# Úradný vestník C 210/2022

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 210 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6525. mája 2022 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 210

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6525. mája 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | ODPORÚČANIA |
| | Európska centrálna banka |
| 2022/C 210/01 | Odporúčanie Európskej centrálnej banky zo 17. mája 2022 Rade Európskej únie o externom audítorovi Banco de Portugal (ECB/2022/XX) | 1 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

ODPORÚČANIA

Európska centrálna banka

2022/C 210/01

Odporúčanie Európskej centrálnej banky zo 17. mája 2022 Rade Európskej únie o externom audítorovi Banco de Portugal (ECB/2022/XX)

1

---

| | II   Oznámenia |
| --- | --- |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2022/C 210/02 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.10526 – CHEVRON / NESTE BASE OIL) (
  1
  ) | 2 |
| 2022/C 210/03 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.10683 – APPLIED / TEMASEK / JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 210/04 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.10692 – SEGRO / PSPIB / TARGET ASSET SOUTH PARIS) (
  1
  ) | 4 |

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2022/C 210/02

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.10526 – CHEVRON / NESTE BASE OIL) (
  1
  )

1

2

2022/C 210/03

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.10683 – APPLIED / TEMASEK / JV) (
  1
  )

1

3

2022/C 210/04

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.10692 – SEGRO / PSPIB / TARGET ASSET SOUTH PARIS) (
  1
  )

1

4

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | EURÓPSKA CENTRÁLNA BANKA |
| 2022/C 210/05 | Stanovisko Európskej centrálnej banky zo 16. februára 2022 k návrhu nariadenia, ktorým sa zriaďuje Úrad pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (CON/2022/4) | 5 |
| 2022/C 210/06 | Stanovisko Európskej centrálnej banky zo 16. februára 2022 k návrhu smernice a nariadenia o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu (CON/2022/5) | 15 |

III   Prípravné akty

EURÓPSKA CENTRÁLNA BANKA

2022/C 210/05

Stanovisko Európskej centrálnej banky zo 16. februára 2022 k návrhu nariadenia, ktorým sa zriaďuje Úrad pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (CON/2022/4)

5

2022/C 210/06

Stanovisko Európskej centrálnej banky zo 16. februára 2022 k návrhu smernice a nariadenia o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu (CON/2022/5)

15

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2022/C 210/07 | Výmenný kurz eura — 24. mája 2022 | 26 |
| | Dvor audítorov |
| 2022/C 210/08 | Osobitná správa 11/2022 – Ochrana rozpočtu EÚ – Čierne listiny treba využívať lepšie | 27 |
| | INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV |
| 2022/C 210/09 | Informácie oznámené členskými štátmi v súvislosti so zákazom rybolovu | 28 |
| 2022/C 210/10 | Oznámenie Komisie podľa článku 16 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve – Záväzky služby vo verejnom záujme v súvislosti s pravidelnými leteckými dopravnými službami (
  1
  ) | 29 |
| 2022/C 210/11 | Oznámenie Komisie podľa článku 16 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve – Záväzky služby vo verejnom záujme v súvislosti s pravidelnými leteckými dopravnými službami (
  1
  ) | 30 |
| 2022/C 210/12 | Oznámenie Komisie podľa článku 17 ods. 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve – Výzva na predkladanie ponúk v súvislosti s prevádzkou pravidelných leteckých dopravných služieb v súlade so záväzkami služby vo verejnom záujme (
  1
  ) | 31 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2022/C 210/07

Výmenný kurz eura — 24. mája 2022

26

Dvor audítorov

2022/C 210/08

Osobitná správa 11/2022 – Ochrana rozpočtu EÚ – Čierne listiny treba využívať lepšie

27

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

2022/C 210/09

Informácie oznámené členskými štátmi v súvislosti so zákazom rybolovu

28

2022/C 210/10

Oznámenie Komisie podľa článku 16 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve – Záväzky služby vo verejnom záujme v súvislosti s pravidelnými leteckými dopravnými službami (
  1
  )

1

29

2022/C 210/11

Oznámenie Komisie podľa článku 16 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve – Záväzky služby vo verejnom záujme v súvislosti s pravidelnými leteckými dopravnými službami (
  1
  )

1

30

2022/C 210/12

Oznámenie Komisie podľa článku 17 ods. 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve – Výzva na predkladanie ponúk v súvislosti s prevádzkou pravidelných leteckých dopravných služieb v súlade so záväzkami služby vo verejnom záujme (
  1
  )

1

31

---

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | SÚDNE KONANIA |
| | Súdny dvor EZVO |
| 2022/C 210/13 | Žiadosť o poradné stanovisko Súdu EZVO, ktorú 26. januára 2022 predložil Trygderetten vo veci A/Arbeids- og velferdsdirektoratet (Vec E-2/22) | 32 |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2022/C 210/14 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10438 – MOL / OMV SLOVENIJA) (
  1
  ) | 33 |
| 2022/C 210/15 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10739 – FORD OTOSAN / FORD ROMANIA) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 35 |
| 2022/C 210/16 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10709 – PARTNERS GROUP / FORTERRO) (
  1
  ) | 36 |
| 2022/C 210/17 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10724 – ITOCHU / UNDER ARMOUR / DOME) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 37 |

V   Oznamy

SÚDNE KONANIA

Súdny dvor EZVO

2022/C 210/13

Žiadosť o poradné stanovisko Súdu EZVO, ktorú 26. januára 2022 predložil Trygderetten vo veci A/Arbeids- og velferdsdirektoratet (Vec E-2/22)

32

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2022/C 210/14

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10438 – MOL / OMV SLOVENIJA) (
  1
  )

1

33

2022/C 210/15

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10739 – FORD OTOSAN / FORD ROMANIA) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

35

2022/C 210/16

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10709 – PARTNERS GROUP / FORTERRO) (
  1
  )

1

36

2022/C 210/17

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10724 – ITOCHU / UNDER ARMOUR / DOME) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

37

---

| | Korigendá |
| --- | --- |
| | Korigendum k oznámeniu Komisie o aktuálnych úrokových sadzbách pre vymáhanie štátnej pomoci a referenčných/diskontných sadzbách platných od 1. mája 2022(Uverejnené v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004)
  ( Ú. v. EÚ C 192, 11.5.2022 ) | 39 |

Korigendá

Korigendum k oznámeniu Komisie o aktuálnych úrokových sadzbách pre vymáhanie štátnej pomoci a referenčných/diskontných sadzbách platných od 1. mája 2022(Uverejnené v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004)
  ( Ú. v. EÚ C 192, 11.5.2022 )

(Uverejnené v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004)

( Ú. v. EÚ C 192, 11.5.2022 )

39

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

ODPORÚČANIA

Európska centrálna banka

| 25.5.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 210/1

---

ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

zo 17. mája 2022

Rade Európskej únie o externom audítorovi Banco de Portugal

(ECB/2022/XX)

(2022/C 210/01)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,

keďže:

| (1) | Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie. |
| --- | --- |

(1)

Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

| (2) | Mandát súčasného externého audítora Banco de Portugal, spoločnosti Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A., sa skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2021. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2022. |
| --- | --- |

(2)

Mandát súčasného externého audítora Banco de Portugal, spoločnosti Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A., sa skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2021. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2022.

| (3) | Banco de Portugal vybrala za svojho externého audítora na finančné roky 2022 až 2026 spoločnosť PriceWaterhouseCoopers & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. |
| --- | --- |

(3)

Banco de Portugal vybrala za svojho externého audítora na finančné roky 2022 až 2026 spoločnosť PriceWaterhouseCoopers & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda.

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

Odporúča sa, aby bola spoločnosť PriceWaterhouseCoopers & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. vymenovaná za externého audítora Banco de Portugal na finančné roky 2022 až 2026.

Vo Frankfurte nad Mohanom 17. mája 2022

Prezidentka ECB

Christine LAGARDE

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 25.5.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 210/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 210/2

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec M.10526 – CHEVRON / NESTE BASE OIL)

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 210/02)

Dňa 22. februára 2022 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v anglickom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32022M10526. EUR-Lex predstavuje online prístup k právu Európskej únie. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32022M10526. EUR-Lex predstavuje online prístup k právu Európskej únie.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 25.5.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 210/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 210/3

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec M.10683 – APPLIED / TEMASEK / JV)

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 210/03)

Dňa 18. mája 2022 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v anglickom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32022M10683. EUR-Lex predstavuje online prístup k právu Európskej únie. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32022M10683. EUR-Lex predstavuje online prístup k právu Európskej únie.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 25.5.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 210/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 210/4

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec M.10692 – SEGRO / PSPIB / TARGET ASSET SOUTH PARIS)

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 210/04)

Dňa 8. apríla 2022 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v anglickom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32022M10692. EUR-Lex predstavuje online prístup k právu Európskej únie. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32022M10692. EUR-Lex predstavuje online prístup k právu Európskej únie.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Prípravné akty

EURÓPSKA CENTRÁLNA BANKA

| 25.5.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 210/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 210/5

---

STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

zo 16. februára 2022

k návrhu nariadenia, ktorým sa zriaďuje Úrad pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu

(CON/2022/4)

(2022/C 210/05)

Úvod a právny základ

Európska komisia 20. júla 2021 prijala návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Úrad pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1093/2010, (EÚ) č. 1094/2010 a (EÚ) č. 1095/2010 (1) [ďalej len „nariadenie o AMLA“ (AMLA – Authority for Anti-Money Laundering and Countering the Financing of Terrorism)].

Európska centrálna banka (ECB) sa domnieva, že navrhované nariadenie patrí do jej rozsahu pôsobnosti, hoci jeho znenie nebolo s ECB konzultované. Vykonáva preto svoje právo predkladať stanoviská v oblasti svojej pôsobnosti príslušným inštitúciám Únie, ako je ustanovené v článku 127 ods. 4 druhej vete Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Právomoc ECB vydať stanovisko je založená na článku 127 ods. 4 a článku 282 ods. 5 zmluvy, keďže nariadenie o AMLA obsahuje ustanovenia, ktoré ovplyvňujú úlohy ECB týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami podľa článku 127 ods. 6 zmluvy. V súlade s článkom 17.5 prvou vetou rokovacieho poriadku Európskej centrálnej banky Rada guvernérov prijala toto stanovisko.

Všeobecné pripomienky

1.   Prehľad a úvodné poznámky

| 1.1. | ECB víta balík štyroch legislatívnych návrhov vrátane nariadenia o AMLA, ktoré Komisia zverejnila 20. júla 2021 s cieľom posilniť pravidlá Únie týkajúce sa boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Toto stanovisko sa zameriava na nariadenie o AMLA. Osobitné stanoviská ECB sa týkajú zostávajúcich troch súčastí legislatívneho balíka: a) návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu (2) (ďalej len „prvé nariadenie o boji proti praniu špinavých peňazí“); b) návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o mechanizmoch, ktoré majú členské štáty zaviesť na predchádzanie využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa zrušuje smernica (EÚ) 2015/849 (3) (ďalej len „šiesta smernica o boji proti praniu špinavých peňazí“) a c) návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o údajoch sprevádzajúcich prevody finančných prostriedkov a určitých kryptoaktív (prepracované znenie) (4). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ako už bolo uvedené (5), ECB dôrazne podporuje režim Únie, ktorý zabezpečí, aby mali členské štáty, orgány a subjekty Únie, ako aj povinné subjekty v rámci EÚ k dispozícii účinné nástroje na boj proti zneužívaniu finančného systému Únie na pranie špinavých peňazí alebo financovanie terorizmu. ECB vyjadrila plnú podporu predchádzajúcej fáze harmonizačného úsilia (6), ktorým sa posilnil mandát Európskeho orgánu pre bankovníctvo (EBA) v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, a víta ďalšiu iteráciu tohto procesu v podobe zriadenia Úradu pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (AMLA). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Úloha dohľadu nad úverovými inštitúciami v súvislosti s predchádzaním využívaniu finančného systému na pranie špinavých peňazí alebo financovanie terorizmu nebola zverená ECB. Článok 127 ods. 6 zmluvy by okrem toho neumožňoval, aby ECB mala právomoci týkajúce sa dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, pretože jasne obmedzuje úlohy dohľadu, ktoré možno udeliť ECB, na prudenciálny dohľad. Výsledky dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu je však potrebné zvážiť pri vykonávaní úloh ECB v oblasti prudenciálneho dohľadu, keď ECB zohľadňuje získané informácie v rámci príslušných činností prudenciálneho dohľadu vrátane postupov preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu, hodnotení primeranosti riadiacich opatrení, postupov a mechanizmov inštitúcií a hodnotení vhodnosti členov riadiacich orgánov dohliadaných subjektov. Okrem toho sa v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (7) vyžaduje, aby orgány dohľadu nad úverovými a finančnými inštitúciami v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, orgány prudenciálneho dohľadu a finančné spravodajské jednotky (financial intelligence unit – FIU) členských štátov medzi sebou úzko spolupracovali v rámci svojich príslušných právomocí a navzájom si poskytovali informácie dôležité na plnenie ich príslušných úloh. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ECB je pripravená spolupracovať s úradom AMLA a podieľať sa na legislatívnom procese okrem iného tým, že sa podelí o svoje skúsenosti, ktoré získala ako orgán prudenciálneho dohľadu na úrovni Únie v prípadoch, keď tieto skúsenosti môžu byť relevantné pre budovanie dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na úrovni Únie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Zriadenie úradu pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na úrovni Únie je dôležitým krokom k zabezpečeniu harmonizovanejšieho uplatňovania požiadaviek Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v celej EÚ. Zo skúseností ECB vyplýva, že na to, aby orgán prudenciálneho dohľadu na úrovni Únie uľahčil zbližovanie postupov dohľadu vo viacerých členských štátoch, musí sa mu poskytnúť dostatočná úroveň zodpovednosti za priamy dohľad aj dozor nad činnosťou dohľadu. Tejto zodpovednosti by mali zodpovedať primerané právomoci v oblasti dohľadu. V nariadení o AMLA sa predpokladá, že okrem právomocí priameho dohľadu, ktoré sa budú spočiatku vykonávať nad relatívne obmedzenou skupinou povinných subjektov, bude úrad AMLA vykonávať pravidelné posúdenia orgánov dohľadu nad finančnými a partnerské preskúmania dozorných orgánov nad nefinančnými subjektmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. To úradu AMLA pomôže identifikovať osvedčené postupy na vnútroštátnej úrovni, aby ich mohol použiť v rámci vlastného priameho dohľadu, ako aj zohľadniť v odporúčaniach alebo iných regulačných nástrojoch určených orgánom jednotlivých členských štátov v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktorých zástupcovia sa budú zúčastňovať aj na činnosti generálnej rady úradu AMLA. Vyššia úroveň harmonizácie a súladu v rámci dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu bude prínosom aj pre prudenciálny dohľad. |
| --- | --- |

1.5.

Konkrétne pripomienky

2.   Rozsah priameho a nepriameho dohľadu úradu AMLA

| 2.1. | Kritériá na určovanie vybraných povinných subjektov, ktoré budú podliehať priamemu dohľadu úradu AMLA (8), sú pomerne prísne a v dokumentoch doplňujúcich legislatívny návrh Komisie sa predpokladá, že ich splní len približne 12 až 20 povinných subjektov. Neodhaduje sa, koľko z týchto subjektov by malo byť inštitúciami, ktoré patria do rozsahu priameho prudenciálneho dohľadu ECB podľa nariadenia Rady (EÚ) č. 1024/2013 (9). V prípade významných dohliadaných subjektov (10), ktoré sú pod priamym dohľadom ECB a ktoré splnia tieto kritériá, sa úrad AMLA stane partnerom ECB na výmenu informácií a spoluprácu pri každodennom dohľade, posúdeniach vhodnosti a „spoločných postupoch“ (11), ktoré zahŕňajú posúdenia žiadostí o povolenie na začatie činnosti úverovej inštitúcie, odňatia takýchto povolení a posúdenia nadobudnutia a prevodu kvalifikovaných účastí. Ak menej významné dohliadané subjekty (12) spĺňajú kritériá stanovené v nariadení o AMLA, spolupráca medzi ECB a úradom AMLA sa obmedzí na príslušné aspekty spoločných postupov. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ECB berie na vedomie navrhovaný obmedzený rozsah priameho dohľadu úradu AMLA vzhľadom na rozpočtové obmedzenia návrhu. Zo skúseností ECB vyplýva, že je prospešné mať široký rozsah priameho dohľadu na úrovni Únie a inštitúcie, na ktoré sa bude vzťahovať priamy dohľad, vybrať na základe objektívnych a transparentných kritérií. ECB preto dôrazne podporuje zmenu kritérií na určovanie vybraných povinných subjektov tak, aby výsledkom postupu bol širší okruh povinných subjektov pod priamym dohľadom úradu AMLA, ktorý by mohol zahŕňať povinné subjekty s ústredím v každom členskom štáte a podporiť spoločnú kultúru dohľadu a konvergenciu postupov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Zníži sa tým aj riziko arbitráže. V prípade jednotného mechanizmu dohľadu (JMD) tento cieľ uľahčili kritériá výberu významných dohliadaných subjektov, pričom v nariadení (EÚ) č. 1024/2013 sa vyžaduje, aby ECB vykonávala úlohy priameho dohľadu voči trom najvýznamnejším úverovým inštitúciám v každom zo zúčastnených členských štátov, pokiaľ si to osobitné okolnosti nevyžadujú inak (13). Vzhľadom na pomerne prísne kritériá výberu založené na posudzovaní rizík stanovené v nariadení o AMLA by uverejnenie zoznamu vybraných povinných subjektov, ako sa predpokladá v AMLAR, zodpovedalo nepriamemu zverejneniu vysokého rizika prania špinavých peňazí a financovania terorizmu v prípade vybraných dohliadaných subjektov, čo je v súčasnosti dôverná informácia, ktorú si príslušné orgány vymieňajú výhradne v opodstatnených prípadoch. Objektívne kritériá založené na posudzovaní rizík, ktoré nemajú za následok nepriame zverejnenie takýchto dôverných informácií z oblasti dohľadu, by mohli byť vhodnejšie, pretože by nevysielali neúmyselné signály trhom ani nevytvárali riziko poškodenia dobrého mena vybraných povinných subjektov pod priamym dohľadom úradu AMLA. Okrem toho by sa malo doplniť ustanovenie na zabezpečenie komunikácie medzi úradom AMLA a príslušnými orgánmi prudenciálneho dohľadu v rámci Únie počas postupu posudzovania povinných subjektov na výber pred uverejnením zoznamu vybraných povinných subjektov. To by orgánom prudenciálneho dohľadu umožnilo vopred analyzovať možné prudenciálne dôsledky rizík spojených s týmito subjektmi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pokiaľ ide o takmer všetky významné a menej významné dohliadané subjekty, hlavnými protistranami ECB budú naďalej vnútroštátne orgány dohľadu nad úverovými a finančnými inštitúciami v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a jednotky FIU. ECB zaznamenala určitý stupeň rôznorodosti v informáciách, ktoré ECB od začiatku systematickej spolupráce medzi vnútroštátnymi dozornými orgánmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a ECB v roku 2019 po legislatívnych zmenách spôsobených smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/843 (14) poskytujú jednotlivé dozorné orgány v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. To sťažuje dôsledné zohľadňovanie výsledkov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v rámci úloh v oblasti prudenciálneho dohľadu. V tejto súvislosti ECB víta úlohu, ktorú bude úrad AMLA zohrávať pri zlepšovaní harmonizácie posudzovania rizika prania špinavých peňazí a financovania terorizmu a iných úloh dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktoré vykonávajú orgány v členských štátoch. Najmä pokiaľ ide o metodiku, ktorú má vypracovať úrad AMLA na klasifikovanie profilu inherentného a reziduálneho rizika povinných subjektov, je dôležité dosiahnuť vysokú úroveň harmonizácie oboch metodík, keďže budú mať vplyv na konzistentnosť poskytovaných informácií, ktoré sa zohľadnia v prudenciálnom dohľade. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | So zreteľom na budúce preskúmania, ktoré má Komisia podľa nariadenia o AMLA vykonávať (15), by ECB v budúcnosti uvítala rozšírenie rozsahu úloh priameho dohľadu úradu AMLA tak, aby sa vzťahovali na širšiu podskupinu subjektov, ktoré sú pod priamym dohľadom ECB. Mohla by sa tak dosiahnuť vyššia úroveň konzistentnosti posúdení takýchto inštitúcií v súvislosti s dohľadom v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, čo by mohlo pomôcť tiež ďalej podporiť prudenciálny dohľad, ktorý niektoré z týchto posúdení používa ako vstupné informácie. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Spolupráca medzi úradom AMLA a ECB

| 3.1. | Nariadenie o AMLA upravuje spoluprácu medzi úradom AMLA a orgánmi pôsobiacimi mimo oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (16). ECB víta skutočnosť, že tento pojem zahŕňa štyri typy orgánov vrátane ECB pri vykonávaní svojej úlohy v oblasti prudenciálneho dohľadu (17). Pokiaľ ide o uľahčenie výmeny informácií medzi orgánmi dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a orgánmi prudenciálneho dohľadu, kľúčovou pridanou hodnotou úradu AMLA by skutočne mohla byť možnosť zlepšiť súčasnú spoluprácu, nie stať sa ďalšou úrovňou pri výmene informácií medzi inými orgánmi. V tomto zmysle by sa mala doplniť všeobecná povinnosť úradu AMLA zabezpečiť primerané a účinné využívanie nástrojov spolupráce s cieľom minimalizovať záťaž spojenú s vykazovaním, ktorá spočíva na orgánoch zapojených do spolupráce s orgánmi dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu prostredníctvom viacerých kanálov okrem iného vrátane kolégií na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, databázy v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a dohôd o spolupráci. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V nariadení o AMLA sa uvádza, že ak je to potrebné na plnenie úloh úradu AMLA, úrad AMLA musí spolupracovať s orgánmi pôsobiacimi mimo oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (18). Toto ustanovenie by malo byť všeobecnejšie a odkaz na úlohy úradu AMLA by sa mal odstrániť. Spolupráca už zo svojej podstaty musí zohľadňovať úlohy všetkých zúčastnených orgánov. Preto sa napríklad v nariadení (EÚ) č. 1024/2013 (19) vyžaduje, aby ECB spolupracovala s orgánmi, ktoré sú súčasťou európskeho systému orgánov pre finančný dohľad, a v smernici 2013/36/EÚ (20) sa od orgánov pôsobiacich v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a orgánov prudenciálneho dohľadu vyžaduje, aby si vymieňali informácie, ktoré sú dôležité na plnenie úloh prijímajúceho orgánu, bez ohľadu na to, či je takáto výmena informácií potrebná aj na plnenie úloh orgánu, ktorý informácie poskytuje. Hoci v mnohých prípadoch možno takúto potrebu identifikovať, nie je to tak vždy. Preto je vhodnejšie nahradiť odkaz na úlohy úradu AMLA všeobecnejším odkazom, ktorý by od úradu AMLA vyžadoval spoluprácu s orgánmi pôsobiacimi mimo oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v rámci jeho mandátu, aby sa zabezpečilo, že iné dotknuté orgány budú žiadať len o relevantné formy spolupráce. Platí to najmä pre orgány prudenciálneho dohľadu, ako je ECB, vzhľadom na ich povinnosť zohľadniť informácie o dohľade v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vo svojich prudenciálnych posúdeniach, pričom pre tieto orgány to je aj obzvlášť relevantné. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nariadenie o AMLA odkazuje na poskytovanie informácií z databázy v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktorú má úrad AMLA zriadiť podľa nariadenia o AMLA (21). ECB vychádza z toho, že táto nová databáza nahradí databázu nedostatkov súvisiacich s bojom proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktorú mal orgán EBA vytvoriť podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (22). Tieto dve databázy sa líšia v niekoľkých ohľadoch. Zatiaľ čo orgán EBA bol povinný orgánom prudenciálneho dohľadu poskytovať informácie z databázy aj z vlastnej iniciatívy (23), úrad AMLA je povinný ich poskytovať len na žiadosť orgánov prudenciálneho dohľadu (24). Nariadenie o AMLA by sa malo zmeniť s cieľom zabezpečiť, aby úrad AMLA poskytoval informácie aj z vlastnej iniciatívy, a to tak orgánom dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ako aj orgánom dohľadu pôsobiacim mimo tejto oblasti. Ak orgán dohľadu nevie o existencii relevantných informácií, nebude môcť o takéto informácie žiadať podľa nariadenia o AMLA (25). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pokiaľ ide o databázu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, v nariadení o AMLA sa vymedzujú druhy informácií, ktoré majú orgány dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu zasielať do databázy (26), pričom väčšina z nich sa prekrýva s informáciami, ktoré sú si orgány dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu povinné vymieňať aj s príslušnými orgánmi prudenciálneho dohľadu v súlade s článkom 117 ods. 5 smernice 2013/36/EÚ. V súlade s duchom súčasných ustanovení o centrálnej databáze v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu podľa nariadenia (EÚ) č. 1093/2010 by širšie dostupné centrum údajov mohlo poskytovať cennú službu pri posilňovaní spolupráce medzi orgánmi prudenciálneho dohľadu a mechanizmom dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, a to napríklad stavaním na digitálnych riešeniach, ktoré už majú orgány dohľadu EÚ k dispozícii [napr. na spoluprácu medzi jednotným mechanizmom dohľadu (JMD) a jednotným mechanizmom riešenia krízových situácií]. Touto možnosťou by sa minimalizovala duplicita a zaťaženie orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktoré by si inak museli tie isté informácie vymieňať dvakrát – s databázou podľa nariadenia o AMLA, ako aj s príslušnými orgánmi prudenciálneho dohľadu v súlade s článkom 117 ods. 5 smernice 2013/36/EÚ. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V nariadení o AMLA sa od orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vyžaduje, aby zasielali do databázy poradenstvo poskytnuté iným „vnútroštátnym“ orgánom v súvislosti s postupmi udeľovania povolení, postupmi odnímania povolení a posudzovaním odbornosti a vhodnosti akcionárov alebo členov riadiaceho orgánu jednotlivých povinných subjektov (27). Slovo „vnútroštátnym“ by sa malo vypustiť, pretože orgány dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu budú v tejto súvislosti poskytovať informácie nielen vnútroštátnym orgánom, ale aj ECB v súlade so smernicou 2013/36/EÚ (28) a šiestou smernicou o boji proti praniu špinavých peňazí (29). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | V nariadení o AMLA sa vyžaduje, aby úrad AMLA podľa potreby uzatváral memorandá o porozumení s orgánmi pôsobiacimi mimo oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (30). Podmienka „podľa potreby“ je užitočná, keďže už existuje viacero platforiem na spoluprácu medzi orgánmi dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a orgánmi prudenciálneho dohľadu. ECB spolupracuje s orgánmi dohľadu členských štátov Európskeho hospodárskeho priestoru v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu aj na základe dohody, ktorú ECB podpísala 10. januára 2019 (31) v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 (32) (ďalej len „dohoda o boji proti praniu špinavých peňazí“). Dohoda o boji proti praniu špinavých peňazí má viac ako 50 signatárov, keďže v každom členskom štáte je zvyčajne viac ako jeden orgán dohľadu nad úverovými a finančnými inštitúciami v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, a umožňuje dvojstrannú spoluprácu medzi ECB a každým signatárskym orgánom dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Z dôvodu dvojstrannej povahy takejto spolupráce a vzhľadom na to, že celoskupinový dohľad podľa smernice (EÚ) 2015/849 funguje s použitím iných zásad než konsolidovaný dohľad podľa smernice 2013/36/EÚ, sa dohoda o boji proti praniu špinavých peňazí neukázala byť rovnako včasná a účinná ako iné nástroje, ktoré umožňujú mnohostrannú spoluprácu, ako sú kolégiá na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Hoci dohoda o boji proti praniu špinavých peňazí umožňuje úradu AMLA jednoducho k dohode pristúpiť a nariadenie o AMLA úradu AMLA umožňuje tiež uzavrieť osobitnú dohodu medzi ECB a úradom AMLA, ECB víta skutočnosť, že nariadenie o AMLA umožňuje preskúmať, či by to bolo potrebné vzhľadom na dostupnosť iných nástrojov spolupráce, ktoré by mohli umožniť účinnejšiu mnohostrannú spoluprácu, a to aj preto, aby sa úrad AMLA stal viac než len ďalším aktérom v postupe výmeny informácií s ECB. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | V nariadení o AMLA sa ďalej vyžaduje, aby úrad AMLA zabezpečoval účinnú spoluprácu a výmenu informácií medzi všetkými orgánmi dohľadu nad finančnými subjektmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v rámci systému dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a príslušnými orgánmi pôsobiacimi mimo oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (33). ECB víta toto ustanovenie, keďže v posledných rokoch sa zriadilo veľké množstvo platforiem na výmenu informácií pre orgány dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a orgány prudenciálneho dohľadu, ktorých vzájomné pôsobenie nie je vždy jasné. Uvedené orgány dohľadu sú napríklad povinné vymieňať si informácie nielen priamo medzi sebou, ale aj prostredníctvom databázy orgánu EBA v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Toto ustanovenie o zabezpečovaní účinnej spolupráce by sa malo rozšíriť tak, aby zahŕňalo aj jednotky FIU a orgány dohľadu nad inými ako finančnými subjektmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Jednotky FIU a orgány prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami sú už povinné spolupracovať podľa smernice 2013/36/EÚ. Keďže generálna rada úradu AMLA zahŕňa aj jednotky FIU všetkých členských štátov a keďže úrad AMLA je povinný prevádzkovať podporný a koordinačný mechanizmus pre jednotky FIU (34), pridať jednotky FIU do rozsahu pôsobnosti tohto ustanovenia sa zdá opodstatnené. Pokiaľ ide o orgány dohľadu nad inými ako finančnými subjektmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, orgány prudenciálneho dohľadu s nimi môžu potrebovať spolupracovať, ak sú súčasťou tej istej skupiny ako úverové alebo finančné inštitúcie nefinančné povinné subjekty, napríklad poskytovatelia služieb kryptoaktív. Vo všeobecnejšom kontexte spolupráce s orgánmi dohľadu nad inými ako finančnými subjektmi a ako navrhla ECB v osobitnom stanovisku týkajúcom sa prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí a šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí, mohli by sa zaviesť všeobecné zlepšenia povolení na výmenu informácií pre orgány dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, aby sa im umožnilo vymieňať si informácie so širšou škálou iných orgánov. Týmto zlepšením by sa prostredníctvom nariadenia o AMLA (35) automaticky rozšírili povolenia úradu AMLA na výmenu dôverných informácií s inými orgánmi. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Keďže môžu existovať regulačné nástroje ako usmernenia alebo technické predpisy, ktoré sú určené pre orgány dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a orgány prudenciálneho dohľadu alebo iné orgány alebo na ne majú vplyv, je dôležité, aby úrad AMLA pri vývoji týchto regulačných nástrojov spolupracoval s orgánom EBA, Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy (ESMA) a Európskym orgánom pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA). Všeobecná požiadavka, aby úrad AMLA spolupracoval s orgánom EBA (36), by sa mala zmeniť tak, aby zahŕňala konkrétny odkaz na spoluprácu pri vývoji takýchto regulačných nástrojov, podobne navrhuje Komisia v prípade spolupráce medzi úradom AMLA a Európskym výborom pre ochranu údajov (37). |
| --- | --- |

3.8.

4.   Procesy používané pri priamom a nepriamom dohľade

| 4.1. | Podobne ako pri plnení úloh ECB v oblasti prudenciálneho dohľadu sa navrhuje, aby úrad AMLA pri svojich úlohách priameho dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu používal spoločné dohliadacie tímy. V nariadení o AMLA sa stanovuje, že spoločné dohliadacie tímy úradu AMLA budú pozostávať zo zamestnancov úradu AMLA a zamestnancov vnútroštátnych orgánov dohľadu nad finančnými subjektmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a že koordinátor spoločného dohliadacieho tímu sa po dohode s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi dohľadu nad finančnými subjektmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu „deleguje“ z úradu AMLA na vnútroštátny orgán dohľadu nad finančnými subjektmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v členskom štáte, v ktorom má vybraný povinný subjekt ústredie (38). V sprievodnej dokumentácii k legislatívnemu návrhu sa ďalej uvádza, že takmer všetci zamestnanci úradu AMLA, ktorí budú súčasťou spoločných dohliadacích tímov, budú fyzicky pôsobiť v členských štátoch. ECB v tejto súvislosti vychádza z toho, že význam pojmu „deleguje“ (39) je potrebné chápať tak, že koordinátor spoločného dohliadacieho tímu bude zamestnancom úradu AMLA, ale jeho obvyklé pracovisko nebude v ústredí úradu AMLA, ale v členskom štáte, v ktorom má dohliadaný subjekt ústredie. Pojem „deleguje“ teda žiadnym spôsobom neznamená delegovanie právomocí úradu AMLA na vnútroštátny orgán dohľadu nad finančnými subjektmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu ani na žiadny iný orgán v členských štátoch. ECB okrem toho poznamenáva, že nariadenie o AMLA poveruje spoločné dohliadacie tímy dohľadom na diaľku aj kontrolami na mieste. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ECB víta pridelenie rozhodovacích právomocí v oblasti dohľadu pre vybrané povinné subjekty výkonnej rade úradu AMLA ako významný krok vpred pri posilňovaní dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v EÚ. ECB by sa ďalej chcela podeliť o svoje skúsenosti s fungovaním spoločných dohliadacích tímov v rámci JMD, hoci si plne uvedomuje, že dohľad v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu si v porovnaní s prudenciálnym dohľadom môže vyžadovať iné fungovanie. Spoločné dohliadacie tímy JMD takisto vedie koordinátor spoločného dohliadacieho tímu, ktorý je vždy zamestnancom ECB. Koordinátor spoločného dohliadacieho tímu á však pôsobí v sídle ECB vo Frankfurte nad Mohanom, a nie na úrovni členského štátu. Pokiaľ ide o ostatných členov spoločného dohliadacieho tímu, patria medzi nich zamestnanci ECB aj zamestnanci príslušných vnútroštátnych orgánov. Členovia spoločného dohliadacieho tímu, ktorí sú zamestnancami ECB, takisto pôsobia v ECB, a nie na úrovni členských štátov. Podľa skúseností ECB to uľahčuje komunikáciu v celej inštitúcii a výmenu osvedčených postupov a pozitívne to prispieva k budovaniu jednotnej kultúry dohľadu. S cieľom stimulovať v rámci spoločného dohliadacieho tímu dialóg o optimálnych postupoch dohľadu pre jednotlivé dohliadané subjekty koordinátor spoločného dohliadacieho tímu v rámci JMD navyše spravidla nepochádza z krajiny, v ktorej má dohliadaná banka ústredie. Nakoniec, koordinátori spoločných dohliadacích tímov sa v zásade vymenúvajú na obdobie troch až piatich rokov a mali by sa pravidelne striedať (pričom platí, že nie je možná rotácia všetkých členov naraz). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pokiaľ ide o sústredenie úloh týkajúcich sa dohľadu na diaľku a kontrol na mieste v tom istom tíme, zo skúseností ECB vyplýva, že nezávislá funkcia vykonávajúca kontroly na mieste v kombinácii s pravidelným dialógom medzi tímami vykonávajúcimi dohľad na diaľku a na mieste zvyšuje kvalitu priebežného dohľadu ECB. Tým sa zabezpečí najmä to, aby stanoviská spoločného dohliadacieho tímu vytvorené na základe predtým získaných informácií nemali vplyv na zistenia kontrol na mieste. Ako sa objasňuje vo všeobecných zásadách previerok na mieste a hodnotenia interných modelov, ktoré vydala ECB, kontroly na mieste sú doplnkom priebežného dohľadu. ECB si udržiava neustály podrobný prehľad o stave úverovej inštitúcie, a to pomocou priebežného dohľadu na diaľku, ktorý sa v prvom rade spolieha na informácie nahlasované úverovou inštitúciou, a prostredníctvom kontrol na mieste ECB kontroluje okrem iného presnosť informácií použitých pri výkone priebežného dohľadu. Tím pre kontrolu na mieste vrátane vedúceho tímu koná nezávisle od spoločného dohliadacieho tímu, avšak v spolupráci s ním. Po prijatí rozhodnutia orgánu dohľadu o uskutočnení kontroly je za jeho výkon výlučne zodpovedný vedúci tímu, ktorý je zodpovedný za zostavenie správy, ktorá obsahuje zistenia kontrolného tímu. Článok 144 nariadenia o rámci JMD stanovuje, že ECB je zodpovedná za vytvorenie a zloženie kontrolných tímov s účasťou príslušných vnútroštátnych orgánov (40). Kontrolný tím sa môže skladať z kontrolórov ECB, pracovníkov dohľadu zamestnaných v príslušných vnútroštátnych orgánoch členského štátu kontrolovaného právneho subjektu a pracovníkov dohľadu z iných príslušných vnútroštátnych orgánov vrátane členov spoločných dohliadacích tímov a iných osôb poverených ECB. Všetci členovia tímu, bez ohľadu na pôvod, pracujú v mene ECB pod vedením vedúceho tímu. Člen spoločného dohliadacieho tímu nemôže byť vymenovaný za vedúceho tímu. Zo skúseností ECB vyplýva, že môže byť tiež zložité efektívne zabezpečiť ľudské zdroje pre tím, ktorý vykonáva úlohy dohľadu na mieste aj kontroly na diaľku – zdroje, ktoré sa môžu zdať pri každodennej činnosti dostatočné, môžu viesť k nedostatku pracovníkov, keď sa určité časti tímu zúčastnia na kontrole na mieste (41). Zapojenie orgánov dohľadu nad rôznymi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi do tímov pre kontrolu na mieste sa navyše ukázalo ako kľúčové pri vytváraní spoločného prístupu k činnostiam na mieste v rámci JMD. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | V nariadení o AMLA sa stanovujú právomoci úradu AMLA v oblasti dohľadu (42) vo vzťahu k vybraným povinným subjektom pod jeho priamym dohľadom, ktoré sa pridávajú k právomociam dohľadu, ktoré budú mať k dispozícii všetky vnútroštátne orgány dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu podľa šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí (43). Úrad AMLA bude tiež môcť formou pokynov požadovať od vnútroštátnych dozorných orgánov nad finančnými subjektmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, aby využili svoje právomoci podľa podmienok stanovených vo vnútroštátnom práve a v súlade s nimi v prípade, že sa úradu AMLA nariadením o AMLA takéto právomoci neudeľujú. Tieto právomoci sa čiastočne prekrývajú s právomocami ECB podľa nariadenia (EÚ) č. 1024/2013 a všeobecnejšie s právomocami orgánov prudenciálneho dohľadu podľa smernice 2013/36/EÚ, napríklad právomoc obmedziť alebo limitovať obchodnú činnosť, operácie alebo sieť dohliadaných subjektov (44) alebo právomoc požadovať zmeny v riadiacom orgáne dohliadaného subjektu (45). K určitému prekrývaniu právomocí v oblasti dohľadu už dochádza v súvislosti s právomocami orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu podľa smernice (EÚ) 2015/849 a vykonávacích vnútroštátnych právnych predpisov. Toto prekrývanie právomocí v oblasti dohľadu si vyžaduje spoluprácu medzi orgánmi prudenciálneho dohľadu a orgánmi dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, aby sa zabránilo konfliktom a neželaným dôsledkom vrátane nekoordinovanej kumulácie opatrení dohľadu určených tej istej úverovej inštitúcii. ECB je v tejto súvislosti pripravená spolupracovať s úradom AMLA, ako aj s vnútroštátnymi orgánmi dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Okrem toho je dôležité zabezpečiť, aby úrad AMLA pred uložením administratívnych sankcií a opatrení povinným subjektom, ktoré podliehajú aj dohľadu iných orgánov, koordinoval svoje opatrenia dohľadu s ostatnými príslušnými orgánmi, a najmä s príslušnými orgánmi prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami, ak by tieto opatrenia dohľadu ovplyvnili takéto inštitúcie. ECB preto v osobitnom stanovisku týkajúcom sa šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí navrhuje, aby sa šiesta smernica o boji proti praniu špinavých peňazí zmenila s cieľom obmedziť nežiaduce účinky potenciálne nekoordinovaného výkonu právomocí v oblasti dohľadu vo vzťahu k tomu istému povinnému subjektu. ECB so zreteľom na príslušné ustanovenia prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí, šiestej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí a nariadenia o AMLA (46) vychádza z toho, že táto požiadavka koordinácie stanovená v šiestej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí by sa vzťahovala na vnútroštátne orgány dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu aj na úrad AMLA. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pokiaľ ide o úlohu úradu AMLA v oblasti nepriameho dohľadu, ECB víta návrh poveriť úrad AMLA úlohou nepriameho dohľadu nad inými ako vybranými povinnými subjektmi, keďže to prispeje ku konvergencii dohľadu a tiež umožní úradu AMLA vyzvať vnútroštátny orgán dohľadu nad finančnými subjektmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, aby za výnimočných okolností prijal opatrenia dohľadu. V jasne vymedzených prípadoch nariadenie o AMLAR takisto umožňuje úradu AMLA požiadať Komisiu o presun právomocí v oblasti dohľadu nad iným ako vybraným povinným subjektom z vnútroštátneho orgánu dohľadu nad finančnými subjektmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na úrad AMLA (47). Úrad AMLA môže takúto žiadosť predložiť Komisii, len ak vnútroštátny orgán dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu nevyhovie žiadosti úradu AMLA, aby prijal rozhodnutie určeného povinnému subjektu. Hoci v praxi sa môžu vyskytnúť prípady, keď sa vnútroštátny orgán dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu aj úrad AMLA dohodnú na presune právomocí v oblasti dohľadu, nariadenie o AMLA neupravuje postup pre takýto presun v iných prípadoch, než ak vnútroštátny orgán dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu žiadosti úradu AMLA nevyhovie. V tejto súvislosti ECB poznamenáva, že nariadenie (EÚ) č. 1024/2013 (v prípade ECB) aj nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 (48) (v prípade Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií) umožňujú prevzatie právomocí v oblasti dohľadu aj na žiadosť príslušného vnútroštátneho orgánu (49). Táto možnosť by sa mala sprístupniť aj v rámci systému dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, a to počas obdobia do troch rokov. Ak by sa táto možnosť začlenila do nariadenia o AMLA, bolo by potrebné analyzovať primerané zapojenie Komisie do tohto procesu s prihliadnutím okrem iného na obmedzenia stanovené v Meroniho doktríne (50). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ECB víta širokú škálu právomocí a nástrojov plánovaných pre úrad AMLA s cieľom umožniť mu vykonávať svoju funkciu dohľadu a zaistiť prísne normy dohľadu v celej Únii. ECB poznamenáva, že súbor nástrojov dohľadu úradu AMLA v oblasti zbierania informácií o iných ako vybraných povinných subjektoch nezahŕňa niektoré nástroje, ktoré má ECB k dispozícii v súvislosti so zbieraním informácií týkajúcich sa menej významných dohliadaných subjektov. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Zo skúseností ECB vyplýva, že účinný dozor si vyžaduje rovnováhu medzi podporou zbližovania v oblasti dohľadu a dozorom nad konkrétnymi inštitúciami. Dozor nad konkrétnymi inštitúciami je účinným nástrojom na posúdenie efektívnosti prístupov v oblasti dohľadu zavedených v rôznych členských štátoch a na to, aby orgán nepriameho dohľadu mohol v prípade potreby včas zasiahnuť. ECB poznamenáva, že podľa nariadenia o AMLA sú orgány dohľadu nad finančnými subjektmi povinné poskytovať úradu AMLA informácie o iných ako vybraných povinných subjektoch len vo veľmi obmedzenom počte prípadov (51). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ECB by sa chcela podeliť o svoje skúsenosti s fungovaním dohľadu nad menej významnými inštitúciami v rámci JMD. Rámec ustanovuje pre ECB možnosť vytvárať kategórie menej významných inštitúcií na základe ich rizikovosti a vplyvu a od príslušných vnútroštátnych orgánov požadovať rôzne úrovne informácií (napr. oznamovanie vopred iba pre menej významné inštitúcie s vysokou prioritou, zatiaľ čo všetky menej významné inštitúcie patria do rozsahu pôsobnosti požiadaviek týkajúcich sa každoročného vykazovania ex post a oznamovania zhoršenia finančnej situácie). Tento prístup umožňuje, aby bola funkcia dohľadu primeraná a zdroje zameriavala na najkritickejšie prípady. Každoročné vykazovanie minimálneho súboru informácií o všetkých menej významných inštitúciách je užitočné aj pri plnení úloh dohľadu (napr. pri horizontálnych preskúmaniach, posudzovaní situácií konkrétnych inštitúcií alebo vedení informovaného dialógu s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi). ECB sa okrem toho zúčastnila aj na niekoľkých kontrolách na mieste týkajúcich sa menej významných inštitúcií, aby tak ešte viac podporila vykonávanie svojej funkcie dohľadu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Podľa nariadenia o AMLA (52) sú orgány dohľadu nad finančnými subjektmi povinné informovať úrad AMLA, ak sa situácia ktoréhokoľvek iného ako vybraného povinného subjektu rýchlo a výrazne zhorší. Keďže tieto kritériá sú pomerne úzke a kumulatívne, v prípade, že by sa situácia iného ako vybraného povinného subjektu zhoršila výrazne, nie však rýchlo, alebo že by si naliehavá situácia vyžadovala okamžitú pozornosť, no nedošlo by k rýchlemu a výraznému zhoršeniu (ak by sa napríklad zistili závažné dlhodobé porušenia), neviedlo by to k takémuto informovaniu úradu AMLA. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Podobne ako administratívny revízny výbor podľa nariadenia (EÚ) č. 1024/2013 sa v nariadení o AMLA ustanovuje administratívny revízny výbor úradu AMLA (53). ECB poznamenáva, že okrem tohto modelu existujú aj iné možné prístupy, napríklad model používaný v rámci EBA, ESMA, EIOPA a Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií, kde odvolacie orgány okrem iného prijímajú rozhodnutia, ktoré sú záväzné pre príslušné orgány, ktoré následne prijímajú konečné revidované rozhodnutia. Pre návrh najvhodnejšieho riešenia pre úrad AMLA by preto mohlo byť prínosom porovnanie skúseností získaných z fungovania všetkých modelov. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Ak zásah úradu AMLA v oblasti dohľadu bude zahŕňať pokyny alebo žiadosti adresované vnútroštátnym orgánom, rozdiely v ich právomociach a povinnostiach podľa vnútroštátnych právnych rámcov vyplývajúce okrem iného z vnútroštátnych správnych právnych predpisov môžu predstavovať dôležité faktory, ktoré treba zohľadniť. V týchto situáciách by pre úrad AMLA bola prínosná pomoc vnútroštátnych orgánov pri analýze účinkov a obmedzení takýchto pokynov vrátane potenciálnej mimozmluvnej zodpovednosti orgánov zapojených do prijímania opatrenia dohľadu. ECB vychádza z toho, že na takúto pomoc by sa vzťahovali všeobecné ustanovenia o spolupráci obsiahnuté v nariadení o AMLA (54). |
| --- | --- |

4.11.

5.   Štruktúra riadenia úradu AMLA a opatrenia na zabezpečenie kontinuity

| 5.1. | Generálna rada úradu AMLA bude mať dve zloženia – zloženie dozorných orgánov a zloženie jednotiek FIU (55). Generálna rada v zložení orgánov dohľadu musí ako pozorovateľa pripustiť aj zástupcu ECB nominovaného Radou pre dohľad ECB a zástupcu každého z európskych orgánov dohľadu, ak sa rokuje o záležitostiach patriacich do rozsahu ich príslušných mandátov. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ECB víta toto ustanovenie, pretože uľahčí potrebnú interakciu medzi reguláciou a dohľadom v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a prudenciálnou reguláciou a dohľadom. ECB v súčasnosti z hľadiska prudenciálneho dohľadu prispieva k práci Stáleho výboru pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v rámci EBA (56). ECB vychádza z toho, že jej úloha pozorovateľa v úrade AMLA v praxi nahradí jej súčasnú úlohu pozorovateľa v stálom výbore v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, keďže tento výbor prestane existovať (57). V tejto súvislosti by sa malo nariadenie o AMLA (58) zmeniť tak, aby odkazovalo na „zástupcu ECB“, a nie na „zástupcu nominovaného Radou pre dohľad ECB“. ECB si uvedomuje, že znenie použité v tomto ustanovení vychádza zo znenia, ktoré sa už použilo v nariadení (EÚ) č. 1093/2010 (59). Zapojenie konkrétnych orgánov ECB do procesu nominovania zástupcov ECB je však záležitosťou právomocí týchto orgánov stanovených najmä zmluvami, štatútom ESCB a ECB a nariadením (EÚ) č. 1024/2013, a teda záležitosťou vnútornej organizácie ECB. Nezdá sa vhodné, aby nariadenie o AMLA zasahovalo do vnútornej organizácie ECB tým, že určí, ktorý orgán ECB by mal byť zodpovedný za nomináciu jej zástupcu. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ECB ďalej víta to, že generálna rada úradu AMLA v zložení jednotiek FIU bude zahŕňať aj Európsky úrad pre boj proti podvodom, Europol, Eurojust a Európsku prokuratúru a že nariadenie o AMLA obsahuje požiadavku, aby úrad AMLA s týmito orgánmi Únie spolupracoval (60). Posilnená spolupráca medzi jednotkami FIU a orgánmi Únie s mandátmi týkajúcimi sa trestného práva, ktorú má zabezpečiť úrad AMLA, je dôležitým krokom vpred najmä v boji proti organizovanej trestnej činnosti.
  V prípadoch, kde ECB odporúča zmenu navrhovaného nariadenia, navrhované znenie príslušných zmien je uvedené spolu s odôvodnením v osobitnom technickom pracovnom dokumente. Technický pracovný dokument je dostupný v anglickom jazyku na webovom sídle EUR-Lex. |
| --- | --- |

5.3.

V prípadoch, kde ECB odporúča zmenu navrhovaného nariadenia, navrhované znenie príslušných zmien je uvedené spolu s odôvodnením v osobitnom technickom pracovnom dokumente. Technický pracovný dokument je dostupný v anglickom jazyku na webovom sídle EUR-Lex.

Vo Frankfurte nad Mohanom 16. februára 2022

Prezidentka ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 421 final.

1

(2)  COM(2021) 420 final.

2

(3)  COM(2021) 423 final.

3

(4)  COM(2021) 422 final.

4

(5)  Pozri stanovisko Európskej centrálnej banky CON/2005/2 zo 4. februára 2005 na žiadosť Rady Európskej únie k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o prevencii používania finančného systému na účely prania špinavých peňazí, vrátane financovania terorizmu (Ú. v. EÚ C 40, 17.2.2005, s. 9), stanovisko Európskej centrálnej banky CON/2013/32 zo 17. mája 2013 k návrhu smernice o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu a k návrhu nariadenia o údajoch, ktoré sprevádzajú prevody finančných prostriedkov (Ú. v. EÚ C 166, 12.6.2013, s. 2), stanovisko Európskej centrálnej banky CON/2016/49 z 12. októbra 2016 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2015/849 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu a smernica 2009/101/ES (Ú. v. EÚ C 459, 9.12.2016, s. 3), a stanovisko Európskej centrálnej banky CON/2018/55 zo 7. decembra 2018 k zmenenému návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo), ako aj súvisiace právne predpisy (Ú. v. EÚ C 37, 30.1.2019, s. 1). Všetky stanoviská ECB sú dostupné na webovom sídle EUR-Lex.

5

(6)  Pozri odsek 1.1 stanoviska ECB CON/2018/55.

6

(7)  Pozri článok 117 ods. 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

7

(8)  Pozri články 12 a 13 nariadenia o AMLA.

8

(9)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63).

9

(10)  Ako sú vymedzené v článku 2 bode 16 nariadenia Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 468/2014 zo 16. apríla 2014 o rámci pre spoluprácu v rámci jednotného mechanizmu dohľadu medzi Európskou centrálnou bankou, príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a určenými vnútroštátnymi orgánmi (nariadenie o rámci JMD) (Ú. v. EÚ L 141, 14.5.2014, s. 1).

10

(11)  Ako sú vymedzené v článku 2 bode 3 nariadenia o rámci JMD.

11

(12)  Ako sú vymedzené v článku 2 bode 7 nariadenia o rámci JMD.

12

(13)  Pozri článok 6 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013.

13

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/843 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2015/849 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu a smernice 2009/138/ES a 2013/36/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 43).

14

(15)  Pozri článok 88 nariadenia o AMLA.

15

(16)  Pozri článok 78 nariadenia o AMLA.

16

(17)  Pozri článok 2 nariadenia o AMLA.

17

(18)  Pozri článok 78 ods. 1 nariadenia o AMLA.

18

(19)  Pozri článok 3 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013.

19

(20)  Pozri článok 117 ods. 5 smernice 2013/36/EÚ.

20

(21)  Pozri článok 11 a článok 78 ods. 3 nariadenia o AMLA.

21

(22)  Pozri článok 9a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/78/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 12).

22

(23)  Pozri článok 9a ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

23

(24)  Pozri článok 11 ods. 1 nariadenia o AMLA, v ktorom sa odkazuje len na orgány dohľadu nad finančnými subjektmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, a článok 11 ods. 4 uvedeného nariadenia.

24

(25)  Pozri článok 11 ods. 4 nariadenia o AMLA.

25

(26)  Pozri článok 11 ods. 2 nariadenia o AMLA.

26

(27)  Pozri článok 11 ods. 2 písm. d) nariadenia o AMLA.

27

(28)  Pozri článok 117 ods. 5 smernice 2013/36/EÚ.

28

(29)  Pozri článok 48 ods. 1 šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí.

29

(30)  Pozri článok 78 ods. 2 nariadenia o AMLA.

30

(31)  Pozri mnohostrannú dohodu o praktických spôsoboch výmeny informácií podľa článku 57a ods. 2 smernice (EÚ) 2015/849.

31

(32)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 z 20. mája 2015 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES a smernica Komisie 2006/70/ES (Ú. v. EÚ L 141, 5.6.2015, s. 73).

32

(33)  Pozri článok 78 ods. 3 nariadenia o AMLA.

33

(34)  Pozri články 33 až 37 nariadenia o AMLA.

34

(35)  Pozri článok 75 nariadenia o AMLA.

35

(36)  Pozri článok 77 ods. 1 nariadenia o AMLA.

36

(37)  Pozri článok 77 ods. 2 nariadenia o AMLA.

37

(38)  Pozri článok 15 nariadenia o AMLA.

38

(39)  Pozri článok 15 ods. 2 nariadenia o AMLA.

39

(40)  Pojem „príslušný vnútroštátny orgán“ je vymedzený v článku 2 bode 2 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013.

40

(41)  V kontexte JMD je dohľad na mieste (t. j. kontroly) osobitnou funkciou, ktorá funguje prostredníctvom osobitných štruktúr v ECB a príslušných vnútroštátnych orgánov vrátane „misií“ad hoc pre každú kontrolu, pričom zamestnanci potrebujú osobitné zručnosti a dostupnosť (dlhé obdobia ďaleko od kancelárie/domova). Pre lepšiu predstavu o rozsahu: v prípade významných inštitúcií JMD ako celok venuje tejto osobitnej funkcii na mieste približne 40 % ekvivalentu plného pracovného času prideleného dohľadu na diaľku (prostredníctvom spoločných dohliadacích tímov).

41

ad hoc

(42)  Pozri článok 20 nariadenia o AMLA.

42

(43)  Pozri článok 41 šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí.

43

(44)  Pozri článok 20 ods. 2 písm. d) nariadenia o AMLA.

44

(45)  Pozri článok 41 ods. 1 písm. f) šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí.

45

(46)  Pozri najmä článok 20 ods. 3 nariadenia o AMLA, v ktorom sa stanovuje, že úrad AMLA má zároveň právomoci a povinnosti, ktoré majú podľa príslušného práva Únie dozorné orgány.

46

(47)  Pozri článok 30 nariadenia o AMLA.

47

(48)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 z 15. júla 2014, ktorým sa stanovujú jednotné pravidlá a jednotný postup riešenia krízových situácií úverových inštitúcií a určitých investičných spoločností v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií a jednotného fondu na riešenie krízových situácií a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010 (Ú. v. EÚ L 225, 30.7.2014, s. 1).

48

(49)  Pozri článok 6 ods. 5 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1024/2013 a článok 7 ods. 4 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 806/2014.

49

(50)  Rozsudok Súdneho dvora z 13. júna 1958, Meroni/Vysoký úrad, C-9/56, ECLI:EU:C:1958:7, rozsudok Súdneho dvora zo 14. mája 1981, Romano, C-98/80, ECLI:EU:C:1981:104, rozsudok Súdneho dvora z 12. júla 2005, Alliance for Natural Health a i., C-154/04 a C-155/04, ECLI:EU:C:2005:449, a rozsudok Súdneho dvora z 22. januára 2014, Spojené kráľovstvo/Parlament a Rada, C-270/12, ECLI:EU:C:2014:18.

50

,

(51)  Pozri články 29 a 30 nariadenia o AMLA.

51

(52)  Pozri článok 30 ods. 1 nariadenia o AMLA.

52

(53)  Pozri články 60 až 63 nariadenia o AMLA.

53

(54)  Pozri článok 7 ods. 2 v súvislosti so všetkými situáciami a článok 14 ods. 2 v súvislosti s dohľadom nad vybranými povinnými subjektmi.

54

(55)  Pozri článok 46 nariadenia o AMLA.

55

(56)  Pozri článok 9a ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

56

(57)  Pozri článok 86 nariadenia o AMLA [ktorým sa zrušujú články 9a, 9b a niekoľko ďalších ustanovení nariadenia (EÚ) č. 1093/2010].

57

(58)  Pozri článok 46 ods. 4 nariadenia o AMLA.

58

(59)  Pozri článok 9a ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

59

(60)  Pozri článok 80 nariadenia o AMLA.

60

---

| 25.5.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 210/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 210/15

---

STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

zo 16. februára 2022

k návrhu smernice a nariadenia o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu

(CON/2022/5)

(2022/C 210/06)

Úvod a právny základ

Európska centrálna banka (ECB) prijala 8., 14. a 20. októbra 2021 žiadosti Európskeho parlamentu a Rady o stanovisko k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu (1) (ďalej len „prvé nariadenie o boji proti praniu špinavých peňazí“) a k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o mechanizmoch, ktoré majú členské štáty zaviesť na predchádzanie využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa zrušuje smernica (EÚ) 2015/849 (2) (ďalej len „šiesta smernica o boji proti praniu špinavých peňazí“).

Právomoc ECB vydať stanovisko je založená na článku 127 ods. 4 a článku 282 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, keďže navrhované nariadenie a smernica obsahujú ustanovenia, ktoré majú vplyv na základnú úlohu Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) uskutočňovať menovú politiku Únie podľa článku 127 ods. 2 prvá zarážka zmluvy, na základnú úlohu ESCB podporovať plynulé fungovanie platobných systémov podľa článku 127 ods. 2 štvrtej zarážky zmluvy, na úlohy ECB, ktoré sa týkajú obozretného dohľadu nad úverovými inštitúciami, podľa článku 127 ods. 6 zmluvy, na postavenie eurobankoviek ako zákonného platidla podľa článku 128 ods. 1 zmluvy a na prispievanie ESCB k stabilite finančného systému podľa článku 127 ods. 5 zmluvy. V súlade s článkom 17.5 prvou vetou rokovacieho poriadku Európskej centrálnej banky Rada guvernérov prijala toto stanovisko.

Všeobecné pripomienky

1.   Prehľad a úvodné poznámky

| 1.1. | Toto stanovisko sa týka prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí a šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí, ktoré tvoria súčasť balíka štyroch legislatívnych návrhov, ktoré Európska komisia zverejnila 20. júla 2021 s cieľom posilniť pravidlá Únie týkajúce sa boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Osobitné stanoviská ECB sa týkajú zostávajúcich dvoch legislatívnych návrhov: a) návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Úrad pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1093/2010, (EÚ) č. 1094/2010 a (EÚ) č. 1095/2010 (3) [ďalej len „nariadenie o AMLA“ (AMLA – Authority for Anti-Money Laundering and Countering the Financing of Terrorism)] a b) návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o údajoch sprevádzajúcich prevody finančných prostriedkov a určitých kryptoaktív (prepracované znenie) (4). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ECB víta túto iniciatívu. V súlade s predchádzajúcimi stanoviskami ECB k legislatívnym návrhom (5) týkajúcim sa boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu ECB dôrazne podporuje režim Únie, ktorý zabezpečí, aby mali členské štáty, orgány a subjekty Únie, ako aj povinné subjekty v rámci Únie k dispozícii účinné nástroje na boj proti zneužívaniu finančného systému Únie na pranie špinavých peňazí a financovanie terorizmu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Rámec Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu má vplyv na úlohy, ktoré ECB vykonáva v oblasti prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami podľa článku 127 ods. 6 zmluvy a podľa nariadenia Rady (EÚ) č. 1024/2013 (6), ako aj na úlohy podľa článku 127 ods. 2 zmluvy, ktoré spadajú do jej mandátu centrálneho bankovníctva. ECB sa týka aj z inštitucionálneho hľadiska. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Po prvé, úloha dohľadu nad úverovými inštitúciami v súvislosti s predchádzaním využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu nebola zverená ECB. To sa vylučuje článkom 127 ods. 6 zmluvy, ktorý jasne obmedzuje úlohy, ktorými môže byť ECB poverená, na úlohy prudenciálneho dohľadu. Je však dôležité zvážiť výsledky dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v súvislosti s plnením úloh ECB v oblasti prudenciálneho dohľadu. Riziko využívania finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu sa konkrétne týka rozhodnutí ECB v oblasti prudenciálneho dohľadu, pokiaľ ide o akvizície kvalifikovaných účastí v dohliadaných subjektoch, udeľovanie a odnímanie povolení úverovým inštitúciám a posúdenia vhodnosti súčasných alebo budúcich manažérov dohliadaných subjektov, ako aj každodenného dohľad v súvislosti s procesom preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu. Závažné porušenia požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu môžu mať nepriaznivý vplyv na povesť úverovej inštitúcie, a preto môžu predstavovať riziko pre jej životaschopnosť. Takéto porušenia môžu viesť aj k uloženiu závažných administratívnych alebo trestnoprávnych sankcií dohliadaným subjektom a ich zamestnancom. V určitých prípadoch môžu závažné porušenia požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu viesť priamo k tomu, že bude potrebné odňať povolenie úverovej inštitúcii. Účinný dohľad v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ako aj výmena informácií medzi orgánmi prudenciálneho dohľadu a dozornými orgánmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu sú preto nevyhnutné (7). Zmeny smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 (8) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (9) v posledných rokoch, ako aj práca európskych orgánov dohľadu viedli k zavedeniu postupov na uľahčenie tejto výmeny informácií, ktorá sa stala neoddeliteľnou súčasťou práce ECB týkajúcej sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ECB je okrem toho pri vykonávaní operácií na trhu v rámci svojho mandátu centrálneho bankovníctva schopná konať ako protistrana voči viacerým povinným subjektom. ECB preto podlieha postupom povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi, ktoré sú povinné subjekty povinné vykonávať vo vzťahu k svojim klientom v súlade s platnými rámcami v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. |
| --- | --- |

1.5.

Konkrétne pripomienky

2.   Vymedzenie povinných subjektov

| 2.1. | Prvé nariadenie o boji proti praniu špinavých peňazí (10) obsahuje zoznam povinných subjektov na účely prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí, šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí“ a nariadenia o AMLA. V súlade s predchádzajúcimi smernicami o boji proti praniu špinavých peňazí (11) zoznam povinných subjektov nezahŕňa centrálne banky. ECB poznamenáva, že centrálne banky nepatria do žiadnej z kategórií povinných subjektov v rámci prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí, ako sú úverové inštitúcie alebo finančné inštitúcie, keďže tieto pojmy sa v zmluve a Štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“) používajú osobitne od centrálnych bánk. Legislatívne akty Únie upravujúce činnosti úverových inštitúcií a iných subjektov pôsobiacich na finančnom trhu, napríklad nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (12), smernica 2013/36/EÚ, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ (13) a smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2366 (14), okrem toho obsahujú výslovné ustanovenia objasňujúce, že centrálne banky nepatria do ich rozsahu pôsobnosti. Keďže rámec Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu smeruje prostredníctvom prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí k nariadeniu, ktoré bude priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch, mohlo by byť užitočné, keby spoluzákonodarcovia potvrdili toto chápanie štatútu centrálnych bánk ESCB, najmä pokiaľ ide o úlohy, ktoré centrálne banky ESCB vykonávajú podľa zmlúv. Pokiaľ ide o ďalšie činnosti, ktoré môžu vykonávať niektoré národné centrálne banky ESCB, ECB vychádza z toho, že ak sa členské štáty domnievajú, že na osobitné činnosti vykonávané niektorými národnými centrálnymi bankami, napríklad poskytovanie bežných účtov svojim zamestnancom, by sa mali vzťahovať rovnaké požiadavky, ako sa stanovujú v prvom nariadení o boji proti praniu špinavých peňazí, alebo ich príslušná podskupina, zachovajú si možnosť dosiahnuť to prostredníctvom vnútroštátnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Aspekty prudenciálneho dohľadu

3.1.   Vymedzenie pojmov

| 3.1.1. | V prvom nariadení o boji proti praniu špinavých peňazí sa pojem „orgán dohľadu“ vymedzuje ako orgán poverený úlohami zameranými na zabezpečenie súladu povinných subjektov s požiadavkami prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí (15). Vymedzuje sa v ňom aj pojem „príslušný orgán“, ktorý okrem iného zahŕňa orgán verejnej moci so stanovenou zodpovednosťou za boj proti praniu špinavých peňazí alebo financovaniu terorizmu (16). Niektoré úlohy v oblasti prudenciálneho dohľadu zahŕňajú prvky súvisiace s bojom proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, avšak v týchto prípadoch sa orgány prudenciálneho dohľadu vrátane ECB musia spoľahnúť na posúdenia rizík v oblasti prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, zisťovanie porušení požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu alebo iné informácie poskytnuté dozornými orgánmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Nariadenie o AMLA (17) preto klasifikuje tak orgány zodpovedné za prudenciálny dohľad podľa smernice 2013/36/EÚ, ako aj ECB, keď vykonáva svoje úlohy podľa nariadenia (EÚ) č. 1024/2013, ako „orgány pôsobiace mimo oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu“. ECB sa preto domnieva, že pojem „orgán dohľadu“ ani pojem „príslušný orgán“ v prvom nariadení o boji proti praniu špinavých peňazí nemá zahŕňať ECB ani iné orgány prudenciálneho dohľadu. |
| --- | --- |

3.1.1.

3.2   Funkcia dodržiavania súladu s predpismi v rámci povinných subjektov

| 3.2.1. | V prvom nariadení o boji proti praniu špinavých peňazí (18) sa vymedzujú dve kategórie vrcholových manažérov, ktoré sú zodpovedné za to, aby povinné subjekty dodržiavali súlad s predpismi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu: „manažér pre dodržiavanie predpisov“ a „pracovník zodpovedný za dodržiavanie súladu s predpismi“. Manažér pre dodržiavanie predpisov musí byť výkonným členom predstavenstva (alebo rovnocenného riadiaceho orgánu) povinného subjektu a je zodpovedný za vykonávanie politík, kontrol a postupov povinného subjektu na zabezpečenie súladu s prvým nariadením o boji proti praniu špinavých peňazí a za získavanie informácií o významných alebo závažných nedostatkoch v takýchto politikách, kontrolách a postupoch. Toto ustanovenie rozvíja ustanovenie, ktoré je v súčasnosti stanovené v smernici (EÚ) 2015/849 (19) a ktoré obsahuje pojem „správna rada“. Nové ustanovenie sa navrhuje v rámci prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí, ktoré sa z dôvodu, že ide o nariadenie, nebude transponovať do vnútroštátnych právnych predpisov s použitím zodpovedajúcich pojmov existujúcich v týchto právnych predpisoch. Preto sa navrhuje použiť namiesto formulácie „predstavenstvo alebo, ak predstavenstvo neexistuje, riadiaci orgán rovnocenný s predstavenstvom“ všeobecnejší pojem „riadiaci orgán“. Pojem „riadiaci orgán“ sa používa v celom rade aktov Únie, ktorými sa riadia činnosti úverových a finančných inštitúcií, ako sú smernica 2013/36/EÚ, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES (20) (ktorá obsahuje pojem „správny orgán, riadiaci orgán alebo kontrolný orgán“), smernica 2014/65/EÚ a nariadenie (EÚ) č. 600/2014 (21), ako aj smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1132 (22) (v ktorej sa najčastejšie používa pojem „správny alebo riadiaci orgán“). Prvé nariadenie o boji proti praniu špinavých peňazí by sa preto mohlo zmeniť tak, aby sa v ňom uvádzalo, že manažér pre dodržiavanie predpisov by mal byť výkonným členom „riadiaceho orgánu“. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | V prvom nariadení o boji proti praniu špinavých peňazí sa stanovuje, že manažér pre dodržiavanie predpisov musí pravidelne podávať správy predstavenstvu alebo rovnocennému riadiacemu orgánu. V materských podnikoch má táto osoba byť zodpovedná aj za dohľad nad celoskupinovými politikami, kontrolami a postupmi. Pokiaľ ide o úverové inštitúcie, riadiaci orgán prijíma rozhodnutia ako celok a je zodpovedný okrem iného za schvaľovanie a skúmanie stratégií a politík na prijímanie, riadenie, monitorovanie a zmierňovanie rizík, ktorým inštitúcia je alebo môže byť vystavená (23). V prvom nariadení o boji proti praniu špinavých peňazí by sa preto malo objasniť, že určenie manažéra pre dodržiavanie predpisov nemá vplyv na kolektívnu zodpovednosť riadiaceho orgánu podľa iných aktov Únie. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | V prvom nariadení o boji proti praniu špinavých peňazí (24) sa vyžaduje, aby predstavenstvo alebo riadiaci orgán dohliadaného subjektu vymenoval pracovníka zodpovedného za dodržiavanie súladu s predpismi, ktorý je zodpovedný za každodenné fungovanie politík povinného subjektu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ako aj za ohlasovanie podozrivých transakcií finančnej spravodajskej jednotke. Pracovník zodpovedný za dodržiavanie súladu s predpismi bude členom vrcholového manažmentu povinného subjektu (25). ECB vychádza z toho, že v rámci úverových inštitúcií budú pracovník zodpovedný za dodržiavanie súladu s predpismi a manažér pre dodržiavanie predpisov súčasťou funkcií vnútornej kontroly, ktoré bude potrebné vykonávať v súlade so smernicou 2013/36/EÚ vykladanou v zmysle platných usmernení Európskeho orgánu pre bankovníctvo (European Banking Authority – EBA) (26). To okrem iného znamená nezávislosť manažéra pre dodržiavanie predpisov a pracovníka zodpovedného za dodržiavanie súladu s predpismi, obmedzenia týkajúce sa kombinácie ich funkcií s inými funkciami v rámci úverovej inštitúcie, dostatočné zdroje na vykonávanie ich funkcií a prístup k riadiacemu orgánu. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | V prvom nariadení o boji proti praniu špinavých peňazí sa ďalej uvádza, že pokiaľ ide o povinné subjekty, ktoré podliehajú kontrolám týkajúcim sa ich vrcholového manažmentu podľa iných aktov Únie, pracovníci zodpovední za dodržiavanie súladu s predpismi podliehajú overeniu, či spĺňajú uvedené požiadavky. ECB sa domnieva, že toto ustanovenie odkazuje len na požiadavky stanovené v iných aktoch Únie a nestanovuje žiadnu dodatočnú požiadavku na overovanie vhodnosti pracovníka zodpovedného za dodržiavanie súladu s predpismi ani manažéra pre dodržiavanie predpisov. To znamená, že iba v prípadoch, že v iných aktoch Únie sa už vyžaduje, aby sa na pracovníka zodpovedného za dodržiavanie súladu s predpismi alebo manažéra pre dodržiavanie predpisov vzťahovalo overovanie, vykoná sa toto overovanie v súlade s týmito inými aktmi Únie. Bolo by vhodné objasniť niekoľko praktických pravidiel pre situácie, keď overovanie vhodnosti pracovníka zodpovedného za dodržiavanie súladu s predpismi alebo manažéra pre dodržiavanie predpisov vykonáva iný orgán ako orgán dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Po prvé, malo by sa zabezpečiť, aby v takejto situácii príslušné orgány dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu poskytli tomuto orgánu všetky potrebné informácie v rámci svojich právomocí v oblasti dohľadu a podľa potreby spolupracovali s inými orgánmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Ak sa napríklad vykonaním posúdenia vhodnosti pracovníka zodpovedného za dodržiavanie súladu s predpismi alebo manažéra pre dodržiavanie predpisov poveria orgány prudenciálneho dohľadu, zvyčajne dokážu posúdiť niektoré kritériá vhodnosti, ako je povesť, čestnosť a bezúhonnosť dotknutej osoby. Pokiaľ však ide o iné kritériá, napríklad to, či má osoba primeranú úroveň vedomostí, zručností a skúseností na vykonávanie funkcie pracovníka zodpovedného za dodržiavanie súladu s predpismi alebo manažéra pre dodržiavanie predpisov, odborné znalosti a potrebné informácie by mali orgány dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Po druhé, vzhľadom na významnosť informácií orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu pri overovaní vhodnosti a dôležitosť manažérov pre dodržiavanie predpisov a pracovníkov zodpovedných za dodržiavanie súladu s predpismi pre mandát orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu stanovený v prvom nariadení o boji proti praniu špinavých peňazí (27) by orgány dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu mali mať možnosť zabrániť tomu, aby osoba, o ktorej sa domnievajú, že nemá potrebnú úroveň vedomostí, zručností a skúseností, vykonávala funkciu manažéra pre dodržiavanie predpisov alebo pracovníka zodpovedného za dodržiavanie súladu s predpismi, a to aj v prípade, že celkové overovanie vhodnosti vykonáva iný orgán. Keďže však menované osoby môžu byť vymenované na vykonávanie viacerých funkcií v rámci povinného subjektu, malo by sa zabezpečiť, aby negatívny postoj orgánu dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v súvislosti s funkciami manažéra pre dodržiavanie predpisov alebo pracovníka zodpovedného za dodržiavanie súladu s predpismi nemal vplyv na možnosť orgánu zodpovedného za celkové overovanie vhodnosti vydať pozitívne rozhodnutie, pokiaľ ide o akékoľvek iné funkcie menovaných osôb. Na tento účel by sa tiež malo objasniť, že úlohy manažéra pre dodržiavanie predpisov uvedené v prvom nariadení o boji proti praniu špinavých peňazí (28) sa týkajú len zabezpečovania súladu s prvým nariadením o boji proti praniu špinavých peňazí. Po tretie, keďže na posúdenia vhodnosti sa vzťahujú prísne lehoty, malo by sa spresniť, že orgán dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu musí poskytnúť informácie do celkového overovania vhodnosti v primeranom čase. V tejto súvislosti sa takisto navrhuje, aby sa riešili aj situácie, keď orgán dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu neposkytne v stanovenej lehote žiadne posúdenie. Po štvrté, keďže orgán zodpovedný za celkové overovanie vhodnosti sa bude v súvislosti s úrovňou vedomostí, zručností a skúseností menovanej osoby v plnej miere spoliehať na informácie orgánu dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, navrhuje sa, aby sa posúdenie orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu stalo súčasťou rozhodnutia orgánu, ktorý vykonáva celkové overovanie vhodnosti. Po piate, ďalej sa odporúča, aby usmernenia týkajúce sa spolupráce v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu predpokladané v šiestej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí (29) zahŕňali aj praktické spôsoby, ako budú orgány dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu spolupracovať s ECB a s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, ako sú vymedzené v nariadení (EÚ) č. 1024/2013, v procese overovania vhodnosti manažérov pre dodržiavanie predpisov a pracovníkov zodpovedných za dodržiavanie súladu, a aby stanovovali konkrétne lehoty, v rámci ktorých je potrebné poskytnúť informácie orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu do overovaní vhodnosti. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Právomoci orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu ukladať administratívne sankcie a opatrenia

| 3.3.1. | V šiestej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí sa vymedzuje široká škála administratívnych sankcií a opatrení, ktoré majú orgány dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu k dispozícii (30) a ktoré sa v niektorých situáciách môžu prekrývať so sankciami a opatreniami uloženými inými orgánmi dohľadu vrátane ECB pri vykonávaní svojich úloh podľa nariadenia (EÚ) č. 1024/2013 alebo tieto sankcie a opatrenia narúšať. Preto sa navrhuje, aby sa vytvoril vhodný koordinačný mechanizmus medzi orgánmi dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a ostatnými dotknutými orgánmi vrátane orgánov prudenciálneho dohľadu. Takéto opatrenia by mohli podporiť orgány pri plánovaní a vykonávaní sankcií a opatrení a zabrániť akýmkoľvek neúmyselným konfliktom ich účinkov. Z dlhodobejšieho hľadiska bude dôležité bližšie objasniť praktické aspekty koordinačných procesov usmerneniami (alebo iným regulačným dokumentom), aby sa zabezpečilo, že dotknuté orgány budú schopné prijať požadované opatrenia v lehotách, ktoré budú často krátke a ktoré sú jasne stanovené v právnych predpisoch. Týka sa to aj spolupráce v súvislosti s posúdeniami vhodnosti (pozri odsek 3.2.4). Usmernenia by mali okrem toho zabezpečiť, že ak sú orgánom v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a prudenciálnym orgánom zverené rovnaké alebo podobné právomoci v oblasti dohľadu, právomoci bude v jednotlivých prípadoch vykonávať orgán, ktorý ich dokáže v konkrétnom prípade najlepšie uplatniť. Keďže vypracovanie takýchto usmernení si môže vyžadovať spoluprácu medzi Úradom pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a EBA (a prípadne aj Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy a Európskym orgánom pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov), ECB vo svojom osobitnom stanovisku k nariadeniu o AMLA navrhla osobitné ustanovenia uľahčujúce spoluprácu týchto orgánov pri vývoji regulačných nástrojov. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Právomoci, ktoré sa v šiestej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí navrhujú orgánom dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, zahŕňajú aj právomoc odňať alebo pozastaviť povolenia povinných subjektov a uložiť ktorejkoľvek osobe plniacej riadiace úlohy v povinnom subjekte dočasný zákaz vykonávať riadiace funkcie v povinných subjektoch (31). V mnohých prípadoch sa však orgán, ktorý má právomoc udeľovať a odnímať povolenia rôznym typom povinných subjektov alebo rozhodovať o vhodnosti členov ich riadiacich orgánov alebo osôb zastávajúcich kľúčové funkcie, líši od orgánu dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Právomoc udeľovať a odnímať povolenia alebo rozhodovať o vhodnosti sa navyše môže riadiť inými legislatívnymi aktmi, než sú právne predpisy v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Napríklad udeľovanie povolení úverovým inštitúciám v Únii sa upravuje predovšetkým v smernici 2013/36/EÚ a v prípade úverových inštitúcií zriadených v členských štátoch zapojených do jednotného mechanizmu dohľadu bola ECB zverená výlučná právomoc udeľovať a odnímať povolenia. Navyše, v týchto legislatívnych aktoch sa nemusí pripúšťať možnosť pozastaviť povolenie – tak je to napríklad v prípade smernice 2013/36/EÚ. ECB poznamenáva, že tieto ustanovenia sú v súčasnosti obsiahnuté v smernici (EÚ) 2015/849 a že pokiaľ ide o niektoré povinné subjekty, orgány dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu môžu mať právomoc udeľovať a odnímať povolenia. S cieľom zohľadniť to, že v niektorých situáciách vykonávajú výlučnú právomoc odnímať povolenia povinným subjektom iné orgány než orgány dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, a s cieľom zabrániť duplicite právomocí v oblasti dohľadu v iných situáciách by sa však malo objasniť, že ak právomoc odňať povolenie alebo prijať iné kroky v súvislosti s povolením povinného subjektu prináleží inému orgánu, orgány dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu majú len možnosť navrhnúť odňatie alebo iné kroky v súvislosti s povolením orgánu, ktorý má oprávnenie prijať takéto kroky. Podobne, ak rozhodnutia o vhodnosti členov riadiaceho orgánu alebo osôb zastávajúcich kľúčové funkcie patria do právomoci iného orgánu, v šiestej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí by sa malo stanoviť, že orgány dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu majú právomoc navrhnúť prijatie rozhodnutia orgánu, ktorý má na prijatie takéhoto kroku oprávnenie. Táto formulácia by bola tiež užšie zosúladená so znením, ktoré navrhuje Komisia v nariadení o AMLA (32). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | V šiestej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí sa stanovuje, že v súvislosti so zistenými porušeniami, ktoré sa nepovažujú za dostatočne závažné na to, aby sa za ne uložila administratívna sankcia, možno uložiť iné administratívne opatrenia ako sankcie (33). Niektoré administratívne opatrenia uvedené v šiestej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí však môžu mať na povinný subjekt závažnejší vplyv ako administratívne sankcie. Obmedzenie administratívnych opatrení iných ako sankcie na menej závažné porušenia by mohlo obmedziť orgány v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu pri výbere najvhodnejšej reakcie dohľadu na porušenia požiadaviek prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí. Preto sa navrhuje, aby sa táto formulácia zo šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí odstránila. Takisto by sa mohlo zvážiť zosúladenie formulácií v rámci článku 41 ods. 1 šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí a článku 20 ods. 1 nariadenia o AMLA. Zatiaľ čo v článku 41 ods. 1 šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí sa vyžaduje, aby orgány dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu mali pri zisťovaní porušení prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí právomoci, ktoré sú v ňom uvedené, článok 20 ods. 1 je širší a predpokladá sa v ňom, že úrad AMLA bude mať právomoci v oblasti dohľadu aj v prípadoch pravdepodobných porušení prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí a v situáciách, keď opatrenia zavedené vybraným povinným subjektom nezabezpečujú správne riadenie jeho rizík. Keď sa tieto ustanovenia zosúladia, s cieľom minimalizovať potenciálne konflikty s prudenciálnymi právnymi predpismi by sa ďalej malo zabezpečiť, aby sa v prípadoch, keď šiesta smernica o boji proti praniu špinavých peňazí a nariadenie o AMLA spájajú právomoci v oblasti dohľadu s nedostatkami povinných subjektov v riadení rizík, uviedlo, že sa to týka len rizík prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, a nie iných rizík. |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   Spolupráca a výmena informácií medzi orgánmi

| 3.4.1. | V šiestej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí sa vymedzujú povinnosti služobného tajomstva orgánov dohľadu nad úverovými a finančnými inštitúciami v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (ďalej spoločne len „orgány dohľadu nad finančnými subjektmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu“) a zavádzajú sa výnimky, v rámci ktorých budú mať orgány dohľadu nad finančnými subjektmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu povolenie poskytovať dôverné informácie iným orgánom (34). Zdá sa, že tieto ustanovenia nepovoľujú výmenu dôverných informácií s celým radom typov orgánov, hoci takáto výmena môže byť v praxi potrebná. V šiestej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí sa napríklad vyžaduje, aby orgány dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu spolupracovali s príslušnými orgánmi (35) a s daňovými úradmi (36), no zdá sa, že povolenie poskytovať týmto orgánom dôverné informácie závisí od toho, či sa členské štáty rozhodnú takúto výmenu povoliť (37). S cieľom vytvoriť komplexnejší zoznam výnimiek zo všeobecnej požiadavky služobného tajomstva podľa šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí (38) by sa mohol vykonať prieskum v rámci orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, aby sa zmapovali typy orgánov, s ktorými v praxi zdieľajú (alebo potrebujú zdieľať) dôverné informácie. Okrem toho by sa mohli zvážiť možné interakcie s inými orgánmi podľa navrhovaného nariadenia o trhoch s kryptoaktívami (39) (ďalej len „navrhované nariadenie o trhoch s kryptoaktívami“). Okrem toho sa zdá, že v šiestej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí sa nestanovuje požiadavka služobného tajomstva pre orgány dohľadu nad povinnými subjektmi inými ako úverové alebo finančné inštitúcie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (ďalej spoločne len „orgány dohľadu nad inými ako finančnými subjektmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu“). Nie je jasné, či v takejto situácii môžu orgány dohľadu nad finančnými a nad nefinančnými subjektmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu účinne spolupracovať navzájom a s inými orgánmi. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | V šiestej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí sa vyžaduje, aby sa na výmenu informácií medzi orgánmi prudenciálneho dohľadu a orgánmi dohľadu nad finančnými subjektmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vzťahovali požiadavky služobného tajomstva stanovené v šiestej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí (40). Keďže režim služobného tajomstva, ktorý sa vzťahuje na orgány prudenciálneho dohľadu, sa upravuje v iných aktoch Únie, ako je smernica 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o orgány prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami, navrhuje sa, aby sa príslušné ustanovenia šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí zmenili tak, aby zahŕňali aj rovnocenné požiadavky služobného tajomstva. Ďalej sa navrhuje, aby sa táto požiadavka vzťahovala aj na výmeny informácií s inými orgánmi uvedenými v šiestej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí (41), aby sa zabezpečilo jednotné zaobchádzanie s vymieňanými informáciami bez ohľadu na to, ktoré orgány sa do výmeny zapájajú. Tieto zmeny by boli zlučiteľné s riešením navrhnutým v iných ustanoveniach šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí (42) a zákonodarcovia by ich prijali v smernici 2013/36/EÚ (43). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Zdá sa, že šiesta smernica o boji proti praniu špinavých peňazí nepovoľuje orgánom dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu výmenu informácií s centrálnymi bankami (44). Informácie o tom, že orgán dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu zamýšľa uložiť úverovej inštitúcii značnú administratívnu sankciu (45) alebo navrhnúť odňatie povolenia v súlade so šiestou smernicou o boji proti praniu špinavých peňazí (46), by mohli byť pre centrálnu banku dôležitými informáciami. Navrhuje sa, aby sa do šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí doplnilo zodpovedajúce povolenie na výmenu informácií, a to aspoň pre orgány dohľadu nad finančnými subjektmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Malo by sa tiež objasniť, že centrálne banky môžu prijaté informácie použiť na plnenie svojich úloh. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Zdá sa, že šiesta smernica o boji proti praniu špinavých peňazí nepovoľuje orgánom dohľadu nad inými ako finančnými subjektmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu výmenu dôverných informácií s orgánmi prudenciálneho dohľadu nad úverovými a finančnými inštitúciami. Takáto výmena môže byť opodstatnená, keď súčasťou skupiny, ktorá zahŕňa aj úverové alebo finančné inštitúcie, sú povinné subjekty iné ako úverové alebo finančné inštitúcie, ako sú veritelia hypotekárnych alebo spotrebiteľských úverov (47). Preto sa navrhuje, aby sa takéto povolenie doplnilo. |
| --- | --- |

3.4.4.

3.5.   Vykonávanie náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi v situáciách, keď sa konštatuje, že inštitúcia zlyháva alebo pravdepodobne zlyhá

| 3.5.1. | V prvom nariadení o boji proti praniu špinavých peňazí sa vyžaduje, aby sa v prípade úverových inštitúcií náležitá starostlivosť vo vzťahu ku klientovi vykonávala pod dozorom orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu aj vtedy, ak sa konštatovalo, že inštitúcia zlyháva alebo pravdepodobne zlyhá podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ (48), alebo ak sú vklady nedostupné v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/49/EÚ (49). V takýchto prípadoch orgány dohľadu rozhodnú o intenzite a rozsahu takejto náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi so zreteľom na osobitné okolnosti úverovej inštitúcie (50). Vykonávanie takéhoto postupu vo vzťahu ku všetkým klientom inštitúcie alebo k ich podstatnej časti môže byť relatívne zaťažujúce a môže trvať značný čas, najmä ak úverová inštitúcia nezískala príslušné informácie od svojich klientov. Preto sa navrhuje, aby sa upresnilo, že takáto náležitá starostlivosť vo vzťahu ku klientovi by sa mala vykonávať len v prípade potreby. |
| --- | --- |

3.5.1.

4.   Limity pre platby v hotovosti

| 4.1. | Prvé nariadenie o boji proti praniu špinavých peňazí zavádza pre osoby obchodujúce s tovarom alebo poskytujúce služby zákaz prijímania alebo uskutočňovania platieb v hotovosti prekračujúcich výšku 10 000 EUR alebo zodpovedajúcu výšku v iných menách. Členským štátom tiež umožňuje zachovať si nižšie limity alebo prijať nižšie limity po konzultácii s ECB (51). Prijatím tohto ustanovenia sa vylúči používanie eurobankoviek na transakcie medzi spotrebiteľom a podnikom a transakcie medzi podnikmi, ktoré presahujú uvedený limit. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ECB má podľa zmluvy výlučné právo povoľovať vydávanie eurobankoviek v Únii (52). Eurobankovky vydané ECB a národnými centrálnymi bankami eurozóny sú jedinými bankovkami s postavením zákonného platidla v eurozóne (53). Použitie jediného platobného prostriedku s postavením zákonného platidla zakotveným v primárnom práve nad uvedeným limitom by sa tak na základe zamýšľaného zákazu stalo protiprávnym. Je na zákonodarcovi Únie, aby zistil, či tento zákaz nevhodne nenarúša základné vlastnícke právo stanovené v článku 17 Charty základných práv Európskej únie (54). V tejto súvislosti ECB poznamenáva, že vlastnícke právo nie je neobmedzené právo a môžu sa naň vzťahovať obmedzenia vo verejnom záujme a v prípadoch a za podmienok stanovených právnymi predpismi. V predchádzajúcich stanoviskách ECB uznala, že boj proti praniu špinavých peňazí je vo verejnom záujme (55). Je dôležité, aby takéto obmedzenia boli založené na dôkazoch a v súlade so zásadou proporcionality, t. j. aby boli vhodné na dosiahnutie legitímneho cieľa a nešli nad rámec toho, čo je potrebné (56). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Súdny dvor Európskej únie posudzoval pojem „zákonné platidlo“. Súdny dvor najmä objasnil, že pojem „zákonné platidlo“ s postavením platobného prostriedku vyjadreného v menovej jednotke znamená, že tento platobný prostriedok nemôže byť vo všeobecnosti odmietnutý ako úhrada dlhu vyjadreného v tej istej menovej jednotke v jeho nominálnej hodnote s účinkom splnenia peňažnej povinnosti (57). Súdny dvor pri objasňovaní pojmu „zákonné platidlo“ podľa práva Únie zohľadnil odporúčanie Komisie 2010/191/EÚ (58), ktoré poskytuje užitočné usmernenia v súvislosti s výkladom príslušných ustanovení práva Únie. V bode 1 odporúčania 2010/191/EÚ sa uvádza, že ak existuje povinnosť platiť, zákonne platidlo – eurobankovky a euromince – by malo znamenať a) povinné akceptovanie týchto bankoviek a mincí; b) akceptovanie ich nominálnej hodnoty a c) možnosť splniť nimi povinnosti platby. Podľa Súdneho dvora to potvrdzuje, že uvedený pojem „zákonné platidlo“ sa vzťahuje okrem iného na zásadnú povinnosť akceptovania eurobankoviek a euromincí na účely platby (59). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Súdny dvor však ďalej objasnil, že postavenie zákonného platidla nevyžaduje absolútne akceptovanie, ale len principiálne akceptovanie eurobankoviek ako platobného prostriedku. Postavenie eurobankoviek ako zákonného platidla najmä nebráni členskému štátu, aby v rámci výkonu vlastných právomocí z legitímnych dôvodov verejného záujmu zaviedol výnimku zo všeobecného pravidla akceptovania eurobankoviek na splnenie povinností platby, ak sa dodržia určité podmienky (60). Hoci rozhodnutie Súdneho dvora v uvedenom konkrétnom prípade sa týkalo opatrenia zavedeného členským štátom, ECB sa domnieva, že rovnaké závery sa vzťahujú na opatrenia, ktoré Únia zavádza pri výkone svojich právomocí. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Podmienky, ktoré Súdny dvor stanovil v súvislosti s obmedzeniami týkajúcimi sa postavenia eurobankoviek ako zákonného platidla, vyžadujú najmä to, aby a) opatrenie nemalo za cieľ ani za účinok vymedzenie právneho režimu eurobankoviek ako zákonného platidla; b) právne ani fakticky neviedlo k zrušeniu uvedených bankoviek najmä tým, že vo všeobecnosti zamedzí možnosť splniť peňažnú povinnosť platbou v hotovosti; c) bolo prijaté s ohľadom na dôvody verejného záujmu; d) obmedzenie platieb v hotovosti, ktoré táto právna úprava spôsobuje, bolo vhodné na dosiahnutie sledovaného cieľa verejného záujmu a e) nešlo nad rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie tohto cieľa (61). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ECB poznamenáva, že článok 59 prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí nemá za cieľ ani za účinok vymedzenie právneho režimu eurobankoviek ako zákonného platidla. ECB okrem toho víta, že napriek tomu, že sa zdá, že chýba analýza alebo posúdenie vplyvu, limit pre zamýšľaný zákaz transakcií medzi spotrebiteľom a podnikom a transakcií medzi podnikmi má byť stanovený na dostatočne vysokú úroveň na to, aby to nemalo faktický vplyv vedúci k zrušeniu eurobankoviek. K faktickému zrušeniu eurobankoviek môže okrem iného dôjsť, ak by boli nastavené také nízke limity, že by ohrozovali ekonomickú životaschopnosť hotovosti ako všeobecného a všeobecne akceptovaného platobného prostriedku a fungovanie hotovostného cyklu, čo by v konečnom dôsledku ovplyvnilo aj transakcie nižšie, ako je limit. ECB v tejto súvislosti poznamenáva, že hotovosť naďalej zohráva dôležitú úlohu v spoločnosti a že ECB a národné centrálne banky eurozóny sú naďalej odhodlané chrániť jej existenciu, rozsiahlu všeobecnú dostupnosť a použiteľnosť v úlohe platobného prostriedku a prostriedku uchovania hodnoty. Všetky takéto obmedzenia pre hotovostné platby a ich sledované ciele by preto Únia a príslušné vnútroštátne orgány mali vhodnými komunikačnými opatreniami dôkladne vysvetliť širokej verejnosti, aby sa zachovala dôvera verejnosti v hotovosť v eurách ako platný, legitímny a dôveryhodný platobný prostriedok. Odporúča sa, aby tieto komunikačné opatrenia zahŕňali aj úvahy týkajúce sa menej reštriktívnych opatrení, ako je oznamovacia povinnosť pre transakcie presahujúce určitý limit, a dôvod, prečo sa považovali za menej účinné. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Možnosť platiť v hotovosti je naďalej obzvlášť dôležitá pre osoby, ktoré z rôznych legitímnych dôvodov uprednostňujú používanie hotovosti pred inými platobnými nástrojmi alebo nemajú prístup k bankovému systému a elektronickým platobným prostriedkom. Hotovosť je ako platobný nástroj vo všeobecnosti užitočná a oceňovaná takisto preto, že umožňuje nezávislé platby a zabezpečuje ochranu údajov a súkromia. Okrem toho je všeobecne akceptovaná, rýchla a uľahčuje kontrolu nad výdavkami platiteľa. Navyše je v súčasnosti jediným platobným nástrojom, ktorý občanom umožňuje vyrovnať transakciu v peniazoch centrálnej banky, ktorá sa okrem toho vyrovná okamžite (62), bez sprostredkovateľa a bez dodatočných poplatkov. Vyrovnanie platobnej transakcie v hotovosti si nevyžaduje použitie služieb poskytovaných jednou alebo viacerými tretími stranami ani dostupnosť technického vybavenia na uskutočnenie prevodu hodnoty od platiteľa príjemcovi platby. Hotovosť má preto aj funkciu zálohy pre prípad, že možnosti elektronickej platby sú dočasne nedostupné, napríklad v dôsledku zlyhania elektronických systémov na autorizáciu a spracovanie platieb. V súčasnosti sú všetky bezhotovostné platby závislé od služieb poskytovaných obchodnými subjektmi, ktoré vyberajú poplatky za jednotlivé platobné transakcie. V tejto súvislosti ECB poznamenáva, že v roku 2020 bol prijatý nový balík Únie v oblasti digitálnych financií. Tento balík zahŕňa stratégiu v oblasti retailových platieb, ktorej cieľom je poskytnúť občanom a podnikom z EÚ bezpečné a rýchle platobné riešenia vytvorené v EÚ a dostupné v celej Európe, a stratégiu v oblasti digitálnych financií, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby boli európske finančné služby priaznivejšie pre digitálne technológie pri zachovaní veľmi prísnych noriem EÚ v oblasti ochrany súkromia a údajov v súlade so dátovou stratégiou Komisie. Je na zákonodarcovi Únie, aby synchronizoval obmedzenia hotovostných platieb s budúcou dostupnosťou celoeurópskych platobných riešení zaručujúcich vysokú úroveň ochrany súkromia a údajov s cieľom splniť podmienku predpokladu, že sú k dispozícii iné úplne ekvivalentné zákonné prostriedky na vyrovnanie peňažných dlhov. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Pokiaľ ide o proporcionalitu obmedzenia postavenia eurobankoviek ako zákonného platidla, Súdny dvor vyžaduje nielen to, aby opatrenie bolo vhodné na dosiahnutie sledovaného cieľa verejného záujmu, ale aj to, že nesmie ísť nad rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie tohto cieľa. ECB poskytla vo svojich predchádzajúcich stanoviskách dodatočné usmernenia o tom, či sú vnútroštátne obmedzenia postavenia eurobankoviek ako zákonného platidla primerané. ECB najmä poznamenala, že čím širšie a všeobecnejšie je obmedzenie, tým prísnejší by mal byť výklad požiadavky, aby bolo obmedzenie primerané sledovanému cieľu. Pri zvažovaní, či je obmedzenie primerané, by sa mal vždy brať do úvahy jeho nepriaznivý vplyv a to, či by bolo možné prijať alternatívne opatrenia, ktoré by splnili príslušný cieľ a zároveň by mali menej nepriaznivý vplyv (63). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | V tejto súvislosti ECB poznamenáva, že zákaz, ktorý sa má zaviesť v rámci prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí, by bol absolútny. Neriadi sa prístupom založeným na riziku, ktorý sa doteraz uplatňoval v rámci boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ale má vplyv na všetkých občanov Únie a cestujúcich do Únie. Súdny dvor však zdôraznil, že alternatívne zákonné spôsoby na platenie musia byť ľahko dostupné pre všetky osoby, ktoré majú povinnosť zaplatiť (64), a tak poukázal na to, že ak to tak nie je, sú potrebné výnimky. V tejto fáze zákonodarca konkrétne nenavrhol, aby sa do prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí zahrnuli výnimky, ktoré by sa týkali prípadov, keď by alternatívne platobné prostriedky neboli dostupné, napríklad v dôsledku výpadkov elektriny alebo iných zlyhaní elektronických platobných systémov. ECB by chcela podporiť začlenenie takýchto zmien s cieľom posilniť proporcionalitu zamýšľaného opatrenia a zohľadniť výnimky potrebné v situáciách, keď nie sú dostupné žiadne iné platobné prostriedky na uskutočnenie priamych osobne uskutočňovaných platieb. Takéto výnimky by sa mohli doplniť požiadavkou, aby sa vysledovateľnosť platobnej transakcie uskutočnenej v eurobankovkách zaistila spôsobom porovnateľným s alternatívnymi platobnými prostriedkami, napríklad dodržiavaním povinnosti jasnej dokumentácie a/alebo ohlasovacích povinností. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | V prvom nariadení o boji proti praniu špinavých peňazí sa od Komisie vyžaduje, aby do troch rokov od jeho dátumu začatia uplatňovania predložila Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi potrebu a proporcionalitu ďalšieho zníženia limitu pri veľkých hotovostných platbách (65). Po prvé, zdá sa užitočné zosúladiť harmonogramy článkov 62 a 63 prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí a stanoviť povinnosť predloženia prvého preskúmania len päť rokov od dátumu začatia uplatňovania uvedeného nariadenia, aby sa poskytlo dostatočne dlhé obdobie, keď je k dispozícii aj správa o uplatňovaní nariadenia. V tejto súvislosti ECB zdôrazňuje, že Komisia by pri každom plánovanom preskúmaní mala poskytnúť spoľahlivý výskum a empirické dôkazy o vplyve limitov hotovostných platieb a ich účinnosti pri dosahovaní sledovaných cieľov. Takéto empirické dôkazy by navyše automaticky neviedli k potrebe ďalšieho zníženia limitov hotovostných platieb. Rozsah preskúmania, ktoré sa od Komisie vyžaduje, by sa preto mal prepracovať tak, aby sa posúdila potreba a proporcionalita úpravy limitov hotovostných platieb namiesto toho, aby sa toto preskúmanie vykonávalo výlučne z hľadiska ich ďalšieho zníženia. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Rizikové faktory na účely náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi

| 5.1. | V prvom nariadení o boji proti praniu špinavých peňazí sa stanovuje informatívny zoznam faktorov a druhov dôkazov svedčiacich o potenciálne nižšom riziku na účely postupov náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi, ktoré povinné subjekty vykonávajú vo vzťahu k svojim klientom (66). Zoznam zahŕňa aj „orgány verejnej správy alebo štátne podniky“. Navrhuje sa, aby sa objasnilo, že pojem „orgány verejnej správy“ sa vzťahuje aj na orgány verejnej moci a verejné orgány a zahŕňa centrálne banky. V smernici 2005/60/ES (67), tretej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí, sa používa pojem „orgány verejnej moci“. V smernici Komisie 2006/70/ES (68), ktorou sa vykonávala tretia smernica o boji proti praniu špinavých peňazí, sa používa pojem „úrady alebo orgány verejnej moci“. V smernici (EÚ) 2015/849, štvrtej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí, sa používa pojem „orgány verejnej správy alebo štátne podniky“ (69). Zo skúseností ECB vyplýva, že väčšina protistrán ECB chápe tieto pojmy tak, že zahŕňajú aj centrálne banky. S cieľom predísť pochybnostiam sa však navrhuje objasnenie formulácie. |
| --- | --- |

5.1.

6.   Vymedzenie pojmu kryptoaktíva

| 6.1. | V prvom nariadení o boji proti praniu špinavých peňazí sa pojem „virtuálne meny“, ktorý sa do smernice (EÚ) 2015/849 zaviedol smernicou (EÚ) 2018/843 (70), nahrádza pojmom „kryptoaktíva“. ECB víta túto zmenu, pretože pojem „virtuálne meny“ by mohol viesť k mylným predstavám o povahe tých druhov aktív, ktoré nie sú menami. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ECB takisto vychádza z toho, že zahrnutie kategórie poskytovateľov služieb kryptoaktív do rozsahu pôsobnosti navrhovaného nariadenia má za cieľ zosúladiť rámec Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu so zmenenými odporúčaniami Finančnej akčnej skupiny (Financial Action Task Force – FATF). V tejto súvislosti však nie je jasné, či vymedzenie pojmu „kryptoaktíva“ použité v prvom nariadení o boji proti praniu špinavých peňazí zahŕňa všetky druhy virtuálnych aktív, ako sú vymedzené v odporúčaniach FATF. V odporúčaniach FATF sa virtuálne aktívum vymedzuje ako „digitálne vyjadrenie hodnoty, s ktorým sa dá elektronicky obchodovať alebo ktoré sa môže elektronicky prevádzať a ktoré možno používať na platobné alebo investičné účely. Virtuálne aktíva nezahŕňajú digitálne vyjadrenia mien s núteným obehom, cenných papierov a iných finančných aktív, na ktoré sa už vzťahujú iné časti odporúčaní FATF“ (71). V prvom nariadení o boji proti praniu špinavých peňazí sa preberá vymedzenie pojmu „kryptoaktívum“ (72), ktoré sa zaviedlo v navrhovanom nariadení o trhoch s kryptoaktívami, a stanovuje sa v ňom, že „kryptoaktívum“ je „digitálne vyjadrenie hodnoty alebo práv, ktoré možno prenášať a elektronicky uchovávať s použitím technológie distribuovanej databázy transakcií alebo podobnej technológie“ (73). Vymedzenie skupiny FATF je preto technologicky neutrálne, zatiaľ čo vymedzenie z prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí je obmedzené na virtuálne aktíva založené na technológii distribuovanej databázy transakcií alebo podobnej technológii. Zdá sa aspoň teoreticky možné, že virtuálne aktíva by mohli byť založené aj na inej technológii, pričom sa zdá, že v takom prípade by sa na ne prvé nariadenie o boji proti praniu špinavých peňazí nevzťahovalo. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Ak by spoluzákonodarcovia zvážili širšie, technologicky neutrálne vymedzenie s cieľom zabezpečiť zlučiteľnosť rámca Únie s odporúčaniami FATF, museli by sa prijať politické rozhodnutia aj v súvislosti s digitálnymi vyjadreniami hodnoty, ktoré by mohlo byť potrebné vyňať z rozsahu pôsobnosti prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí.
  V prípadoch, kde ECB odporúča zmenu navrhovanej smernice alebo nariadenia, navrhované znenie príslušných zmien je uvedené spolu s odôvodnením v osobitnom technickom pracovnom dokumente. Technický pracovný dokument je dostupný v anglickom jazyku na webovom sídle EUR-Lex. |
| --- | --- |

6.3.

V prípadoch, kde ECB odporúča zmenu navrhovanej smernice alebo nariadenia, navrhované znenie príslušných zmien je uvedené spolu s odôvodnením v osobitnom technickom pracovnom dokumente. Technický pracovný dokument je dostupný v anglickom jazyku na webovom sídle EUR-Lex.

Vo Frankfurte nad Mohanom 16. februára 2022

Prezidentka ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 420 final.

1

(2)  COM(2021) 423 final.

2

(3)  COM(2021) 421 final.

3

(4)  COM(2021) 422 final.

4

(5)  Pozri stanovisko Európskej centrálnej banky CON/2005/2 zo 4. februára 2005 na žiadosť Rady Európskej únie k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o prevencii používania finančného systému na účely prania špinavých peňazí, vrátane financovania terorizmu (COM(2004) 448 final) (Ú. v. EÚ C 40, 17.2.2005, s. 9), stanovisko Európskej centrálnej banky CON/2013/32 zo 17. mája 2013 k návrhu smernice o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu a k návrhu nariadenia o údajoch, ktoré sprevádzajú prevody finančných prostriedkov (Ú. v. EÚ C 166, 12.6.2013, s. 2), stanovisko Európskej centrálnej banky CON/2016/49 z 12. októbra 2016 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2015/849 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu a smernica 2009/101/ES (Ú. v. EÚ C 459, 9.12.2016, s. 3), a stanovisko Európskej centrálnej banky CON/2018/55 zo 7. decembra 2018 k zmenenému návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo), ako aj súvisiace právne predpisy (Ú. v. EÚ C 37, 30.1.2019, s. 1). Všetky stanoviská ECB sú dostupné na webovom sídle EUR-Lex.

5

(6)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63).

6

(7)  Pozri odsek 1.2 stanoviska CON/2018/55.

7

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 z 20. mája 2015 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES a smernica Komisie 2006/70/ES (Ú. v. EÚ L 141, 5.6.2015, s. 73).

8

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

9

(10)  Pozri článok 3 prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí.

10

(11)  Smernica Rady 91/308/EHS z 10. júna 1991 o predchádzaní zneužívania finančného systému na účely prania špinavých peňazí (Ú. v. ES L 166, 28.6.1991, s. 77), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/97/ES zo 4. decembra 2001, ktorou sa mení smernica Rady 91/308/EHS o predchádzaní zneužívania finančného systému na účely prania špinavých peňazí (Ú. v. ES L 344, 28.12.2001, s. 76), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES z 26. októbra 2005 o predchádzaní využívania finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu (Ú. v. EÚ L 309, 25.11.2005, s. 15), smernica (EÚ) 2015/849 a smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/843 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2015/849 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu a smernice 2009/138/ES a 2013/36/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 43).

11

(12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

12

(13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorou sa mení smernica 2002/92/ES a smernica 2011/61/EÚ (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 349).

13

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2366 z 25. novembra 2015 o platobných službách na vnútornom trhu, ktorou sa menia smernice 2002/65/ES, 2009/110/ES a 2013/36/EÚ a nariadenie (EÚ) č. 1093/2010 a ktorou sa zrušuje smernica 2007/64/ES (Ú. v. EÚ L 337, 23.12.2015, s. 35).

14

(15)  Pozri článok 2 bod 32 prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí.

15

(16)  Pozri článok 2 bod 31 prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí.

16

(17)  Pozri článok 2 ods. 1 bod 5 nariadenia o AMLA.

17

(18)  Pozri článok 9 prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí.

18

(19)  Pozri článok 46 ods. 4 smernice (EÚ) 2015/849.

19

(20)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES z 25. novembra 2009 o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnosť II) (Ú. v. EÚ L 335, 17.12.2009, s. 1).

20

(21)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014 z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 84).

21

(22)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1132 zo 14. júna 2017 týkajúca sa niektorých aspektov práva obchodných spoločností (Ú. v. EÚ L 169, 30.6.2017, s. 46).

22

(23)  Pozri článok 76 ods. 1 smernice 2013/36/EÚ.

23

(24)  Pozri článok 9 ods. 3 prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí.

24

(25)  Ako je vymedzený v článku 2 bode 28 prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí.

25

(26)  Pozri najmä usmernenia EBA o vnútornom riadení na základe smernice 2013/36/EÚ (EBA/GL/2021/05). Dostupné na webovom sídle EBA.

26

(27)  Pozri článok 2 bod 32 prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí.

27

(28)  Pozri článok 9 ods. 1 a 2 prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí.

28

(29)  Pozri článok 52 písm. a) šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí.

29

(30)  Pozri články 39 až 41 šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí.

30

(31)  Pozri článok 41 ods. 1 písm. e) a f) šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí.

31

(32)  Pozri článok 20 ods. 2 písm. i) nariadenia o AMLA, v ktorom sa uvádza, že Úrad pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu má právomoc „navrhnúť orgánu, ktorý vybranému povinnému subjektu udelil licenciu, aby túto licenciu odňal“.

32

(33)  Pozri článok 41 ods. 1 šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí.

33

(34)  Pozri najmä články 50 a 51 šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí.

34

(35)  Pojem „príslušný orgán“ je vymedzený v článku 2 bode 31 prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí a zahŕňa a) finančnú spravodajskú jednotku; b) dozorný orgán v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktorý je verejným orgánom, alebo orgán verejnej moci vykonávajúci dozor nad samoregulačnými orgánmi; c) orgán verejnej moci, ktorého úlohou je vyšetrovanie alebo stíhanie prania špinavých peňazí, súvisiacich predikatívnych trestných činov alebo financovania terorizmu alebo ktorého úlohou je vysledovanie, zhabanie alebo zmrazenie a zabavenie majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti; d) orgán verejnej moci so stanovenou zodpovednosťou za boj proti praniu špinavých peňazí alebo financovaniu terorizmu.

35

(36)  Pozri článok 45 šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí.

36

(37)  Pozri článok 51 ods. 2 šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí.

37

(38)  Pozri kapitolu V šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí.

38

(39)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o trhoch s kryptoaktívami a o zmene smernice (EÚ) 2019/1937 (COM(2020) 593 final).

39

(40)  Pozri článok 50 ods. 2 posledný pododsek šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí.

40

(41)  Pozri článok 50 ods. 2 šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí.

41

(42)  Pozri článok 51 ods. 1 a 2 šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí.

42

(43)  Pozri napríklad článok 56 smernice 2013/36/EÚ.

43

(44)  Pozri články 50 a 51 šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí.

44

(45)  Pozri článok 40 šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí.

45

(46)  Pozri článok 41 ods. 1 písm. e) šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí.

46

(47)  Pozri článok 3 ods. 3 písm. k) prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí.

47

(48)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190).

48

(49)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/49/EÚ zo 16. apríla 2014 o systémoch ochrany vkladov (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 149).

49

(50)  Pozri článok 15 ods. 4 prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí.

50

(51)  Pozri článok 59 prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí.

51

(52)  Článok 128 ods. 1 prvá veta zmluvy a článok 16 prvá veta štatútu ESCB.

52

(53)  Článok 128 ods. 1 tretia veta zmluvy a článok 16 tretia veta štatútu ESCB.

53

(54)  Charta základných práv Európskej únie (Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, s. 391).

54

(55)  Pozri stanoviská CON/2014/37, CON/2017/18 a CON/2019/4.

55

(56)  Pozri rozsudok Súdneho dvora z 26. januára 2021, Hessischer Rundfunk, spojené veci C-422/19 a C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, body 69 – 70.

56

(57)  Pozri rozsudok Súdneho dvora z 26. januára 2021, Hessischer Rundfunk, spojené veci C-422/19 a C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, bod 46.

57

(58)  Odporúčanie Komisie 2010/191/EÚ z 22. marca 2010 o rozsahu a účinkoch eurobankoviek a euromincí ako zákonného platidla (Ú. v. EÚ L 83, 30.3.2010, s. 70).

58

(59)  Pozri rozsudok Súdneho dvora z 26. januára 2021, Hessischer Rundfunk, spojené veci C-422/19 a C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, body 46 až 49.

59

(60)  Pozri rozsudok Súdneho dvora z 26. januára 2021, Hessischer Rundfunk, spojené veci C-422/19 a C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, bod 67.

60

(61)  Pozri rozsudok Súdneho dvora z 26. januára 2021, Hessischer Rundfunk, spojené veci C-422/19 a C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, bod 78.

61

(62)  Pozri odsek 2.4 stanoviska CON/2017/8, odsek 2.1 stanoviska CON/2019/41, odsek 9.2.1 stanoviska CON/2020/13, odsek 2.3 stanoviska CON/2020/21 a odsek 7.2.1 stanoviska CON/2021/9.

62

(63)  Pozri odsek 2.7 stanoviska CON/2017/8.

63

(64)  Pozri rozsudok Súdneho dvora z 26. januára 2021, Hessischer Rundfunk, spojené veci C-422/19 a C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, bod 77.

64

(65)  Pozri článok 63 písm. b) prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí.

65

(66)  Pozri prílohu II k prvému nariadeniu o boji proti praniu špinavých peňazí.

66

(67)  Pozri článok 11 ods. 2 písm. c) smernice 2005/60/ES.

67

(68)  Pozri článok 3 smernice Komisie 2006/70/ES z 1. augusta 2006, ktorou sa ustanovujú vykonávacie opatrenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES, pokiaľ ide o vymedzenie pojmu „politicky exponovaná osoba“, a technické kritériá postupov zjednodušenej povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi a výnimky na základe finančnej činnosti vykonávanej príležitostne alebo vo veľmi obmedzenom rozsahu (Ú. v. EÚ L 214, 4.8.2006, s. 29).

68

(69)  Pozri bod 1 písm. b) prílohy II k smernici (EÚ) 2015/849.

69

(70)  Pozri článok 1 bod 2 písm. d) smernice (EÚ) 2018/843.

70

(71)  Pozri str. 130 odporúčaní FATF. Dostupné na webovom sídle FAFT na adrese https://www.fatf-gafi.org/

71

(72)  Pozri článok 2 ods. 13 prvého nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí.

72

(73)  Pozri článok 2 ods. 3 navrhovaného nariadenia o trhoch s kryptoaktívami.

73

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 25.5.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 210/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 210/26

---

Výmenný kurz eura (1)

24. mája 2022

(2022/C 210/07)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,0720 |
| JPY | Japonský jen | 136,49 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4411 |
| GBP | Britská libra | 0,85750 |
| SEK | Švédska koruna | 10,5013 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,0334 |
| ISK | Islandská koruna | 139,30 |
| NOK | Nórska koruna | 10,2890 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 24,663 |
| HUF | Maďarský forint | 383,33 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,6015 |
| RON | Rumunský lei | 4,9446 |
| TRY | Turecká líra | 17,2572 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,5152 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,3714 |
| HKD | Hongkongský dolár | 8,4143 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,6656 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,4722 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 353,65 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 16,7814 |
| CNY | Čínsky juan | 7,1449 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5285 |
| IDR | Indonézska rupia | 15 711,88 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,7076 |
| PHP | Filipínske peso | 56,152 |
| RUB | Ruský rubeľ | |
| THB | Thajský baht | 36,609 |
| BRL | Brazílsky real | 5,1793 |
| MXN | Mexické peso | 21,2456 |
| INR | Indická rupia | 83,1850 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,0720

JPY

Japonský jen

136,49

DKK

Dánska koruna

7,4411

GBP

Britská libra

0,85750

SEK

Švédska koruna

10,5013

CHF

Švajčiarsky frank

1,0334

ISK

Islandská koruna

139,30

NOK

Nórska koruna

10,2890

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

24,663

HUF

Maďarský forint

383,33

PLN

Poľský zlotý

4,6015

RON

Rumunský lei

4,9446

TRY

Turecká líra

17,2572

AUD

Austrálsky dolár

1,5152

CAD

Kanadský dolár

1,3714

HKD

Hongkongský dolár

8,4143

NZD

Novozélandský dolár

1,6656

SGD

Singapurský dolár

1,4722

KRW

Juhokórejský won

1 353,65

ZAR

Juhoafrický rand

16,7814

CNY

Čínsky juan

7,1449

HRK

Chorvátska kuna

7,5285

IDR

Indonézska rupia

15 711,88

MYR

Malajzijský ringgit

4,7076

PHP

Filipínske peso

56,152

RUB

Ruský rubeľ

THB

Thajský baht

36,609

BRL

Brazílsky real

5,1793

MXN

Mexické peso

21,2456

INR

Indická rupia

83,1850

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

Dvor audítorov

| 25.5.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 210/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 210/27

---

Osobitná správa 11/2022

„Ochrana rozpočtu EÚ – Čierne listiny treba využívať lepšie“

(2022/C 210/08)

Európsky dvor audítorov uverejnil Osobitnú správu 11/2022: „Ochrana rozpočtu EÚ – Čierne listiny treba využívať lepšie“.

Správa je k dispozícii priamo na nahliadnutie alebo stiahnutie na webovom sídle Európskeho dvora audítorov: https://www.eca.europa.eu/sk/Pages/DocItem.aspx?did=61175

---

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

| 25.5.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 210/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 210/28

---

Informácie oznámené členskými štátmi v súvislosti so zákazom rybolovu

(2022/C 210/09)

V súlade s článkom 35 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Únie na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva (1), sa prijalo rozhodnutie zakázať rybolov v zmysle tejto tabuľky:

| Zákaz platný od | 3.5.2022 |
| --- | --- |
| Obdobie zákazu | 3.5.2022 – 31.12.2022 |
| Členský štát | Portugalsko |
| Populácia alebo skupina populácií | BFT/AVARCH |
| Druh | tuniak modroplutvý (Thunnus Thynnus) |
| Zóna | vody určitých súostroví v Grécku (Iónske ostrovy), Španielsku (Kanárske ostrovy) a Portugalsku (Azory a Madeira) |
| Druh(-y) rybárskych plavidiel | plavidlá na maloobjemový tradičný rybolov |
| Referenčné číslo | 02/TQ109 |

Zákaz platný od

3.5.2022

Obdobie zákazu

3.5.2022 – 31.12.2022

Členský štát

Portugalsko

Populácia alebo skupina populácií

BFT/AVARCH

Druh

tuniak modroplutvý (Thunnus Thynnus)

Zóna

vody určitých súostroví v Grécku (Iónske ostrovy), Španielsku (Kanárske ostrovy) a Portugalsku (Azory a Madeira)

Druh(-y) rybárskych plavidiel

plavidlá na maloobjemový tradičný rybolov

Referenčné číslo

02/TQ109

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 25.5.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 210/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 210/29

---

Oznámenie Komisie podľa článku 16 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve

Záväzky služby vo verejnom záujme v súvislosti s pravidelnými leteckými dopravnými službami

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 210/10)

| Členský štát | Portugalsko |
| --- | --- |
| Príslušná trať | Porto Santo – Funchal – Porto Santo |
| Dátum nadobudnutia účinnosti záväzkov služby vo verejnom záujme | Od 24. októbra 2022 |
| Adresa, na ktorej možno získať znenie a všetky informácie a/alebo dokumentáciu v súvislosti so záväzkami služby vo verejnom záujme | Všetky dokumenty získate na: http://www.saphety.com
  Kontakt pre ďalšie informácie:





  Ministério das Infraestruturas e da Habitação |
| Gabinete do Secretário de Estado das Infraestruturas |
| Av. Barbosa du Bocage, n.o 5 |
| 1049-039 Lisboa |
| PORTUGALSKO |

Členský štát

Portugalsko

Príslušná trať

Porto Santo – Funchal – Porto Santo

Dátum nadobudnutia účinnosti záväzkov služby vo verejnom záujme

Od 24. októbra 2022

Adresa, na ktorej možno získať znenie a všetky informácie a/alebo dokumentáciu v súvislosti so záväzkami služby vo verejnom záujme

Všetky dokumenty získate na: http://www.saphety.com

Kontakt pre ďalšie informácie:

Ministério das Infraestruturas e da Habitação

Gabinete do Secretário de Estado das Infraestruturas

Av. Barbosa du Bocage, n.o 5

1049-039 Lisboa

PORTUGALSKO

Tel. +351 210426200

E-mail: gabinete.seinf@mih.gov.pt

---

| 25.5.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 210/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 210/30

---

Oznámenie Komisie podľa článku 16 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve

Záväzky služby vo verejnom záujme v súvislosti s pravidelnými leteckými dopravnými službami

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 210/11)

| Členský štát | Taliansko |
| --- | --- |
| Príslušné trasy | | Pantelleria – Trapani a späť |

Členský štát

Taliansko

Príslušné trasy

Pantelleria – Trapani a späť

| | Pantelleria – Palermo a späť |
| --- | --- |

Pantelleria – Palermo a späť

| | Pantelleria – Catania a späť |
| --- | --- |

Pantelleria – Catania a späť

| | Lampedusa – Palermo a späť |
| --- | --- |

Lampedusa – Palermo a späť

| | Lampedusa – Catania a späť |
| --- | --- |

Lampedusa – Catania a späť

Dátum nadobudnutia účinnosti záväzkov služby vo verejnom záujme

1. december 2022

Adresa, na ktorej možno získať znenie a všetky informácie a/alebo dokumentáciu v súvislosti so záväzkami služby vo verejnom záujme

Kontakt pre ďalšie informácie:

| Ministero delle Infrastrutture e della Mobilità Sostenibili |
| --- |
| Dipartimento per la mobilità sostenibile |
| Direzione generale per gli aeroporti, il trasporto aereo e i servizi satellitari |
| Via Giuseppe Caraci, 36 |
| 00157 Roma |
| TALIANSKO |

Ministero delle Infrastrutture e della Mobilità Sostenibili

Dipartimento per la mobilità sostenibile

Direzione generale per gli aeroporti, il trasporto aereo e i servizi satellitari

Via Giuseppe Caraci, 36

00157 Roma

TALIANSKO

Tel. +39 0644127190

| ENAC |
| --- |
| Direzione Trasporto Aereo e Licenze |
| Viale Castro Pretorio, n. 118 |
| 00185 Roma |
| TALIANSKO |

ENAC

Direzione Trasporto Aereo e Licenze

Viale Castro Pretorio, n. 118

00185 Roma

TALIANSKO

Tel. +39 0644596515

| internet: | http://www.mit.gov.it |
| --- | --- |
| | http://www.enac.gov.it |
| E-mail: | dg.ta@pec.mit.gov.it |
| | osp@enac.gov.it. |

internet:

http://www.mit.gov.it

http://www.enac.gov.it

E-mail:

dg.ta@pec.mit.gov.it

osp@enac.gov.it.

---

| 25.5.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 210/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 210/31

---

Oznámenie Komisie podľa článku 17 ods. 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve

Výzva na predkladanie ponúk v súvislosti s prevádzkou pravidelných leteckých dopravných služieb v súlade so záväzkami služby vo verejnom záujme

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 210/12)

| Členský štát | Portugalsko |
| --- | --- |
| Príslušná trať | Porto Santo – Funchal – Porto Santo |
| Obdobie platnosti zmluvy | 3 roky po začatí prevádzky |
| Termín na predkladanie ponúk | 62 dní po uverejnení tejto výzvy |
| Adresa, na ktorej možno získať znenie výzvy na predkladanie ponúk a všetky relevantné informácie a/alebo dokumentáciu v súvislosti s verejnou súťažou a so záväzkami služby vo verejnom záujme | Všetky dokumenty získate na: http://www.saphety.com
  Kontakt pre ďalšie informácie:





  Ministério das Infraestruturas e da Habitação |
| Gabinete do Secretário de Estado das Infraestruturas |
| Av. Barbosa du Bocage, n.o 5 |
| 1049-039 Lisboa |
| PORTUGALSKO |

Členský štát

Portugalsko

Príslušná trať

Porto Santo – Funchal – Porto Santo

Obdobie platnosti zmluvy

3 roky po začatí prevádzky

Termín na predkladanie ponúk

62 dní po uverejnení tejto výzvy

Adresa, na ktorej možno získať znenie výzvy na predkladanie ponúk a všetky relevantné informácie a/alebo dokumentáciu v súvislosti s verejnou súťažou a so záväzkami služby vo verejnom záujme

Všetky dokumenty získate na: http://www.saphety.com

Kontakt pre ďalšie informácie:

Ministério das Infraestruturas e da Habitação

Gabinete do Secretário de Estado das Infraestruturas

Av. Barbosa du Bocage, n.o 5

1049-039 Lisboa

PORTUGALSKO

Telefón +351 210426200

E-mail: gabinete.seinf@mih.gov.pt

---

V Oznamy

SÚDNE KONANIA

Súdny dvor EZVO

| 25.5.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 210/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 210/32

---

Žiadosť o poradné stanovisko Súdu EZVO, ktorú 26. januára 2022 predložil Trygderetten vo veci A/Arbeids- og velferdsdirektoratet

(Vec E-2/22)

(2022/C 210/13)

Listom z 26. januára 2022, ktorý bol doručený na podateľňu Súdu EZVO 27. januára 2022, Trygderetten (národný súd pre záležitosti sociálneho poistenia) požiadal Súd EZVO vo veci A/Arbeids- og velferdsdirektoratet o poradné stanovisko k týmto otázkam:

| 1. | Patrí dávka, akou je prechodná dávka (overgangsstønad) – pozri § 15-5 prvý odsek zákona o národnom poistení v spojení s prvou vetou druhého odseku – do vecnej pôsobnosti nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 (1) podľa:






  a) | článku 3 ods. 1, najmä písmena j), alebo |
| --- | --- | --- |

1.

Patrí dávka, akou je prechodná dávka (overgangsstønad) – pozri § 15-5 prvý odsek zákona o národnom poistení v spojení s prvou vetou druhého odseku – do vecnej pôsobnosti nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 (1) podľa:

a)

článku 3 ods. 1, najmä písmena j), alebo

| b) | článku 3 ods. 3 v spojení s článkom 70? |
| --- | --- |

b)

článku 3 ods. 3 v spojení s článkom 70?

| 2. | Je pre posúdenie prvej otázky relevantné, že keď najmladšie dieťa dosiahne jeden rok, zachovanie nároku na dávku je podmienené zárobkovou pracovnou činnosťou (pozri § 15-6 zákona o národnom poistení)? |
| --- | --- |

2.

Je pre posúdenie prvej otázky relevantné, že keď najmladšie dieťa dosiahne jeden rok, zachovanie nároku na dávku je podmienené zárobkovou pracovnou činnosťou (pozri § 15-6 zákona o národnom poistení)?

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (Ú. v. EÚ L 166, 30.4.2004, s. 1).

---

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 25.5.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 210/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 210/33

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.10438 – MOL / OMV SLOVENIJA)

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 210/14)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | MOL Hungarian Oil and Gas Plc. („MOL“, Maďarsko), materská spoločnosť skupiny MOL Group, |
| --- | --- |

—

MOL Hungarian Oil and Gas Plc. („MOL“, Maďarsko), materská spoločnosť skupiny MOL Group,

| — | OMV Slovenija, trgovina z nafto in naftnimi derivati, d.o.o. („OMV Slovenija“, Slovinsko), |
| --- | --- |

—

OMV Slovenija, trgovina z nafto in naftnimi derivati, d.o.o. („OMV Slovenija“, Slovinsko),

Podnik MOL získa v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách výlučnú kontrolu nad podnikom OMV Slovenija.

Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií.

2.

| — | Mol Group je vertikálne integrovaný ropný a plynový konglomerát, ktorého hlavnými činnosťami sú: i) prieskum, ťažba a rafinácia ropy, ii) distribúcia rafinovaných ropných produktov na veľkoobchodnej aj maloobchodnej úrovni, iii) výroba a predaj petrochemických látok, iv) prieskum a ťažba zemného plynu a v) preprava zemného plynu v Maďarsku. MOL Group má sídlo v Budapešti, pôsobí vo vyše 30 krajinách a celosvetovo zamestnáva približne 25 000 ľudí, |
| --- | --- |

—

Mol Group je vertikálne integrovaný ropný a plynový konglomerát, ktorého hlavnými činnosťami sú: i) prieskum, ťažba a rafinácia ropy, ii) distribúcia rafinovaných ropných produktov na veľkoobchodnej aj maloobchodnej úrovni, iii) výroba a predaj petrochemických látok, iv) prieskum a ťažba zemného plynu a v) preprava zemného plynu v Maďarsku. MOL Group má sídlo v Budapešti, pôsobí vo vyše 30 krajinách a celosvetovo zamestnáva približne 25 000 ľudí,

| — | OMV Slovenija je slovinská spoločnosť s ručením obmedzeným pod výlučnou kontrolou skupiny OMV Group – integrovanej rakúskej ropnej, plynovej a chemickej spoločnosti s celosvetovým pôsobením. Hlavnou činnosťou spoločnosti OMV Slovenija je maloobchodný predaj motorových palív v sieti 119 čerpacích staníc, ktoré spravuje buď OMV, alebo partnerskí nájomcovia. |
| --- | --- |

—

OMV Slovenija je slovinská spoločnosť s ručením obmedzeným pod výlučnou kontrolou skupiny OMV Group – integrovanej rakúskej ropnej, plynovej a chemickej spoločnosti s celosvetovým pôsobením. Hlavnou činnosťou spoločnosti OMV Slovenija je maloobchodný predaj motorových palív v sieti 119 čerpacích staníc, ktoré spravuje buď OMV, alebo partnerskí nájomcovia.

3.

Na základe predbežného posúdenia sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách. Tým však nie je dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť túto referenčnú značku:

M.10438 – MOL / OMV SLOVENIJA

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

---

| 25.5.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 210/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 210/35

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.10739 – FORD OTOSAN / FORD ROMANIA)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 210/15)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | Ford Otomotiv Sanayi A.Ş. („Ford Otosan“, Turecko), |
| --- | --- |

—

Ford Otomotiv Sanayi A.Ş. („Ford Otosan“, Turecko),

| — | Ford Romania S.A. („Ford Romania“, Rumunsko), |
| --- | --- |

—

Ford Romania S.A. („Ford Romania“, Rumunsko),

Podnik Ford Otosan získa v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách výlučnú kontrolu nad celým podnikom Ford Romania.

Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií.

2.

| — | Ford Otosan je turecký výrobca a distribútor automobilov v rovnocennom vlastníctve podnikov Ford Motor Company a Koç Holding, |
| --- | --- |

—

Ford Otosan je turecký výrobca a distribútor automobilov v rovnocennom vlastníctve podnikov Ford Motor Company a Koç Holding,

| — | Ford Romania bude po transakcii vlastniť a prevádzkovať len montážny závod a závod na výrobu automobilov v rumunskom meste Craiova. |
| --- | --- |

—

Ford Romania bude po transakcii vlastniť a prevádzkovať len montážny závod a závod na výrobu automobilov v rumunskom meste Craiova.

3.

V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) treba uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v uvedenom oznámení.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť túto referenčnú značku:

M.10739 – FORD OTOSAN / FORD ROMANIA

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 25.5.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 210/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 210/36

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.10709 – PARTNERS GROUP / FORTERRO)

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 210/16)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | Partners Group AG („Partners Group“, Švajčiarsko), |
| --- | --- |

—

Partners Group AG („Partners Group“, Švajčiarsko),

| — | Jeeves Information Systems AB („Forterro“, Švédsko), |
| --- | --- |

—

Jeeves Information Systems AB („Forterro“, Švédsko),

Podnik Partners Group získa v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách výlučnú kontrolu nad celým podnikom Forterro.

Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií.

2.

| — | Partners Group: široká škála investičných fondov a portfólií šitých na mieru pre medzinárodných inštitucionálnych investorov, ktorí hľadajú priamy prístup k súkromným trhovým aktívam, |
| --- | --- |

—

Partners Group: široká škála investičných fondov a portfólií šitých na mieru pre medzinárodných inštitucionálnych investorov, ktorí hľadajú priamy prístup k súkromným trhovým aktívam,

| — | Forterro: poskytovanie podnikového softvéru a IT riešení so zameraním na podnikové plánovanie zdrojov pre výrobné firmy so strednou trhovou kapitalizáciou. |
| --- | --- |

—

Forterro: poskytovanie podnikového softvéru a IT riešení so zameraním na podnikové plánovanie zdrojov pre výrobné firmy so strednou trhovou kapitalizáciou.

3.

Na základe predbežného posúdenia sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách. Tým však nie je dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť túto referenčnú značku:

M.10709 – PARTNERS GROUP / FORTERRO

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

---

| 25.5.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 210/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 210/37

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.10724 – ITOCHU / UNDER ARMOUR / DOME)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 210/17)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | ITOCHU Corporation („Itochu“, Japonsko), |
| --- | --- |

—

ITOCHU Corporation („Itochu“, Japonsko),

| — | Under Armour Europe („Under Armour“, Holandsko), 100 % dcérska spoločnosť podniku Under Armour Inc. („Under Armour Inc“, USA), |
| --- | --- |

—

Under Armour Europe („Under Armour“, Holandsko), 100 % dcérska spoločnosť podniku Under Armour Inc. („Under Armour Inc“, USA),

| — | Dome Corporation, („Dome“, Japonsko). |
| --- | --- |

—

Dome Corporation, („Dome“, Japonsko).

Podniky Itochu a Under Armour získajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) a článku 3 ods. 4 nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad celým podnikom Dome.

Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií.

2.

| — | Itochu: spoločnosť kótovaná na burze, ktorá pôsobí v rôznych odvetviach – okrem iného vo výrobe textílií, |
| --- | --- |

—

Itochu: spoločnosť kótovaná na burze, ktorá pôsobí v rôznych odvetviach – okrem iného vo výrobe textílií,

| — | Under Armour: spoločnosť kótovaná na burze, ktorá sa venuje vývoju, marketingu a distribúcii odevov (športových aj bežných), obuvi a športového príslušenstva, |
| --- | --- |

—

Under Armour: spoločnosť kótovaná na burze, ktorá sa venuje vývoju, marketingu a distribúcii odevov (športových aj bežných), obuvi a športového príslušenstva,

| — | Dome: verejná akciová spoločnosť, ktorá (maloobchodne) predáva, distribuuje a propaguje športové odevy a obuv značky Under Armour v Japonsku. |
| --- | --- |

—

Dome: verejná akciová spoločnosť, ktorá (maloobchodne) predáva, distribuuje a propaguje športové odevy a obuv značky Under Armour v Japonsku.

3.

V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) treba uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v uvedenom oznámení.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť túto referenčnú značku:

M.10724 – ITOCHU / UNDER ARMOUR / DOME

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

Korigendá

| 25.5.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 210/39 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 210/39

---

Korigendum k oznámeniu Komisie o aktuálnych úrokových sadzbách pre vymáhanie štátnej pomoci a referenčných/diskontných sadzbách platných od 1. mája 2022

(Uverejnené v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004)

(
  Úradný vestník Európskej únie C 192, 11.5.2022, s. 91
  )

(2022/C 210/18)

Názov na obálke a na strane 91:

namiesto:

„Oznámenie Komisie o aktuálnych úrokových sadzbách pre vymáhanie štátnej pomoci a referenčných/diskontných sadzbách platných od 1. mája 2022“,

má byť:

„Oznámenie Komisie o aktuálnych úrokových sadzbách pre vymáhanie štátnej pomoci a referenčných/diskontných sadzbách platných od 1. júna 2022“.

---