско местоположение, трудна топография или гъстота на населението) и когато изискване за отстояние е трудно да бъде обосновано със социално-икономическото съотношение между разходи и ползи, могат да бъдат инсталирани по-ниски изходни мощности, но всеки заряден център трябва да предлага изходна мощност от поне 300 kW и да включва поне една зарядна станция с индивидуална изходна мощност от поне 150 kW. Държавите членки докладват такива изключения на Европейската комисия. |
| --- | --- |

в)

в)

в надлежно обосновани случаи, когато поради специфичните характеристики на определени региони (като географско местоположение, трудна топография или гъстота на населението) и когато изискване за отстояние е трудно да бъде обосновано със социално-икономическото съотношение между разходи и ползи, могат да бъдат инсталирани по-ниски изходни мощности, но всеки заряден център трябва да предлага изходна мощност от поне 300 kW и да включва поне една зарядна станция с индивидуална изходна мощност от поне 150 kW. Държавите членки докладват такива изключения на Европейската комисия.

в надлежно обосновани случаи, когато поради специфичните характеристики на определени региони (като географско местоположение, трудна топография или гъстота на населението) и когато изискване за отстояние е трудно да бъде обосновано със социално-икономическото съотношение между разходи и ползи, могат да бъдат инсталирани по-ниски изходни мощности, но всеки заряден център трябва да предлага изходна мощност от поне 300 kW и да включва поне една зарядна станция с индивидуална изходна мощност от поне 150 kW. Държавите членки докладват такива изключения на Европейската комисия.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

В неотдавнашно проучване на Европейския парламент (1) се стига до заключението, че предлаганите зарядни мощности за точките за зареждане в мрежата TEN-T и градските възли са твърде ниски. Това може да възпрепятства темпа на навлизане на електрически превозни средства.

1

Що се отнася до изключенията, те са необходими, тъй като подход към инфраструктурата за зареждане, основаващ се изцяло на отстоянието, не е съгласуван с местните и регионалните потребности от инфраструктура за зареждане. Определянето на едни и същи цели относно отстоянието и цели за товар за зареждане за целия Европейски съюз не взема под внимание регионалните разлики (гъстота на населението, географско местоположение).

Изменение 19

Изменение 19

Член 4, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| [...] | [...] |
| г) | до 31 декември 2025 г. във всеки градски възел са разположени публично достъпни зарядни точки за тежкотоварни превозни средства с обща мощност от най-малко
  600
   kW, осигурена от зарядни станции с индивидуална мощност най-малко
  150
   kW; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

[...]

[...]

г)

до 31 декември 2025 г. във всеки градски възел са разположени публично достъпни зарядни точки за тежкотоварни превозни средства с обща мощност от най-малко
  600
   kW, осигурена от зарядни станции с индивидуална мощност най-малко
  150
   kW;

600

150

| г) | до 31 декември 2025 г. във всеки градски възел са разположени публично достъпни зарядни точки за тежкотоварни превозни средства с обща мощност от най-малко
  900
   kW, осигурена от зарядни станции с индивидуална мощност най-малко
  300
   kW; |
| --- | --- |

г)

до 31 декември 2025 г. във всеки градски възел са разположени публично достъпни зарядни точки за тежкотоварни превозни средства с обща мощност от най-малко
  900
   kW, осигурена от зарядни станции с индивидуална мощност най-малко
  300
   kW;

900

300

| д) | до 31 декември 2030 г. във всеки градски възел са разположени публично достъпни зарядни точки за тежкотоварни превозни средства с обща мощност от най-малко
  1 200
   kW, осигурена от зарядни станции с индивидуална мощност най-малко
  150
   kW. |
| --- | --- |

д)

до 31 декември 2030 г. във всеки градски възел са разположени публично достъпни зарядни точки за тежкотоварни превозни средства с обща мощност от най-малко
  1 200
   kW, осигурена от зарядни станции с индивидуална мощност най-малко
  150
   kW.

1 200

150

| д) | до 31 декември 2030 г. във всеки градски възел са разположени публично достъпни зарядни точки за тежкотоварни превозни средства с обща мощност от най-малко
  2 000
   kW, осигурена от зарядни станции с индивидуална мощност най-малко
  300
   kW. |
| --- | --- |

д)

до 31 декември 2030 г. във всеки градски възел са разположени публично достъпни зарядни точки за тежкотоварни превозни средства с обща мощност от най-малко
  2 000
   kW, осигурена от зарядни станции с индивидуална мощност най-малко
  300
   kW.

2 000

300

| е) | в надлежно обосновани случаи, в региони с определени специфични характеристики (като географско местоположение, трудна топография или гъстота на населението) и когато изискване за отстояние е трудно да бъде обосновано със социално-икономическото съотношение между разходи и ползи, могат да бъдат инсталирани по-ниски изходни мощности, но с агрегирана мощност от поне 600 kW за тежкотоварни превозни средства и да включват поне една зарядна станция с индивидуална изходна мощност от поне 150 kW. Държавите членки докладват такива изключения на Европейската комисия. |
| --- | --- |

е)

е)

в надлежно обосновани случаи, в региони с определени специфични характеристики (като географско местоположение, трудна топография или гъстота на населението) и когато изискване за отстояние е трудно да бъде обосновано със социално-икономическото съотношение между разходи и ползи, могат да бъдат инсталирани по-ниски изходни мощности, но с агрегирана мощност от поне 600 kW за тежкотоварни превозни средства и да включват поне една зарядна станция с индивидуална изходна мощност от поне 150 kW. Държавите членки докладват такива изключения на Европейската комисия.

в надлежно обосновани случаи, в региони с определени специфични характеристики (като географско местоположение, трудна топография или гъстота на населението) и когато изискване за отстояние е трудно да бъде обосновано със социално-икономическото съотношение между разходи и ползи, могат да бъдат инсталирани по-ниски изходни мощности, но с агрегирана мощност от поне 600 kW за тежкотоварни превозни средства и да включват поне една зарядна станция с индивидуална изходна мощност от поне 150 kW. Държавите членки докладват такива изключения на Европейската комисия.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Същите като при изменение 18.

Изменение 20

Изменение 20

Член 6, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Държавите членки гарантират, че до 31 декември
  2030 г.
  на тяхната територия е внедрен минималният брой публично достъпни станции за презареждане с водород. | 1.   Държавите членки гарантират, че до 31 декември
  2027 г.
  на тяхната територия е внедрен минималният брой публично достъпни станции за презареждане с водород. |
| За целта държавите членки гарантират, че до 31 декември
  2030 г.
  по основната и широкообхватната трансевропейска транспортна мрежа на отстояние от най-много 150 km една от друга са разположени публично достъпни станции за презареждане с водород с минимален дебит
  2
  t/ден, които са оборудвани като минимум с колонка с налягане 700 бара. [...] | За целта държавите членки гарантират, че до 31 декември
  2027 г.
  по основната и широкообхватната трансевропейска транспортна мрежа на отстояние от най-много 150 km една от друга са разположени публично достъпни станции за презареждане с водород с минимален дебит
  4
  t/ден, които са оборудвани като минимум с колонка с налягане 700 бара. [...] |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

1.   Държавите членки гарантират, че до 31 декември
  2030 г.
  на тяхната територия е внедрен минималният брой публично достъпни станции за презареждане с водород.

1.   Държавите членки гарантират, че до 31 декември
  2027 г.
  на тяхната територия е внедрен минималният брой публично достъпни станции за презареждане с водород.

За целта държавите членки гарантират, че до 31 декември
  2030 г.
  по основната и широкообхватната трансевропейска транспортна мрежа на отстояние от най-много 150 km една от друга са разположени публично достъпни станции за презареждане с водород с минимален дебит
  2
  t/ден, които са оборудвани като минимум с колонка с налягане 700 бара. [...]

2030 г.

2

За целта държавите членки гарантират, че до 31 декември
  2027 г.
  по основната и широкообхватната трансевропейска транспортна мрежа на отстояние от най-много 150 km една от друга са разположени публично достъпни станции за презареждане с водород с минимален дебит
  4
  t/ден, които са оборудвани като минимум с колонка с налягане 700 бара. [...]

2027 г.

4

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Проекти за товарни автомобили на водород вече съществуват в много държави членки и региони. Те спешно се нуждаят от сигурност при планирането. Поради това следва да се предвидят разпоредби за по-ранен времеви хоризонт и по-висока ефективност.

Изменение 21

Изменение 21

Член 13, параграф 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 3.   Държавите членки гарантират, че в националните рамки за политиката са отчетени
  , по целесъобразност,
  интересите на регионалните и местните органи, по-специално по отношение на инфраструктурата за зареждане с електроенергия и презареждане с гориво за обществения транспорт, както и интересите на съответните заинтересовани страни. | 3.   Държавите членки гарантират, че в националните рамки за политиката са отчетени интересите на регионалните и местните органи, по-специално по отношение на инфраструктурата за зареждане с електроенергия и презареждане с гориво за обществения транспорт, както и интересите на съответните заинтересовани страни.
  Националните рамки за политиката включват механизъм за консултации на поднационално равнище с постоянен канал за обратна връзка с местното равнище в стратегиите на съответната държава членка за разгръщане


  на инфраструктура за алтернативни горива. Във всички региони трябва да има инфраструктура за алтернативни горива. Поради това следва да се включат целите за разгръщане на регионалната (NUTS 2) инфраструктура за алтернативни горива, за да се гарантира сближаване в Европейския съюз. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

3.   Държавите членки гарантират, че в националните рамки за политиката са отчетени
  , по целесъобразност,
  интересите на регионалните и местните органи, по-специално по отношение на инфраструктурата за зареждане с електроенергия и презареждане с гориво за обществения транспорт, както и интересите на съответните заинтересовани страни.

3.   Държавите членки гарантират, че в националните рамки за политиката са отчетени интересите на регионалните и местните органи, по-специално по отношение на инфраструктурата за зареждане с електроенергия и презареждане с гориво за обществения транспорт, както и интересите на съответните заинтересовани страни.
  Националните рамки за политиката включват механизъм за консултации на поднационално равнище с постоянен канал за обратна връзка с местното равнище в стратегиите на съответната държава членка за разгръщане


  на инфраструктура за алтернативни горива. Във всички региони трябва да има инфраструктура за алтернативни горива. Поради това следва да се включат целите за разгръщане на регионалната (NUTS 2) инфраструктура за алтернативни горива, за да се гарантира сближаване в Европейския съюз.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Макар в съображение 16 и съображение 38 да се отбелязва необходимостта от включване на многостепенен подход в националните рамки за политиката (НРП), няма допълнително пояснение в съответния член, което би било пропусната възможност за включване на механизъм за консултации за местните и регионалните власти в НРП, като това би позволило получаването на ценна обратна връзка от регионалното равнище в стратегиите на съответните държави членки за разгръщане на инфраструктура за алтернативни горива и би увеличило цялостната му съгласуваност.

Изменение 22

Изменение 22

Член 13, параграф 4

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 4.   
  При необходимост държавите
  членки си сътрудничат, посредством консултации или съвместни рамки за политиката, за да гарантират, че мерките, необходими за постигането на целите на настоящия регламент, са съгласувани и координирани. (...) | 4.   Държавите членки си сътрудничат, посредством консултации или съвместни рамки за политиката, за да гарантират, че мерките, необходими за постигането на целите на настоящия регламент, са съгласувани и координирани
  с поднационалното равнище и зачитат принципа на субсидиарност, както и този на многостепенното управление
  . (...) |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

4.   
  При необходимост държавите
  членки си сътрудничат, посредством консултации или съвместни рамки за политиката, за да гарантират, че мерките, необходими за постигането на целите на настоящия регламент, са съгласувани и координирани. (...)

4.   Държавите членки си сътрудничат, посредством консултации или съвместни рамки за политиката, за да гарантират, че мерките, необходими за постигането на целите на настоящия регламент, са съгласувани и координирани
  с поднационалното равнище и зачитат принципа на субсидиарност, както и този на многостепенното управление
  . (...)

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Същите като при изменение 21.

II.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Справедлив преход

Справедлив преход

| 1. | подчертава, че трябва да се направи проучване и картографиране на последиците в областта на заетостта и тенденциите за преминаване към неутрален по отношение на климата автомобилен сектор. Комисията следва да оцени териториалното въздействие на настоящия регламент върху автомобилния отрасъл, работната ръка и регионите; |
| --- | --- |

1.

подчертава, че трябва да се направи проучване и картографиране на последиците в областта на заетостта и тенденциите за преминаване към неутрален по отношение на климата автомобилен сектор. Комисията следва да оцени териториалното въздействие на настоящия регламент върху автомобилния отрасъл, работната ръка и регионите;

| 2. | подчертава, че трансформацията на европейската автомобилна промишленост към превозни средства с нулеви емисии е най-всеобхватната структурна промяна в сектора до момента с множество въздействия върху заетите, доставчиците и автомобилните концерни в Европа. С оглед на тази всеобхватна промяна на един от ключовите европейски сектори КР призовава Европейската комисия да започне цялостен и дългосрочен стратегически диалог относно трансформацията на автомобилния сектор в ЕС с всички съответни заинтересовани страни (ПОО, доставчици, профсъюзи, учени, екологични сдружения, НПО, гражданското общество, регионите и градовете и др.) с цел политически ангажимент със структурните промени в сектора, анализ и подкрепа на потребностите. Подкрепя съществуващите форми на сътрудничество на равнището на ЕС с участието на регионалните и местните органи, като Алианса на уменията в областта на автомобилостроенето, с акцент върху преквалификацията и повишаването на квалификацията на работниците в автомобилния сектор, разработването на разузнавателни данни и насърчаването на диалога между всички съответни партньори и заинтересовани страни в сектора; |
| --- | --- |

2.

подчертава, че трансформацията на европейската автомобилна промишленост към превозни средства с нулеви емисии е най-всеобхватната структурна промяна в сектора до момента с множество въздействия върху заетите, доставчиците и автомобилните концерни в Европа. С оглед на тази всеобхватна промяна на един от ключовите европейски сектори КР призовава Европейската комисия да започне цялостен и дългосрочен стратегически диалог относно трансформацията на автомобилния сектор в ЕС с всички съответни заинтересовани страни (ПОО, доставчици, профсъюзи, учени, екологични сдружения, НПО, гражданското общество, регионите и градовете и др.) с цел политически ангажимент със структурните промени в сектора, анализ и подкрепа на потребностите. Подкрепя съществуващите форми на сътрудничество на равнището на ЕС с участието на регионалните и местните органи, като Алианса на уменията в областта на автомобилостроенето, с акцент върху преквалификацията и повишаването на квалификацията на работниците в автомобилния сектор, разработването на разузнавателни данни и насърчаването на диалога между всички съответни партньори и заинтересовани страни в сектора;

| 3. | подкрепя изготвянето на специфичен план за преквалификацията и повишаването на квалификацията, обучението и пренасочването на работници в автомобилния сектор, по-специално в регионите, които са най-засегнати от прехода; |
| --- | --- |

3.

подкрепя изготвянето на специфичен план за преквалификацията и повишаването на квалификацията, обучението и пренасочването на работници в автомобилния сектор, по-специално в регионите, които са най-засегнати от прехода;

| 4. | подкрепя предоставянето на публични ресурси за програмата за справедлив преход за автомобилната екосистема. За модел следва да се използва настоящата платформа за справедлив преход. Финансирането за регионалните планове чрез механизма за справедлив преход днес служи на милиони работници във въглеродно интензивните промишлени отрасли като въгледобива, включително специалния Фонд за справедлив преход; |
| --- | --- |

4.

подкрепя предоставянето на публични ресурси за програмата за справедлив преход за автомобилната екосистема. За модел следва да се използва настоящата платформа за справедлив преход. Финансирането за регионалните планове чрез механизма за справедлив преход днес служи на милиони работници във въглеродно интензивните промишлени отрасли като въгледобива, включително специалния Фонд за справедлив преход;

| 5. | настоятелно призовава Комисията да създаде европейски механизъм за справедлив преход в автомобилния сектор и регионите, който следва да ползва европейските фондове и да гарантира преодоляване на предизвикателствата в регионите, които са най-засегнати от трансформацията, и да достига до всички МСП във веригата на доставки, за да се адаптират към промените във веригата на създаване на стойност в автомобилния отрасъл; |
| --- | --- |

5.

настоятелно призовава Комисията да създаде европейски механизъм за справедлив преход в автомобилния сектор и регионите, който следва да ползва европейските фондове и да гарантира преодоляване на предизвикателствата в регионите, които са най-засегнати от трансформацията, и да достига до всички МСП във веригата на доставки, за да се адаптират към промените във веригата на създаване на стойност в автомобилния отрасъл;

| 6. | този механизъм за справедлив преход следва да се основава на следните принципи:






  а) | достатъчно ресурси; |
| --- | --- | --- |

6.

този механизъм за справедлив преход следва да се основава на следните принципи:

а)

достатъчно ресурси;

| б) | политическа подкрепа и обмен на най-добри практики; |
| --- | --- |

б)

политическа подкрепа и обмен на най-добри практики;

| в) | планиране на прехода и социален диалог. |
| --- | --- |

в)

планиране на прехода и социален диалог.

Средствата, отпускани в рамките на този механизъм, трябва да са насочени пряко към засегнатата работна ръка и да се разпределят прозрачно чрез регионите и градовете в тясно сътрудничество с публичните органи с компетентност в областта на обучението и ученето през целия живот. Те не трябва да служат за спасяване на автомобилни предприятия, а да бъдат публична инвестиция за повишаване на квалификацията, диверсификация и образование на работната ръка.

| 7. | подкрепя инициативата за „Алианс на регионите за справедлив и честен преход на европейския автомобилен отрасъл и отрасъла на доставчиците“. Тези региони, със силен автомобилен сектор, искат да играят активна роля, за да се гарантира, че нито един регион няма да бъде изоставен и че новата система за устойчива мобилност, използваща алтернативни горива, е финансово приемлива и достъпна за всички граждани във всички региони. КР напълно подкрепя искането на Алианса за механизъм за справедлив преход за регионите, зависещи от автомобилната промишленост, за да се управляват промените в сектора; |
| --- | --- |

7.

подкрепя инициативата за „Алианс на регионите за справедлив и честен преход на европейския автомобилен отрасъл и отрасъла на доставчиците“. Тези региони, със силен автомобилен сектор, искат да играят активна роля, за да се гарантира, че нито един регион няма да бъде изоставен и че новата система за устойчива мобилност, използваща алтернативни горива, е финансово приемлива и достъпна за всички граждани във всички региони. КР напълно подкрепя искането на Алианса за механизъм за справедлив преход за регионите, зависещи от автомобилната промишленост, за да се управляват промените в сектора;

| 8. | подчертава, че тази инвестиция в професионално и високотехнологично образование, необходимо за новите умения в областта на електрическата мобилност, следва да е достъпна за местното и регионалното равнище; |
| --- | --- |

8.

подчертава, че тази инвестиция в професионално и високотехнологично образование, необходимо за новите умения в областта на електрическата мобилност, следва да е достъпна за местното и регионалното равнище;

| 9. | подкрепя идеята новите операции в областта на алтернативен вид мобилност на същите автомобилни предприятия да останат на същата територия, като се даде приоритет на съществуващите планове; |
| --- | --- |

9.

подкрепя идеята новите операции в областта на алтернативен вид мобилност на същите автомобилни предприятия да останат на същата територия, като се даде приоритет на съществуващите планове;

Инфраструктура за алтернативни горива

Инфраструктура за алтернативни горива

| 10. | счита, че разгръщането на инфраструктура за зареждане и презареждане на алтернативни задвижващи системи, в съчетание с новите стандарти за емисиите на CO2, и по-специално подема на електромобилността, е основна предпоставка за постигането на целите в областта на климата на европейско, национално и регионално равнище. Предвидените от ЕС досега задължения по отношение на изискванията за инфраструктурата за зареждане с електроенергия и гориво не са достатъчни за тази цел; |
| --- | --- |

10.

счита, че разгръщането на инфраструктура за зареждане и презареждане на алтернативни задвижващи системи, в съчетание с новите стандарти за емисиите на CO2

| 11. | приветства факта, че чрез преобразуването на Директивата за инфраструктурата за алтернативни горива (ДИАГ) в регламент (РИАГ) Комисията за първи път предлага задължителни в целия ЕС, единни и преди всичко междумодални минимални изисквания за тази инфраструктура в държавите членки. |
| --- | --- |

11.

приветства факта, че чрез преобразуването на Директивата за инфраструктурата за алтернативни горива (ДИАГ) в регламент (РИАГ) Комисията за първи път предлага задължителни в целия ЕС, единни и преди всичко междумодални минимални изисквания за тази инфраструктура в държавите членки.

| 12. | изцяло подкрепя декарбонизацията на сектора на пътния транспорт до 2050 г.; |
| --- | --- |

12.

изцяло подкрепя декарбонизацията на сектора на пътния транспорт до 2050 г.;

| 13. | подчертава, че по принцип трябва да има откритост за производителите по отношение на различните видове задвижване и технически решения, за да се постигне целта до 2035 г. в ЕС да бъдат регистрирани само превозни средства с нулеви емисии; |
| --- | --- |

13.

подчертава, че по принцип трябва да има откритост за производителите по отношение на различните видове задвижване и технически решения, за да се постигне целта до 2035 г. в ЕС да бъдат регистрирани само превозни средства с нулеви емисии;

| 14. | съгласно принципа за технологична неутралност Комисията трябва да гарантира технологична конкуренция, както и алтернативи за селските райони и отдалечените региони, като биогорива от ново поколение (вж. критериите за устойчивост за биогоривата в приложение IX от Директивата за енергията от възобновяеми източници); |
| --- | --- |

14.

съгласно принципа за технологична неутралност Комисията трябва да гарантира технологична конкуренция, както и алтернативи за селските райони и отдалечените региони, като биогорива от ново поколение (вж. критериите за устойчивост за биогоривата в приложение IX от Директивата за енергията от възобновяеми източници);

| 15. | призовава за оценка на интензитета на емисиите от биогорива (2); тази оценка трябва да вземе под внимание целия жизнен цикъл на биогоривото и последиците от него за промените в земеползването, непреките фактори за промяна на земеползването, биологичното разнообразие и продоволствената сигурност; |
| --- | --- |

15.

призовава за оценка на интензитета на емисиите от биогорива (2

| 16. | специално внимание следва да се обърне на:






  — | обществените зарядни точки в градските зони, където все по-голям брой електрически автомобили няма да имат достъп до частни паркинги; |
| --- | --- | --- |

16.

специално внимание следва да се обърне на:

—

обществените зарядни точки в градските зони, където все по-голям брой електрически автомобили няма да имат достъп до частни паркинги;

| — | обществените зарядни точки в отдалечените региони и селските райони. |
| --- | --- |

—

обществените зарядни точки в отдалечените региони и селските райони.

| 17. | призовава за насърчаване на развитието на използването на водород в автомобилния транспорт, което е в динамична фаза, и за създаване на условия за достатъчно широкообхватна мрежа от точки за зареждане с водород веднага щом са налице необходимите технически решения и търсенето стане известно. Годините 2027 и 2035 са подходящи като естествени етапни цели за пътна карта със съответни мерки. Тези мерки включват изготвянето на необходимите законодателни разпоредби и решения. Когато обаче заради специфичните характеристики на съответния регион (напр. географско местоположение или гъстота на населението) определените с оглед на общите икономически ползи изисквания трудно могат да бъдат обосновани, следва да бъде възможно да се предоставят дерогации в надлежно обосновани случаи; |
| --- | --- |

17.

призовава за насърчаване на развитието на използването на водород в автомобилния транспорт, което е в динамична фаза, и за създаване на условия за достатъчно широкообхватна мрежа от точки за зареждане с водород веднага щом са налице необходимите технически решения и търсенето стане известно. Годините 2027 и 2035 са подходящи като естествени етапни цели за пътна карта със съответни мерки. Тези мерки включват изготвянето на необходимите законодателни разпоредби и решения. Когато обаче заради специфичните характеристики на съответния регион (напр. географско местоположение или гъстота на населението) определените с оглед на общите икономически ползи изисквания трудно могат да бъдат обосновани, следва да бъде възможно да се предоставят дерогации в надлежно обосновани случаи;

| 18. | подчертава необходимостта от специализирана инфраструктура за тежкотоварни превозни средства, по-специално обществения транспорт; |
| --- | --- |

18.

подчертава необходимостта от специализирана инфраструктура за тежкотоварни превозни средства, по-специално обществения транспорт;

| 19. | от съществено значение е улесняването на достъпа до интелигентно и бързо зареждане, както и до информация за наличието на зарядни станции, решения за плащане, тарифа за зареждане (прозрачност на цените) и т.н.; |
| --- | --- |

19.

от съществено значение е улесняването на достъпа до интелигентно и бързо зареждане, както и до информация за наличието на зарядни станции, решения за плащане, тарифа за зареждане (прозрачност на цените) и т.н.;

| 20. | призовава при обмислянето на инвестициите в алтернативни системи за задвижване в пътния транспорт да се даде приоритет на мерките за прехвърляне на превоза на товари към железопътния транспорт; |
| --- | --- |

20.

призовава при обмислянето на инвестициите в алтернативни системи за задвижване в пътния транспорт да се даде приоритет на мерките за прехвърляне на превоза на товари към железопътния транспорт;

Общи

Общи

| 21. | приветства намерението за разглеждане на стандартите за емисии на превозните средства, за да се постигне целта за въглеродна неутралност. Леките и лекотоварните автомобили съставляват в абсолютно изражение най-големия дял от емисиите на CO2 в транспорта, като средните емисии от автомобили с двигатели с вътрешно горене нарастват; |
| --- | --- |

21.

приветства намерението за разглеждане на стандартите за емисии на превозните средства, за да се постигне целта за въглеродна неутралност. Леките и лекотоварните автомобили съставляват в абсолютно изражение най-големия дял от емисиите на CO2

| 22. | подчертава проблема с пазарите на употребявани замърсяващи автомобили в държавите членки от Източна и Централна Европа, което прехвърля токсичното замърсяване и проблемите с „изместването на въглеродните емисии“ към по-слабо развити региони. Това възпрепятства сближаването на ЕС и работи срещу основната ценност всички граждани на ЕС да имат еднакво право на чист въздух. Поради това Комисията следва да гарантира ограничения на потока от стари замърсяващи автомобили по начин, който опазва околната среда и общественото здраве и е съобразен с единния пазар; |
| --- | --- |

22.

подчертава проблема с пазарите на употребявани замърсяващи автомобили в държавите членки от Източна и Централна Европа, което прехвърля токсичното замърсяване и проблемите с „изместването на въглеродните емисии“ към по-слабо развити региони. Това възпрепятства сближаването на ЕС и работи срещу основната ценност всички граждани на ЕС да имат еднакво право на чист въздух. Поради това Комисията следва да гарантира ограничения на потока от стари замърсяващи автомобили по начин, който опазва околната среда и общественото здраве и е съобразен с единния пазар;

| 23. | предлага да се създаде нов стандарт Евро 7/VII, така че да бъде адаптирана към вече наличните технически възможности за намаляване на замърсяването. По принцип изискванията на стандарта Евро 7/VII не следва да подкопават необходимите високи разходи за иновации на сектора в нови задвижващи системи за постигане на целите в областта на климата; |
| --- | --- |

23.

предлага да се създаде нов стандарт Евро 7/VII, така че да бъде адаптирана към вече наличните технически възможности за намаляване на замърсяването. По принцип изискванията на стандарта Евро 7/VII не следва да подкопават необходимите високи разходи за иновации на сектора в нови задвижващи системи за постигане на целите в областта на климата;

| (24) | като се има предвид потенциалното въздействие на настоящия регламент върху местните и регионалните власти, КР подчертава, че е важно да бъде информиран от съзаконодателите за всички промени в първоначалното предложение на всеки етап от законодателната процедура, включително тристранни преговори, в съответствие с принципа на лоялно сътрудничество, като по този начин се позволява на КР правилно да изпълни прерогативите си по Договора (член 91 от ДФЕС); |
| --- | --- |

(24)

като се има предвид потенциалното въздействие на настоящия регламент върху местните и регионалните власти, КР подчертава, че е важно да бъде информиран от съзаконодателите за всички промени в първоначалното предложение на всеки етап от законодателната процедура, включително тристранни преговори, в съответствие с принципа на лоялно сътрудничество, като по този начин се позволява на КР правилно да изпълни прерогативите си по Договора (член 91 от ДФЕС);

| 25. | счита, че и двата проекта на регламенти са в съответствие с изискванията на принципите на субсидиарност и пропорционалност. Добавената стойност на действията на ЕС в тази област и целесъобразността на избраните от Комисията правни основания са ясни и последователни. Изразява съжаление обаче, че противно на другите предложения, представени в рамките на пакета „Подготвени за цел 55“, проекторегламентът относно разгръщането на инфраструктура за алтернативни горива (COM(2021) 559) не е придружен от таблица за оценка на субсидиарността, и отбелязва, че до крайния срок за внасяне на предложения, определен на 8 ноември 2021 г., два национални парламента са издали мотивирано становище относно неспазването на принципа на субсидиарност. |
| --- | --- |

25.

счита, че и двата проекта на регламенти са в съответствие с изискванията на принципите на субсидиарност и пропорционалност. Добавената стойност на действията на ЕС в тази област и целесъобразността на избраните от Комисията правни основания са ясни и последователни. Изразява съжаление обаче, че противно на другите предложения, представени в рамките на пакета „Подготвени за цел 55“, проекторегламентът относно разгръщането на инфраструктура за алтернативни горива (COM(2021) 559) не е придружен от таблица за оценка на субсидиарността, и отбелязва, че до крайния срок за внасяне на предложения, определен на 8 ноември 2021 г., два национални парламента са издали мотивирано становище относно неспазването на принципа на субсидиарност.

Брюксел, 26 януари 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://www.europarl.europa.eu/thinktank/bg/document/IPOL_STU(2021)690901

1

(2)  Въздействието на потребяваните биогорива върху промяната в земеползването: количествена оценка на областта и въздействията на парниковите газове https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/Final%20Report_GLOBIOM_publication.pdf.

2

---