# Euroopa Liidu C 281/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 281 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik22. juuli 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 281

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik22. juuli 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 281/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10780 – WATERLAND / KIDSFOUNDATION / PARTOU) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 281/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV ) (
  1
  ) | 2 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 281/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10780 – WATERLAND / KIDSFOUNDATION / PARTOU) (
  1
  )

1

1

2022/C 281/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV ) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 281/03 | Euro vahetuskurss — 21. juuli 2022 | 3 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2022/C 281/04 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 6 lõikes 4 osutatud välispiiride ületamisel nõutavate summade ajakohastatud loetelu | 4 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2022/C 281/03

Euro vahetuskurss — 21. juuli 2022

3

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2022/C 281/04

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 6 lõikes 4 osutatud välispiiride ületamisel nõutavate summade ajakohastatud loetelu

4

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 281/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10801 – INFRAFIBRE / DG FIBRE / DGN) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 6 |
| 2022/C 281/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10718 - KINGSPAN / ONDURA) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 8 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 281/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 9 |
| 2022/C 281/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 12 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 281/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10801 – INFRAFIBRE / DG FIBRE / DGN) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

6

2022/C 281/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10718 - KINGSPAN / ONDURA) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

8

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 281/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

9

2022/C 281/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 22.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10780 – WATERLAND / KIDSFOUNDATION / PARTOU)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 281/01)

29. juunil 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10780 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10780 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 22.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV )

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 281/02)

26. aprillil 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10378 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10378 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 22.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/3

---

Euro vahetuskurss (1)

21. juuli 2022

(2022/C 281/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0199 |
| JPY | Jaapani jeen | 141,46 |
| DKK | Taani kroon | 7,4446 |
| GBP | Inglise nael | 0,85545 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,4260 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9924 |
| ISK | Islandi kroon | 139,70 |
| NOK | Norra kroon | 10,1750 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,496 |
| HUF | Ungari forint | 400,13 |
| PLN | Poola zlott | 4,7610 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9391 |
| TRY | Türgi liir | 18,0327 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4848 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3178 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,0056 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6479 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4218 |
| KRW | Korea vonn | 1 337,47 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,5195 |
| CNY | Hiina jüaan | 6,9040 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5200 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 342,25 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5457 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,512 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 37,660 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,5777 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,9410 |
| INR | India ruupia | 81,4510 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0199

JPY

Jaapani jeen

141,46

DKK

Taani kroon

7,4446

GBP

Inglise nael

0,85545

SEK

Rootsi kroon

10,4260

CHF

Šveitsi frank

0,9924

ISK

Islandi kroon

139,70

NOK

Norra kroon

10,1750

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,496

HUF

Ungari forint

400,13

PLN

Poola zlott

4,7610

RON

Rumeenia leu

4,9391

TRY

Türgi liir

18,0327

AUD

Austraalia dollar

1,4848

CAD

Kanada dollar

1,3178

HKD

Hongkongi dollar

8,0056

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6479

SGD

Singapuri dollar

1,4218

KRW

Korea vonn

1 337,47

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,5195

CNY

Hiina jüaan

6,9040

HRK

Horvaatia kuna

7,5200

IDR

Indoneesia ruupia

15 342,25

MYR

Malaisia ringit

4,5457

PHP

Filipiini peeso

57,512

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

37,660

BRL

Brasiilia reaal

5,5777

MXN

Mehhiko peeso

20,9410

INR

India ruupia

81,4510

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 22.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/4

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) (1)
  artikli 6 lõikes 4 osutatud välispiiride ületamisel nõutavate summade ajakohastatud loetelu

(2022/C 281/04)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määruse (EÜ) nr 2016/399 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) (2) artikli 6 lõikes 4 osutatud välispiiride ületamisel nõutavate summade loetelu avaldamise aluseks on teave, mille liikmesriigid on edastanud komisjonile vastavalt Schengeni piirieeskirjade artiklile 39.

Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele ajakohastatakse näidiseid käsitlevat teavet kord kuus ka siseasjade peadirektoraadi veebisaidil, kus see on kõigile kättesaadav.

RIIKIDE AMETIASUTUSTE POOLT KINDLAKS MÄÄRATUD VÕRDLUSSUMMAD, MIDA NÕUTAKSE VÄLISPIIRI ÜLETAMISEL

TŠEHHI VABARIIK

ELT C 102, 24.3.2021, lk 8 avaldatud teabe täiendamine

Nõutavad summad on sätestatud seaduse nr 326/1999 Coll., välismaalaste elamisõiguse kohta Tšehhi Vabariigi territooriumil (muudetud) paragrahvis 13 koostoimes seaduse nr 110/2006 Coll, äraelamis- ja toimetulekumiinimumi kohta (muudetud) paragrahviga 5. Need sõltuvad toimetulekumiinimumi kehtivast tasemest ja kavatsetava lühiajalise Tšehhi Vabariigi territooriumil viibimise kestusest:

| — | Kuni 30päevase riigis viibimise korral – 0,5kordne toimetulekumiinimum (praegu, 2022. aasta alates juulist kehtiv summa – 2 980 CZK) iga viibimispäeva kohta, s.o 1 490 CZK päeva kohta; alates juulist |
| --- | --- |

—

Kuni 30päevase riigis viibimise korral – 0,5kordne toimetulekumiinimum (praegu, 2022. aasta alates juulist kehtiv summa – 2 980 CZK) iga viibimispäeva kohta, s.o 1 490 CZK päeva kohta; alates juulist

| — | Pikema kui 30päevase riigis viibimise korral – 15kordne toimetulekumiinimum (praegu, 2022. aasta alates juulist kehtiv summa – 2 980 CZK), s.o 44 700 CZK; nimetatud summa suureneb kahekordse toimetulekumiinimumi võrra kavatsetava riigis viibimise iga täiskuu kohta, s.o pluss 5 960 CZK iga kuu kohta; |
| --- | --- |

—

Pikema kui 30päevase riigis viibimise korral – 15kordne toimetulekumiinimum (praegu, 2022. aasta alates juulist kehtiv summa – 2 980 CZK), s.o 44 700 CZK; nimetatud summa suureneb kahekordse toimetulekumiinimumi võrra kavatsetava riigis viibimise iga täiskuu kohta, s.o pluss 5 960 CZK iga kuu kohta;

| — | Nooremad kui 18aastased kolmandate riikide kodanikud peavad tõendama, et neil on pool nimetatud summast. |
| --- | --- |

—

Nooremad kui 18aastased kolmandate riikide kodanikud peavad tõendama, et neil on pool nimetatud summast.

Piisavate toimetulekuvahendite olemasolu võib hinnata kolmanda riigi kodaniku valduses oleva sularaha, krediitkaartide või reisitšekkide alusel või dokumendi alusel, mis kinnitab kas seda, et riigis viibimisega seotud teenuste eest on tasutud või seda, et neid teenuseid osutatakse tasuta. Piisavate elatusvahendite tõenduseks võivad samuti olla ülalpidamiskohustuse deklaratsioonid ja vastuvõtja garantiikirjad (Tšehhi Vabariigi politsei kinnitatud küllakutse vormis – vt Schengeni käsiraamatu lisa 33).

Riigis õppima asuv kolmanda riigi kodanik võib oma viibimisajaks piisavate vahendite olemasolu tõendamiseks esitada riigiasutuse või juriidilise isiku garantiikirja tema viibimiskulude katmise kohta summas, mis võrdub toimetulekumiinimumiga (praegu, 2022. aasta alates juulist kehtiv summa – 2 980 CZK) ühe kavatsetava viibimiskuu kohta, või dokumendi, milles kinnitatakse, et kõik tema õpingute ja viibimisega seotud kulud kannab vastuvõttev organisatsioon (kool). Kui garantiikirjas märgitud summa on väiksem kui nimetatud summa, on kolmanda riigi kodanik kohustatud esitama dokumendi, mis tõendab, et tal on vahendeid, ms katavad toimetulekumiinimumi (praegu, 2022. aasta alates juulist kehtiv summa – 2 980 CZK) ja kavatsetava viibimisaja kohta antud garantiikirjas märgitud summa vahe, kuid see summa ei ole suurem kui kuuekordne toimetulekumiinimum (praegu 17 880 CZK). Viibimisajaks vajalikke vahendeid käsitleva dokumendi võib asendada otsuse või kokkuleppega stipendiumi andmise kohta Tšehhi Vabariigile siduva rahvusvahelise lepingu alusel.

Eelmiste väljaannete loetelu

ELT C 247, 13.10.2006, lk 19.

ELT C 77, 5.4.2007, lk 11.

ELT C 153, 6.7.2007, lk 22.

ELT C 164, 18.7.2007, lk 45.

ELT C 182, 4.8.2007, lk 18.

ELT C 57, 1.3.2008, lk 38.

ELT C 134, 31.5.2008, lk 19.

ELT C 331, 31.12.2008, lk 13.

ELT C 33, 10.2.2009, lk 1.

ELT C 36, 13.2.2009, lk 100.

ELT C 37, 14.2.2009, lk 8.

ELT C 98, 29.4.2009, lk 11.

ELT C 35, 12.2.2010, lk 7.

ELT C 304, 10.11.2010, lk 5.

ELT C 24, 26.1.2011, lk 6.

ELT C 157, 27.5.2011, lk 8.

ELT C 203, 9.7.2011, lk 16.

ELT C 11, 13.1.2012, lk 13.

ELT C 72, 10.3.2012, lk 44.

ELT C 199, 7.7.2012, lk 8.

ELT C 298, 4.10.2012, lk 3.

ELT C 56, 26.2.2013, lk 13.

ELT C 98, 5.4.2013, lk 3.

ELT C 269, 18.9.2013, lk 2.

ELT C 57, 28.2.2014, lk 2.

ELT C 152, 20.5.2014, lk 25.

ELT C 224, 15.7.2014, lk 31.

ELT C 434, 4.12.2014, lk 3.

ELT C 447, 13.12.2014, lk 32.

ELT C 38, 4.2.2015, lk 20.

ELT C 96, 11.3.2016, lk 7.

ELT C 146, 26.4.2016, lk12.

ELT C 248, 8.7.2016, lk12.

ELT C 111, 8.4.2017, lk 11.

ELT C 21, 20.1.2018, lk 3.

ELT C 93, 12.3.2018, lk 4.

ELT C 153, 2.5.2018, lk 8.

ELT C 186, 31.5.2018, lk 10.

ELT C 264, 26.7.2018, lk 6.

ELT C 366, 10.10.2018, lk 12.

ELT C 459, 20.12.2018, lk 38.

ELT C 140, 16.4.2019, lk 7.

ELT C 178, 28.5.2020, lk 3.

ELT C 102, 24.3.2021, lk 8.

ELT C 486, 3.12.2021, lk 26.

ELT C 139, 29.3.2022, lk 3.

ELT C 143, 31.3.2022, lk 6.

ELT C 258, 5.7.2022, lk 13.

---

(1)  Vt eelmiste väljaannete loetelu käesoleva dokumendi lõpus.

(2)  ELT L 77, 23.3.2016, lk 1.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 22.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/6

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10801 – INFRAFIBRE / DG FIBRE / DGN)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 281/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Infrafibre Sàrl („Infrafibre“, Luksemburg), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Deutsche Bank AG (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Infrafibre Sàrl („Infrafibre“, Luksemburg), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Deutsche Bank AG (Saksamaa),

| — | DG Fibre Holding Limited („DG Fibre“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Sun Life Financial Inc. (Kanada), |
| --- | --- |

—

DG Fibre Holding Limited („DG Fibre“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Sun Life Financial Inc. (Kanada),

| — | Deutsche GigaNetz GmbH („DGN“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal DG Fibre (Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

—

Deutsche GigaNetz GmbH („DGN“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal DG Fibre (Ühendkuningriik).

Infrafibre ja DG Fibre omandavad DGN üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Infrafibre on Euroopa taristufondi portfelli kuuluv äriühing, mida haldavad DWS Group GmbH & Co KGaA („DWS Group“, Saksamaa) tütarettevõtjad. DWS Group, mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Deutsche Bank AG, on varahaldusettevõtja, kellel on lai investeerimisportfell, mis hõlmab investeeringuid taristuvaradesse Euroopas. Deutsche Bank AG (Saksamaa) on ülemaailmne finantsteenuste osutaja. |
| --- | --- |

—

Infrafibre on Euroopa taristufondi portfelli kuuluv äriühing, mida haldavad DWS Group GmbH & Co KGaA („DWS Group“, Saksamaa) tütarettevõtjad. DWS Group, mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Deutsche Bank AG, on varahaldusettevõtja, kellel on lai investeerimisportfell, mis hõlmab investeeringuid taristuvaradesse Euroopas. Deutsche Bank AG (Saksamaa) on ülemaailmne finantsteenuste osutaja.

| — | DG Fibre on valdusettevõtja, mis kuulub taristufondile, mida haldab InfraRed Capital Partners Limited (Ühendkuningriik) („IRCP“). IRCP on ettevõtja Sun Life Financial Inc („Sun Life“, Kanada) valitseva mõju all olev üleilmne investeerimisjuht. Sun Life on finantsteenuseid pakkuv ettevõtja, kes pakub kindlustus-, vara- ja varahalduslahendusi nii era- kui ka äriklientidele. |
| --- | --- |

—

DG Fibre on valdusettevõtja, mis kuulub taristufondile, mida haldab InfraRed Capital Partners Limited (Ühendkuningriik) („IRCP“). IRCP on ettevõtja Sun Life Financial Inc („Sun Life“, Kanada) valitseva mõju all olev üleilmne investeerimisjuht. Sun Life on finantsteenuseid pakkuv ettevõtja, kes pakub kindlustus-, vara- ja varahalduslahendusi nii era- kui ka äriklientidele.

| — | DGN tegutseb täielikult integreeritud FTTH telekommunikatsiooniteenuste pakkujana era-, äri- ja transpordiklientidele Saksamaal. |
| --- | --- |

—

DGN tegutseb täielikult integreeritud FTTH telekommunikatsiooniteenuste pakkujana era-, äri- ja transpordiklientidele Saksamaal.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10801 – INFRAFIBRE / DG FIBRE / DGN

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32/22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 22.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/8

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10718 - KINGSPAN / ONDURA)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 281/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Kingspan Group Limited (edaspidi „Kingspan“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Kingspan Group Plc (Ühendkuningriik), |
| --- | --- |

—

Kingspan Group Limited (edaspidi „Kingspan“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Kingspan Group Plc (Ühendkuningriik),

| — | Ondura SAS (edaspidi „Ondura“, Prantsusmaa), mille üle ettevõtjal Naxicap Partners on kaudne valitsev mõju. |
| --- | --- |

—

Ondura SAS (edaspidi „Ondura“, Prantsusmaa), mille üle ettevõtjal Naxicap Partners on kaudne valitsev mõju.

Kingspan omandab Ondura üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Kingspan tegutseb ülemaailmselt kihiliste paneelide tootmise, isolatsiooni-, valgus- ja õhulahenduste, vee ja energia ning andmete ja põrandakattetehnoloogia valdkonnas; |
| --- | --- |

—

Kingspan tegutseb ülemaailmselt kihiliste paneelide tootmise, isolatsiooni-, valgus- ja õhulahenduste, vee ja energia ning andmete ja põrandakattetehnoloogia valdkonnas;

| — | Ondura tegutseb ülemaailmselt lame- või viilkatuste jaoks õhukeste katusekattematerjalide ja hüdroisolatsioonisüsteemide, läbipaistvate ja poolläbipaistvate plastikplaatide, tarvikute ja täiendavate toodete tootmise ja tarnimise valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Ondura tegutseb ülemaailmselt lame- või viilkatuste jaoks õhukeste katusekattematerjalide ja hüdroisolatsioonisüsteemide, läbipaistvate ja poolläbipaistvate plastikplaatide, tarvikute ja täiendavate toodete tootmise ja tarnimise valdkonnas.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10718 - KINGSPAN / ONDURA

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 22.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/9

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2022/C 281/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Salacgrīvas nēģi“

ELi nr: PGI-LV-02507 – 2.5.2019

KPN ( ) KGT (X)

1.   Nimetus(ed)

„Salacgrīvas nēģi“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Läti

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toode „Salacgrīvas nēģi“ sisaldab anadroomseid sõõrsuude klassi kuuluvaid jõesilmusid (Lampetra fluviatilis). Silmusid müüakse värskelt või röstituna ja kallerdises.

Värskelt püütud silmud on 30–35 cm pikkused, nende selg ja külgede ülemine pool on tumeda sinakashalli või rohekaspruuni värvusega ning külgede alumine pool ja kõhualune on hallikas või valge. Vähem kui 15 % silmudest on üle 35 cm või alla 30 cm pikkused. Geograafilise piirkonna merelähedane asend ja silmupüügimeetod tagavad, et silmud on jões vaid lühikest aega, nad on puhtad ja nende hingamissüsteemis ei ole jõesetetest pärit võõriseid. Silmudel on mere ja vetikate iseloomulik lõhn.

Värskelt püütud kaladest valmistatud röstitud ja kallerdises silmudel puuduvad jõesetetest pärit soovimatud võõrised ja maitse. Silmudel on rikkalik, mõrkjas-magus ja mõõdukalt soolane maitse. Konsistentsi poolest on liha lihtsasti koost lagunev, õrn ja mahlane ning need omadused säilivad ka tihkes ja vetruvas kallerdises. Valmistoode sisaldab kuni 30 % kallerdist, vähemalt 70 % röstitud silmu ja 1,2–3,0 % soola. Röstitud silmud on hallikaspruuni värvusega ning tarrendi värvus ulatub helekollasest helepruunini.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Kasutatava sööda või selle kvaliteedi suhtes ei ole eeskirju kehtestatud.

Valmistoote – röstitud silmud kallerdises – tooraine on värsked silmud, mis on püütud Svētupe ja Salaca jõgedest Salacgrīva vallas ja linnas.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Salacgrīvas nēģi“ valmistamiseks püütakse silmusid mõrdadega 1. augustist kuni 31. jaanuarini Svētupe ja Salaca jõgedes Salacgrīva vallas ja linnas.

Kõik etapid röstitud ja kallerdises silmude valmistamiseks toimuvad Salacgrīva vallas ja linnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Salacgrīva vald ja Salacgrīva linn asuvad Riia lahe ääres Vidzeme rannikul.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Tänapäeval püütakse silmu ainult Salacgrīva vallas ja linnas, kasutades mõrdu ja silmutorbikuid, mis on sajandite jooksul väljakujunenud ainulaadne püügimeetod. Silmude püüdmiseks ehitatakse spetsiaalne kuusevaiadest „purre“, mille valmistamisel ei kasutata kruve ega naelu. Selline püügitehnika muudab mõrdade sagedase kontrollimise lihtsamaks. Jõel, kuhu silmud naasevad kudema pärast seda, kui nad on veetnud suurema osa oma elust soolases vees, paigutatakse mõrrad mere lähedale, mis võimaldab vähendada silmude jõevees viibimise aega ja vältida seega jõesetetest pärit võõriste sattumist kalade organismi ning tagada toote head organoleptilised omadused (eelkõige maitse).

Toote eripära

Toode „Salacgrīvas nēģi“ sisaldab anadroomseid sõõrsuude klassi kuuluvaid jõesilmusid (Lampetra fluviatilis). Neid iseloomustavad järgmised omadused:

| — | värsketel jõesilmudel on merele ja vetikatele iseloomulik lõhn; |
| --- | --- |

—

värsketel jõesilmudel on merele ja vetikatele iseloomulik lõhn;

| — | toote eripära põhineb selle organoleptilistel omadustel – tootel on rikkalik, mõrkjas-magus ja mõõdukalt soolane maitse, millel puudub jõesetete mõju. |
| --- | --- |

—

toote eripära põhineb selle organoleptilistel omadustel – tootel on rikkalik, mõrkjas-magus ja mõõdukalt soolane maitse, millel puudub jõesetete mõju.

Seos piirkonnaga

Toote „Salacgrīvas nēģi“ ja selle geograafilise tootmispiirkonna vahel on põhjuslik seos, mis tugineb toote mainele ja omadustele.

Tootele kõige iseloomulikumad eripärased omadused, st rikkalik, mõrkjas-magus ja mõõdukalt soolane maitse ning mere- ja vetikate lõhn, on tagatud nii mere geograafilise lähedusega, mis vähendab aega, mil silmud jõkke kudema tulles jõevees viibivad, vältides sellega jõesetetest pärit võõriste sattumist kalade organismi, kui ka püügitehnikaga, mis lihtsustab mõrdade sagedast kontrollimist.

Nagu näitavad ajaloolised andmed – silmu on püütud ja toodet „Salacgrīvas nēģi“ on valmistatud alates 18. sajandist – on toode „Salacgrīvas nēģi“ Läti elanikkonna seas juba mitu sajandit väga hea mainega. Silmupüügimeetodeid ja toote valmistamise retsepte on edasi antud põlvest põlve. Salacgrīva muuseumi arhiivis on Johann Brotze 1780. aasta joonistus, millel on kujutatud Salaca jõel Vecsalaca mõisa lähedal asuvat silmupüünist.

Läti riiklikus ajalooarhiivis säilitatavatest 1867. aasta dokumentidest nähtub, et sel ajal tegeles silmupüügiga 14 majapidamist. Silmu püüti Salaca jõel ka Läti esimese iseseisvusperioodi ajal. Püügiõigused pandi enampakkumisele kaheteistkümnes osas (läti keeles robi). Salacgrīva Upesjenni kasvanduse omanik Bernhards Skuja oli 1920ndatel ja 1930ndatel aastatel tihedalt seotud silmude püügi ja töötlemisega. Silmude röstimiseks ehitas ta 1920. aastate teisel poolel spetsiaalse hoone. Silmuköök on siiani alles ja tuletab meelde silmude tööstusliku valmistamise algust Vidzemel.

Pärast teist maailmasõda võttis Salacgrīvas silmude püügi ja töötlemise üle kolhoos „Brīvais vilnis“. Ajakirjas Zvaigzne (nr 21, 1956) ilmunud E. Dumbrājsi artiklis kirjeldatakse Salaca silmupüüki jõel ning röstitud ja kallerdises silmude tootmist. Artiklis esitatud retsept on kasutusel tänaseni.

Toote hea maine leiab kinnitust ka Riia filmistuudio 1974. aasta dokumentaalfilmis „Mēs un jūra“ („Meri ja meie“) (stsenaristid: Daina Avotiņa, Jānis Peters), kus on järgmine oluline lause: „Salaca silmud on puhas kuld!“

Tähtis on seegi, et viimase seitsme aasta jooksul on oktoobri teisel laupäeval peetud iga-aastast Salacgrīva silmupäeva. Sel päeval valmistatakse tootest „Salacgrīvas nēģi“ suppi, keedetakse silmusid ning ostetakse ja müüakse tarrendis silmusid. Silmupüüki ja silmudest valmistatud tooteid tutvustatakse tuhandetele külastajatele, kes lahkudes viivad pereliikmetele ja sõpradele külakostiks Salacgrīva kalurite ja kokkade toodangut.

Salacgrīva valla ja linna turismimarsruudid pakuvad võimalust saada rohkem teada selle ainulaadse, sajandeid vana kalastustehnika kohta ning maitsta silmudest valmistatud tooteid. Turistid saavad jälgida mõrdade kasutamist silmupüügil ja ise püügis osaleda. Salacgrīva muuseumi näitus „Zutiņš murdā“ („Silmumõrrad“) külastajad saavad rohkem teavet silmupüügi ning toote „Salacgrīvas nēģi“ ajaloo ja maine kohta. Muuseumi eksponaatide hulgas on vahendid, mille abil saab iga külastaja valmistada puitdetailidest silmumõrra. Lisaks saavad külastajad vaadata filmi „No eglēm līdz nēģiem“ (Kuusikutest silmudeni), milles antakse ülevaade silmupüügist Salaca jõel.

Toodet „Salacgrīvas nēģi“ hindab eriti kõrgelt tervislikku toitumist propageeriva rahvusvahelise liikumise „Slow Food“ tutvustaja Lätis Mārtiņš Rītiņš. Oma 28. oktoobri 2018 telesaates „Tuč, tuč Rītiņš“ tutvustas staarkokk miljonitele vaatajatele toodet „Salacgrīvas nēģi“ ning sellega seoses ka traditsioonilist silmupüüki ja toote ajaloolisi valmistamisviise.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.pvd.gov.lv/lv/lauksaimniecibas-un-partikas-produktu-norazu-registracija

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 22.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/12

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2022/C 281/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Κατσικάκι Λήμνου / Katsikaki Limnou“

ELi nr: PGI-GR-02792 – 27.7.2021

KPN ( ) KGT (X)

1.   KGT nimetus(ed)

„Κατσικάκι Λήμνου / Katsikaki Limnou“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Kreeka

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimele vastava toote kirjeldus

Toode „Katsikaki Limnou“ on 60–90 päeva vanuselt tapetud üle 8 kg kaaluvate kitsetallede liha. Nimetusega „Katsikaki Limnou“ tähistatakse Límnose ja Ágios Efstrátiose saarel (Límnose piirkonnaüksus) sündinud kitsetalledelt pärit liha. Tegemist on selliste traditsiooniliselt kasvatatud ja nende saartega kohanenud kitsede talledega, keda söödetakse täpselt kindlaks määratud (saare) geograafilise piirkonna taimedega.

Liha „Katsikaki Limnou“ on tavaliselt õrn ja mahlane, meeldiva lõhna ja maitsega. Liha värvus on peamiselt punane kuni kergelt heleroosa, kudede värvus on roosakaspunane ja rasv valge.

Organoleptiliste omaduste hulka kuulub ka nahaaluse rasvkoe ja hästi arenenud lihasmassi olemasolu. Rikkalik rasvakiht muudab toote õrnaks ja maitsekaks.

Liha „Katsikaki Limnou“ söödavate kudede keemiline koostis on esitatud järgmises tabelis:

| Toode | | Valgud | | Rasv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Katsikaki Limnou“ | | 18,4  % kuni 26,4  % | | 4,1  % kuni 11,1  % |
| | | | | |

Toode

Valgud

Rasv

„Katsikaki Limnou“

18,4  % kuni 26,4  %

4,1  % kuni 11,1  %

Liha „Katsikaki Limnou“ turustatakse värskelt

| — | terve rümbana, |
| --- | --- |

—

terve rümbana,

| — | poolrümbana, |
| --- | --- |

—

poolrümbana,

| — | kaalu järgi jaotustükkidena. |
| --- | --- |

—

kaalu järgi jaotustükkidena.

Liha „Katsikaki Limnou“ söödavate kudede keemiline koostis erineb Kreeka teistest piirkondadest pärit kitsetallede liha omast, mille keskmine rasvasisaldus on 1,2 %, toote „Katsikaki Limnou“ puhul on see 6,9 %.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Kitsetalled sünnivad novembri lõpust veebruari lõpuni. Kitsepiima imevad nad 45–60 päeva. Selle perioodi lõpus harjuvad kitsetalled tarbima koresööta, kasutades kohanemiseks jämedateralisematest toiduainetest, näiteks kohapeal kasvatatud teraviljast ja kaunviljadest koosnevat sööta. Pärast võõrutamist karjatatakse kitsetallesid tavaliselt kevadel 1–2 kuud koos täiskasvanud kitsedega.

Límnosel ja Ágios Efstrátiosel kasvatatavad kitsed on pärit kohalikest populatsioonidest, mis on saadud Kreekast pärit tõu Capra prisca looduslikul ristamisel. Kitsed on väikesed ning kohanenud Límnose ja Ágios Efstrátiose saare mikrokliima ja keskkonnaga.

Kitsede toit põhineb suures osas vabal karjatamisel konkreetse geograafilise piirkonna karjamaadel. Kitsedele antakse lisaks ka täiendsööta, mis sisaldab tavaliselt teravilja, kaunvilju, põhku (peamiselt kõva nisu), ristikut ja õliseemnesaadusi, mida toodetakse peamiselt määratletud geograafilises piirkonnas, samuti vitamiine ja mikroelemente.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Nimetust „Katsikaki Limnou“ võib kasutada üksnes määratletud piirkonnas sündinud, kasvatatud ja tapetud kitsetallede puhul. See hõlmab veretustamist, nülgimist ja siseelundite eemaldamist. Kitsed, kellelt talled pärinevad, on samuti sündinud ja kasvanud määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks riigisisestes ja ELi õigusaktides sätestatud märgistamisnõuetele ja olenemata sellest, kuidas toodet turustatakse (rümbad, poolrümbad või jaotustükid), lisatakse lihale „Katsikaki Limnou“ järgmine erilogo:

Image 1

Logole peab olema lisatud koodnumber, et oleks võimalik tuvastada loom ja põllumajandusettevõte, kust rümp pärit on, samuti tapakuupäev. Koodnumber koosneb järgmisest:

| — | numberkood, mis vastab põllumajandusettevõttele, kus loomad on kasvatatud; |
| --- | --- |

—

numberkood, mis vastab põllumajandusettevõttele, kus loomad on kasvatatud;

| — | rümbale vastava eluslooma identifitseerimiskood ja |
| --- | --- |

—

rümbale vastava eluslooma identifitseerimiskood ja

| — | tapakuupäev. |
| --- | --- |

—

tapakuupäev.

Näiteks antakse rümbale, mis on pärit põllumajandusettevõttest koodiga EL8330**** ja 1.12.2020 tapetud elusloomalt numbriga 002, kordumatu kood 8330****002-01/12/2020.

Kui liha „Katsikaki Limnou“ tükeldatakse ja pakendatakse, kantakse eespool nimetatud märgis kas liha jaotustükkidele või välimisele ümbrisele, kui toode on juba pakendatud, nii et asjakohane teave edastatakse lõpptarbijale.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Katsikaki Limnou“ geograafiline piirkond on määratletud Límnose ja Ágios Efstrátiose saarte geograafiliste piiridega.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Toote seos määratletud piirkonnaga põhineb liha kvaliteediomadustel. Liha „Katsikaki Limnou“ on tuntud toode. Sellel on meeldivad organoleptilised omadused, mis tulenevad kitsetallede ja kitsede traditsioonilistest pidamismeetoditest ning nende söödast, mis põhineb peamiselt määratletud geograafilise piirkonna karjamaade rikkalikul taimestikul.

Geograafilise piirkonna eripära

Límnose ja Ágios Efstrátiose saared kuuluvad Egeuse mere kirdeosa saarerühma. Límnos koosneb peamiselt tasastest puudeta aladest ja tasandikest. Maastikku iseloomustavad nisu- ja teraviljapõllud, viinamarjaistandused, võsastunud alad ja suured karjamaad, mis moodustavad enam kui poole saare pindalast. Ágios Efstrátiose (kõnekeeles Ai Stratis) saar sarnaneb Límnosele.

Need kaks saart on omavahel lahutamatult seotud nii sotsiaalselt ja kultuuriliselt kui ka majanduslikult ja kaubavahetuse kaudu. Aastate jooksul on kahe saare vahel veetud paljusid tooteid ja nendega kaubeldud. Põllumajandusloomade katkematu liikumine hõlmas ka kitsi ja see aitas kaasa nende ühtlasele arengule kahel saarel. Ágios Efstrátiose saarel on korrapärane rannikuäärne laevaühendus ainult Límnose saarega.

Looduslikud tegurid

Nagu ka ülejäänud Kreekas, on piirkonna kliima tüüpiliselt vahemereline. Talved on pehmed ja niisked. Suved on suhteliselt kuumad ja kuivad ning suure osa aastast valitsevad enamasti pikad päikesepaistelised perioodid. Piirkonna kliima on siiski kuivem, aeg-ajalt esineb tugevaid tuuli, sademed on harvad.

Egeuse mere saartena oli Límnosel ja Ágios Efstrátiosel oluline roll kohalike taimeliikide järkjärgulisel levimisel idast Kreekasse tänu Anatooliast pärit taimede lähedusele.

Kahe saare kitsed toituvad suures osas rikkalikust rohttaimestikust, sealhulgas aromaatsetest ja võserikest pärit taimedest. Uuringud on näidanud, et Límnose looduslik taimestik koosneb 756 taimeliigist, peamiselt terofüütidest (55 %). Nende hulgas on kaheksa Kreeka endeemilist liiki, üks Egeuse mere kirdeosa endeemiline liik ja üks Límnose endeemiline liik. Ágios Efstrátiose saarel on selle väiksusest hoolimata 438 erinevat taimeliiki.

Üldiselt on Límnose ja Ágios Efstrátiose saartel laialt levinud früügana (hõre võsa). 25 % piirkonna karjamaadest moodustavad võsastunud alad. Früügana tüüpilised liigid on järgmised: värvitamm, okaskroon, aed-liivatee, pune, astelluud, raudürt, salvei, Hermanni koldrohi, piimalill, naistepuna, mürri-kiviroosik, kiviroosik, salveilehine kiviroosik ja iisop. Piirkonnas esineb ka järgmisi taimi: Vahemere piimalill, Dittrichia viscosa ja tahi-karunõges.

Makja, st kahe nimetatud saare puittaimestik, hõlmab ka järgmisi liike: harilik juudapuu, astelluud, esparto, mastiksipistaatsia, oliivipuu, metsoliivipuu, rosmariin, harilik aspar, torkav ruskus jms.

Piirkonnas on ka luiteid, mille taimestiku moodustavad jäiklehised võserikud.

Lisaks hõlmab kahe saare taimestik sageli looduslikke kõrrelisi ja liblikõielisi taimi, mis on kitsede karjatamisel ideaalsed liigid.

Kariloomad

Juba iidsetest aegadest on Límnose ja Ágios Efstrátiose geograafilise piirkonna elanike peamine tegevusala olnud väikemäletsejaliste kasvatamine koos põllumajanduse ja kalapüügiga. Selline põllumajanduse traditsiooniline meetod aitab säilitada piirkonna ökosüsteemi ja elurikkust ning on samal ajal kohaliku kultuuripärandi lahutamatu osa.

Üldiselt aitab kitsede ja kitsetallede sööt toota iseloomuliku rasvhapete profiiliga liha. Liha rasvasisaldus on seotud taimedes leiduvate polüküllastumata rasvhapete piisava osakaaluga, mida peetakse väga soovitavaks, kuna seda seostatakse toodetud liha iseloomuliku maitse ja lõhnaga. Lisaks suurendab loomade vaba karjatamine ka muude soovitavate mikrotoitainete, näiteks vitamiinide ja looduslike antioksüdantide sisaldust lihas.

Inimtegurid

Traditsioonilise loomakasvatusmeetodina kasutatakse tüüpilisi kopleid (mantres), kus loomi karjamaa lähedal peetakse. Kasvatusmeetod oli liha „Katsikaki Limnou“ maitsete kujunemisel eriti oluline, kuna liha kvaliteet on lahutamatult seotud karjamaade kasutamise ja tundmisega.

Karjakasvatajate traditsioonilised tavad mõjutavad toote „Katsikaki Limnou“ omadusi. Eelkõige aitab kitsetallede hiline võõrutamine (umbes 60päevaselt) tagada, et talled on hästi arenenud ja nende kehas on palju rasva. Lisaks tagab traditsioonilise koplitel (mantres) põhineva karjakasvatussüsteemi kasutamine selle, et kitsed ja kitsetalled ei pea toidu leidmiseks läbima suuri vahemaid, kuna karjamaad asuvad lähedal ja vahemaad saartel on väikesed. Seetõttu on loomade koormus väike, mis võimaldab neil teiste samalaadsete loomadega võrreldes säilitada palju rohkem lihasesisest rasva ja suurendada lihasmassi.

Võimaluse korral on võõrutatud kitsetalledel ja täiskasvanud loomadel kuni tapmiseni pidev juurdepääs karjamaadele. Täiskasvanud loomi ja kitsetallesid karjatatakse kogu aasta vältel ning neil on tänu poolekstensiivsele kasvatusmeetodile otsene juurdepääs karjamaadele, kus on rikkalik valik aromaatseid söödavaid taimi, sh maitsetaimi. Tänu sellele tekivad rasvkoes aromaatsed komponendid ja suurenevad toote meeldivad organoleptilised omadused. Sellised omadused on muu hulgas liha maitse ja õrnus, mis tuleneb lihasesisese rasva kogusest.

Poolekstensiivne kasvatusmeetod, mille aluseks on piirkonna loodusliku ökosüsteemi maksimaalne ärakasutamine karjatamise kaudu, on aja jooksul välja kujunenud tulenevalt ümbruse eritingimustest. See aitab säilitada piirkonna ökosüsteemi ja elurikkust ning on samal ajal kohaliku kultuuripärandi lahutamatu osa.

Kitsekasvatuse meisterlikkus on kandunud põlvest põlve, sealjuures on loomakasvatustavasid ja kogemusi antud edasi noorematele põllumajandustootjatele. Viimased on jätkanud tuntud ja kvaliteetse toote „Katsikaki Limnou“ tootmist kuni praeguseni. Kitsekarju on juba sajandeid majandanud kogenud karjakasvatajad ehk kehagiades’ed, nagu neid kohapeal nimetatakse, kasutades traditsioonilist karjamaade tarastamisel põhinevat karjakasvatussüsteemi. Sellega on loodud elujõuline ja kestlik poolekstensiivse kitsekasvatuse mudel.

Toote eripära

Liha „Katsikaki Limnou“ on eriti hea maitsega toode. See on õrn, mahlakas ja pehme ning sellel on meeldivad organoleptilised omadused. Söödavate kudede üldine rasvasisaldus on suurem kui sarnastel toodetel. See omakorda mõjutab toote maitset ja õrnust.

Tapavanuse tõttu on rümbad suhteliselt rasked, kaaluga on üle 8 kg. Rümpade rasv on enamasti lihassisene.

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote eripära vahel

Lihal „Katsikaki Limnou“ on meeldivad organoleptilised omadused. See on väga levinud toode, mida on kahel saarel pidevalt toodetud juba palju aastaid. Tänu Límnose ja Ágios Efstrátiose saarte määratletud geograafilises piirkonnas esinevatele eriomastele keskkonnateguritele ja inimeste pikaajalistele tavadele on välja töötatud heade omadustega toode „Katsikaki Limnou“, mis eristub muudest sarnastest toodetest.

Väikemäletsejaliste kasvatamine on mõlemal saarel loomakasvatuse alus. Límnosel on suured karjamaad, mis moodustavad 35,74 % saare kogupindalast. Võsastunud alad moodustavad umbes 25 % saare karjamaadest. Nende alade taimestik on madal, hõre ja hajutatud. Ülekaalus on okaskroon, aed-liivatee ja suur hulk aromaatseid taimi.

Límnose ja Ágios Efstrátiose karjamaadel on võimalik tegeleda karjatamisega märkimisväärses ulatuses ja seal leidub mitmesuguseid aromaatseid taimi. Selle tulemuseks on lihatooted, mille rasv on omandanud organoleptilised omadused, mille kujunemises on täitnud olulist osa karjamaade aromaatsete ja muude taimede mitmekesisus. Toote kvaliteet ja organoleptilised omadused sõltuvad seetõttu loomade ulatuslikust juurdepääsust karjamaadele.

Määratletud piirkonna soodne maastik, sh selle madalad tasandikud, võimaldavad lihtsat juurdepääsu karjamaadele, mis asuvad traditsiooniliste loomapidamishoonete läheduses. Seetõttu on loomade koormus väike, mis võimaldab neil teiste samalaadsete loomadega võrreldes säilitada palju rohkem rasva ja suurendada lihasmassi.

Límnose ja Ágios Efstrátiose saartel karjatatavad kitsed tarbivad palju mitmesuguseid aromaatseid söödavaid taimi, sh maitsetaimi.

Kliimatingimusi arvestades võivad loomad aasta läbi elada väljas karjamaal, mitte loomakasvatushoonetes. Seepärast on kitsetalledel pärast üksnes piimaga söötmise aega juurdepääs karjamaadele kuni nende tapmiseni. Noorkitsede karjatamisperiood kestab 1–2 kuud, enamasti kevadel.

Loomade sööt põhineb suures osas vabal karjatamisel. Mahedat kliimat arvestades võivad loomad aasta läbi elada ja süüa väljas karjamaal, mitte loomakasvatushoonetes. Seepärast on kitsetalledel pärast üksnes piimaga söötmise aega juurdepääs karjamaadele kuni nende tapmiseni.

Täiskasvanud kitsedel on peaaegu aasta läbi juurdepääs karjamaadele, samuti kitsetalledel võõrutamise ja tapmise vahelisel perioodil. See koos pika imetamisperioodiga annab liha kvaliteedile selle iseloomulikud omadused ning tulemuseks on piisava lihasmassi ja lihasesisese rasvaga rümbad.

Lihasesisese rasva kogus lihas „Katsikaki Limnou“ avaldab otsest mõju liha niiskussisaldusele, tekstuurile, maitsele, lõhnale ja küpsetamise käigus eralduvatele aroomidele.

Toodet „Katsikaki Limnou“ eristavad omadused põhinevad poolekstensiivsel kasvatusmeetodil, vabal karjatamisel ja karjakasvatajate traditsioonilistel tavadel. Nõudlus kirjeldatud meeldivate omadustega toote „Katsikaki Limnou“ järele on stiimul selliste loomakasvatustavade säilitamiseks nende omaduste tagamise eesmärgil.

Kõik see aitab kaasa liha „Katsikaki Limnou“ heale kvaliteedile ja meeldivatele organoleptilistele omadustele, tänu millele on see omandanud oma maine. Toode on seotud saarte kulinaarse traditsiooniga, kus kohalikud toidud, nagu kaspakino kits, kuuluvad nii kohalike elanike kui ka turistide lemmikute hulka.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafes_katsikaki_limnou150222.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---