# Europeiska unionens C 290/29 j

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 290 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången29 juli 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 290

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången29 juli 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 568:e plenarsession – Interactio, 23.3.2022–24.3.2022 |
| 2022/C 290/01 | Resolution från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kriget i Ukraina och dess ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser | 1 |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 568:e plenarsession – Interactio, 23.3.2022–24.3.2022 |
| 2022/C 290/02 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s åtgärder för perioden efter covid-19: bättre återhämtning genom idrott (yttrande på eget initiativ) | 6 |
| 2022/C 290/03 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om en ny ram för frihandelsavtal, avtal om ekonomiskt partnerskap och investeringsavtal som garanterar ett verkligt deltagande av det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter och säkerställer allmänhetens medvetenhet (yttrande på eget initiativ) | 11 |
| 2022/C 290/04 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vad krävs för att åstadkomma social acceptans för energiomställningen och omställningen till ett koldioxidsnålt samhälle? (Förberedande yttrande på begäran av det franska rådsordförandeskapet) | 22 |
| 2022/C 290/05 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om att stärka unionens civilskyddsmekanism för att förbättra EU:s förmåga att hantera extrema händelser, även utanför unionen (förberedande yttrande på begäran av det franska ordförandeskapet) | 30 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 568:e plenarsession – Interactio, 23.3.2022–24.3.2022

2022/C 290/01

Resolution från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kriget i Ukraina och dess ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser

1

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 568:e plenarsession – Interactio, 23.3.2022–24.3.2022

2022/C 290/02

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s åtgärder för perioden efter covid-19: bättre återhämtning genom idrott (yttrande på eget initiativ)

6

2022/C 290/03

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om en ny ram för frihandelsavtal, avtal om ekonomiskt partnerskap och investeringsavtal som garanterar ett verkligt deltagande av det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter och säkerställer allmänhetens medvetenhet (yttrande på eget initiativ)

11

2022/C 290/04

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vad krävs för att åstadkomma social acceptans för energiomställningen och omställningen till ett koldioxidsnålt samhälle? (Förberedande yttrande på begäran av det franska rådsordförandeskapet)

(Förberedande yttrande på begäran av det franska rådsordförandeskapet)

22

2022/C 290/05

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om att stärka unionens civilskyddsmekanism för att förbättra EU:s förmåga att hantera extrema händelser, även utanför unionen (förberedande yttrande på begäran av det franska ordförandeskapet)

(förberedande yttrande på begäran av det franska ordförandeskapet)

30

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 568:e plenarsession – Interactio, 23.3.2022–24.3.2022 |
| 2022/C 290/06 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet: Strategisk framsynsrapport 2021 – EU:s handlingsförmåga och handlingsfrihet (COM(2021) 750 final) | 35 |
| 2022/C 290/07 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller krav avseende kreditrisk, kreditvärdighetsjusteringsrisk, operativ risk, marknadsrisk och kapitalgolv (COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD)) | 40 |
| 2022/C 290/08 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om fastställande av regler för att förhindra missbruk av företag utan substans för skatteändamål och om ändring av direktiv 2011/16/EU (COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS)) | 45 |
| 2022/C 290/09 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om säkerställande av en global minimiskattenivå för multinationella företagsgrupper i unionen (COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS)) | 52 |
| 2022/C 290/10 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk gemensam kontaktpunkt som ger centraliserad tillgång till offentlig information som rör finansiella tjänster, kapitalmarknader och hållbarhet (COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD)) och Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av vissa direktiv vad gäller inrättandet av den europeiska gemensamma kontaktpunkten och denna kontaktpunkts funktionssätt (COM(2021) 724 final – 2021/0379(COD)) samt Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av vissa förordningar vad gäller inrättandet av den europeiska gemensamma kontaktpunkten och denna kontaktpunkts funktionssätt (COM(2021) 725 final – 2021/0380(COD)) | 58 |
| 2022/C 290/11 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2015/760 vad gäller omfattningen av godtagbara tillgångar och investeringar, kraven på portföljsammansättning och diversifiering, penninglån och andra fondbestämmelser samt vad gäller kraven avseende auktorisation, investeringsstrategi och driftsvillkor för europeiska långsiktiga investeringsfonder (COM(2021) 722 final – 2021/0377 (COD)) | 64 |
| 2022/C 290/12 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 600/2014 vad gäller att öka transparensen för marknadsdata, undanröja hinder för framkomsten av konsoliderad handelsinformation, optimera handelsskyldigheterna och förbjuda mottagande av betalningar för vidarebefordran av kundorder (COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD)) | 68 |
| 2022/C 290/13 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s strategi för att bekämpa antisemitism och främja judiskt liv (2021–2030) (COM(2021) 615 final) | 73 |
| 2022/C 290/14 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om tillämpningen av direktiv 2009/52/EG av den 18 juni 2009 om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (COM(2021) 592 final) | 81 |
| 2022/C 290/15 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s förnyade åtgärdsplan mot smuggling av migranter (2021–2025) (COM(2021) 591 final) | 90 |
| 2022/C 290/16 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Bättre arbetsvillkor för ett starkare socialt Europa: dra full nytta av digitaliseringen för framtidens arbete [COM(2021) 761 final] – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete [COM(2021) 762 final] | 95 |
| 2022/C 290/17 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om en europeisk universitetsstrategi (COM(2022) 16 final) samt förslag till rådets rekommendation om brobyggande för ett effektivt europeiskt samarbete om högre utbildning (COM(2022) 17 final) | 109 |
| 2022/C 290/18 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda (omarbetning) (COM(2021) 802 final – 2021/0426 (COD)) | 114 |
| 2022/C 290/19 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet, om ändring av förordning (EU) 2021/1153 och förordning (EU) nr 913/2010 samt om upphävande av förordning (EU) nr 1315/2013 (COM(2021) 812 final – 2021/0420 (COD)) | 120 |
| 2022/C 290/20 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2010/40/EU om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (COM(2021) 813 final – 2021/0419 (COD)) | 126 |
| 2022/C 290/21 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: EU:s markstrategi för 2030 – Frisk mark till förmån för människor, livsmedel, natur och klimat [COM(2021) 699 final] | 131 |
| 2022/C 290/22 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden [COM(2021) 345 final] | 137 |
| 2022/C 290/23 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser och om upphävande av direktiv 2008/99/EG (COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD)) | 143 |
| 2022/C 290/24 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/833 om fastställande av bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD)) | 149 |
| 2022/C 290/25 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad avser förlängningen av tillämpningsperioden för det frivilliga förfarandet för omvänd betalningsskyldighet på leveranser av vissa varor och tillhandahållande av tjänster som är känsliga för bedrägerier och mekanismen för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri (COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS)) | 151 |
| 2022/C 290/26 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén omförslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller dess tillämpningsperiod och vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Bolivia av utsädesodlingar av stråsäd och olje- och spånadsväxter och om likvärdighet av stråsäd och olje- och spånadsväxter producerade i Bolivia (COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD)) | 152 |
| 2022/C 290/27 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av övergångsbestämmelser för förpackning och märkning av veterinärmedicinska läkemedel som godkänts i enlighet med direktiv 2001/82/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD)) | 153 |
| 2022/C 290/28 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 och förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller sammanhållningspolitiska insatser för flyktingar i Europa (COM(2022) 109 final – 2022/0075 (COD)) | 154 |

III   Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 568:e plenarsession – Interactio, 23.3.2022–24.3.2022

2022/C 290/06

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet: Strategisk framsynsrapport 2021 – EU:s handlingsförmåga och handlingsfrihet (COM(2021) 750 final)

(COM(2021) 750 final)

35

2022/C 290/07

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller krav avseende kreditrisk, kreditvärdighetsjusteringsrisk, operativ risk, marknadsrisk och kapitalgolv (COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD))

(COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD))

40

2022/C 290/08

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om fastställande av regler för att förhindra missbruk av företag utan substans för skatteändamål och om ändring av direktiv 2011/16/EU (COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS))

(COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS))

45

2022/C 290/09

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om säkerställande av en global minimiskattenivå för multinationella företagsgrupper i unionen (COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS))

(COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS))

52

2022/C 290/10

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk gemensam kontaktpunkt som ger centraliserad tillgång till offentlig information som rör finansiella tjänster, kapitalmarknader och hållbarhet (COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD)) och Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av vissa direktiv vad gäller inrättandet av den europeiska gemensamma kontaktpunkten och denna kontaktpunkts funktionssätt (COM(2021) 724 final – 2021/0379(COD)) samt Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av vissa förordningar vad gäller inrättandet av den europeiska gemensamma kontaktpunkten och denna kontaktpunkts funktionssätt (COM(2021) 725 final – 2021/0380(COD))

(COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD))

(COM(2021) 724 final – 2021/0379(COD))

(COM(2021) 725 final – 2021/0380(COD))

58

2022/C 290/11

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2015/760 vad gäller omfattningen av godtagbara tillgångar och investeringar, kraven på portföljsammansättning och diversifiering, penninglån och andra fondbestämmelser samt vad gäller kraven avseende auktorisation, investeringsstrategi och driftsvillkor för europeiska långsiktiga investeringsfonder (COM(2021) 722 final – 2021/0377 (COD))

(COM(2021) 722 final – 2021/0377 (COD))

64

2022/C 290/12

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 600/2014 vad gäller att öka transparensen för marknadsdata, undanröja hinder för framkomsten av konsoliderad handelsinformation, optimera handelsskyldigheterna och förbjuda mottagande av betalningar för vidarebefordran av kundorder (COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD))

(COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD))

68

2022/C 290/13

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s strategi för att bekämpa antisemitism och främja judiskt liv (2021–2030) (COM(2021) 615 final)

(COM(2021) 615 final)

73

2022/C 290/14

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om tillämpningen av direktiv 2009/52/EG av den 18 juni 2009 om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (COM(2021) 592 final)

(COM(2021) 592 final)

81

2022/C 290/15

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s förnyade åtgärdsplan mot smuggling av migranter (2021–2025) (COM(2021) 591 final)

(COM(2021) 591 final)

90

2022/C 290/16

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Bättre arbetsvillkor för ett starkare socialt Europa: dra full nytta av digitaliseringen för framtidens arbete [COM(2021) 761 final] – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete [COM(2021) 762 final]

[COM(2021) 761 final]

[COM(2021) 762 final]

95

2022/C 290/17

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om en europeisk universitetsstrategi (COM(2022) 16 final) samt förslag till rådets rekommendation om brobyggande för ett effektivt europeiskt samarbete om högre utbildning (COM(2022) 17 final)

(COM(2022) 16 final)

(COM(2022) 17 final)

109

2022/C 290/18

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda (omarbetning) (COM(2021) 802 final – 2021/0426 (COD))

(COM(2021) 802 final – 2021/0426 (COD))

114

2022/C 290/19

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet, om ändring av förordning (EU) 2021/1153 och förordning (EU) nr 913/2010 samt om upphävande av förordning (EU) nr 1315/2013 (COM(2021) 812 final – 2021/0420 (COD))

(COM(2021) 812 final – 2021/0420 (COD))

120

2022/C 290/20

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2010/40/EU om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (COM(2021) 813 final – 2021/0419 (COD))

(COM(2021) 813 final – 2021/0419 (COD))

126

2022/C 290/21

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: EU:s markstrategi för 2030 – Frisk mark till förmån för människor, livsmedel, natur och klimat [COM(2021) 699 final]

[COM(2021) 699 final]

131

2022/C 290/22

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden [COM(2021) 345 final]

[COM(2021) 345 final]

137

2022/C 290/23

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser och om upphävande av direktiv 2008/99/EG (COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD))

(COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD))

143

2022/C 290/24

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/833 om fastställande av bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD))

(COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD))

149

2022/C 290/25

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad avser förlängningen av tillämpningsperioden för det frivilliga förfarandet för omvänd betalningsskyldighet på leveranser av vissa varor och tillhandahållande av tjänster som är känsliga för bedrägerier och mekanismen för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri (COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS))

(COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS))

151

2022/C 290/26

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén omförslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller dess tillämpningsperiod och vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Bolivia av utsädesodlingar av stråsäd och olje- och spånadsväxter och om likvärdighet av stråsäd och olje- och spånadsväxter producerade i Bolivia (COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD))

(COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD))

152

2022/C 290/27

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av övergångsbestämmelser för förpackning och märkning av veterinärmedicinska läkemedel som godkänts i enlighet med direktiv 2001/82/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD))

(COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD))

153

2022/C 290/28

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 och förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller sammanhållningspolitiska insatser för flyktingar i Europa (COM(2022) 109 final – 2022/0075 (COD))

(COM(2022) 109 final – 2022/0075 (COD))

154

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 568:e plenarsession – Interactio, 23.3.2022–24.3.2022

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/1

---

Resolution från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kriget i Ukraina och dess ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser

(2022/C 290/01)

| Rättslig grund | Artikel 35 i arbetsordningen |
| --- | --- |
| | Resolution |
| Antagande vid plenarsessionen | 24.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 176/1/1 |

Rättslig grund

Artikel 35 i arbetsordningen

Resolution

Antagande vid plenarsessionen

24.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

176/1/1

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) fördömer med eftertryck den ensidiga aggression mot Ukraina som beordrats av Ryska federationens president, samt den belarusiska regimens inblandning. De ryska militära styrkornas invasion av Ukraina strider mot gällande internationella regler och avtal och hotar den europeiska och globala säkerheten, och står även direkt i strid med EU:s primära mål ”att främja freden, sina värden och folkens välfärd”, |
| --- | --- |

1.

| 2. | EU bör ge sitt fulla stöd för att se till att alla krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten dokumenteras och prövas i Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | EESK hyllar det enorma mod som ukrainarna visat prov på i sitt försvar av Ukraina mot de ryska inkräktarna, och vi uppmanar den fria världen att med alla medel som står till dess förfogande stödja deras kamp för fred och frihet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | EESK uppmanar EU och dess likasinnade internationella partner att förbli enade, att fortsätta att stå helt solidariska i sitt svar på detta orättfärdiga och oprovocerade krig, och att hitta en diplomatisk lösning för att få fientligheterna att upphöra. Vi betonar att det krävs diplomatiska åtgärder för en omedelbar vapenvila, och uppbyggnad av en verklig fredsprocess med en aktiv roll för EU-institutionerna. Dessa aktörer bör också öka trycket på den ryska regimen genom att snabbt införa ytterligare sanktioner och använda alla andra verktyg som står till deras förfogande för att omedelbart stoppa Rysslands militära insatser på ukrainskt territorium, se till att ryska trupper dras tillbaka fullständigt, återupprätta fred, säkerhet och stabilitet i EU:s östra grannskap och stödja samhällen som delar våra värderingar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Det är av största vikt för EU och det internationella samfundet att inga gränser ritas om med militära medel och att angriparen inte får några fördelar. Rättsstatsprincipen, inte den starkes rätt, måste gälla och Ukraina måste erhålla fullt krigsskadestånd. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommittén stöder och instämmer i huvudbudskapen i Europaparlamentets resolution av den 1 mars 2022 om Rysslands aggression mot Ukraina, inbegripet de åtgärder som föreslås i denna för att omedelbart stödja Ukraina och dess medborgare i deras kamp för oberoende och frihet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vi välkomnar de åtgärder som vidtagits av de europeiska företag som har beslutat att lämna den ryska marknaden och uppmuntrar andra företag att också sätta humanitet och solidaritet framför kortsiktiga ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vi upprepar vårt entydiga stöd för ståndpunkten att Ukraina och övriga länder inom det östliga partnerskapet, såsom Moldavien och Georgien, på samma sätt som alla EU-medlemsstater har rätt till suveränitet, oavhängighet och territoriell integritet inom sina internationellt erkända gränser. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén uttrycker sin djupa sorg över alla offer för angreppet, barn, kvinnor och män, över förstörelsen av städer och infrastruktur, över det oöverblickbara mänskliga lidandet och över skadorna på miljön. Miljontals människor har tvingats lämna sina hem och söka skydd på säkrare platser i Ukraina eller i grannländerna, och vi insisterar på att angriparna måste ställas till svars för sina förbrytelser. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Insatser för att stärka Ukrainas position och suveränitet samt humanitära insatser som kan stödja Ukrainas invånare måste intensifieras och människor måste ges tillgång till viktiga förnödenheter, i synnerhet vatten, livsmedel, läkemedel och elektricitet. Vi uppmanar alla regeringar att göra allt som står i deras makt för att trygga livsmedelsförsörjningen och livsmedelssäkerheten genom att tillhandahålla livsmedel och rent vatten i krigsdrabbade områden, och riktar en kraftfull uppmaning till Ryssland om att garantera tillträde för humanitärt bistånd till Ukrainas befolkning. Det måste tas med i beräkningen att många arbetstagare inte kommer att få ut sin lön och att människor inte kommer att kunna tillgå sina besparingar, och vi efterlyser därför lämpliga ekonomiska åtgärder för att förhindra en ekonomisk kollaps. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Vi välkomnar den aktiva hållning som intagits av alla regeringar i EU, i synnerhet regeringarna i Polen, Ungern, Rumänien, Bulgarien och Slovakien, som – i likhet med Moldaviens regering – håller sina gränser öppna och ger möjlighet till evakuering, härbärge, nödhjälp, medicinsk hjälp och asyl till människor som flyr kriget i Ukraina, inbegripet både ukrainska och icke-ukrainska medborgare. Rådet och kommissionen uppmanas att tillhandahålla extra finansiering till dessa länder, eftersom det i första hand är via dem som ukrainska flyktingar tar sig in i EU och det dessutom är där de ukrainska flyktingarna främst kommer att ha sin hemvist de närmaste månaderna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommittén efterlyser än en gång en invandringspolitik som garanterar att inget land bär en oproportionerlig börda och att bördan i fråga delas lika mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kommittén stöder EU:s åtagande att bistå flyktingar från Ukraina i enlighet med kommissionens meddelande ”Europeisk solidaritet med flyktingar och med dem som flyr undan kriget i Ukraina” (1), och betonar att de medel som finns tillgängliga inom ramen för sammanhållningsinsatser för flyktingar i Europa och React-EU (2) bör vara flexibla och snabbt tillgängliga. Vi välkomnar att EU redan har aktiverat EU:s civilskyddsmekanism och skapat logistiska knutpunkter i grannländerna för att kanalisera biståndet till Ukraina. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Vi välkomnar den hjärtevärmande solidaritet som organisationer i det civila samhället i EU och grannländerna visar prov på och deras oupphörliga aktivitet sedan den ryska aggressionens första dag, och erinrar om behovet av att anslå ekonomiskt stöd från EU till både myndigheter och organisationer i det civila samhället som är verksamma på fältet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | EESK uppmanar till ett fullständigt genomförande av direktivet om tillfälligt skydd (som för första gången någonsin aktiverades av Europeiska rådet den 4 mars 2022, på förslag av kommissionen), baserat på solidaritet och delat ansvar mellan EU:s medlemsstater, genom att garantera alla de rättigheter som direktivet ger, bland annat i fråga om tillträde till arbetsmarknaden, boende, hälso- och sjukvård, utbildning och socialt stöd för alla som har rätt till detta skydd. Behoven hos utsatta grupper, särskilt barn, kvinnor, äldre och personer med funktionsnedsättning, måste tillgodoses på lämpligt sätt och vi uppmuntrar värdländerna att välkomna och respektera att samma humanitära korridorer inrättas och används av alla dem som flyr kriget i Ukraina, oavsett flyktingarnas nationalitet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kommittén är medveten om de svårigheter som kan uppstå i värdländerna när det gäller att integrera flyktingar på sina arbetsmarknader: EU:s ekonomier har förmåga att absorbera tillströmningen av människor från Ukraina, förutsatt att vidarebosättningen hanteras på lämpligt sätt. Integrationsmekanismerna måste ta hänsyn till kön och ålder, och Europeiska arbetsmyndigheten uppmanas att övervaka flyktingars integration på arbetsmarknaden i enlighet med sitt mandat och att regelbundet rapportera om detta. I detta sammanhang påminner vi om den sociala och solidariska ekonomins potential att upprätthålla och öka sysselsättningen även i kristider, inom ramen för välfärdsstatens tjänster, och vi uppmuntrar medlemsstaterna att hitta lösningar för en bättre integration av de ukrainska flyktingarna på sina arbetsmarknader. Kommittén fäster uppmärksamhet vid den särskilda situationen för kvinnor och barn i konfliktområden och vid ankomsten till mottagarländerna, inbegripet risken för utnyttjande och könsrelaterat våld, särskilt sexuellt våld och människohandel. Situationen för ukrainska medborgare som beviljats tillfälligt skydd i Europeiska unionen, eller som har rätt att ansöka om sådan status, kommer även i fortsättningen att bevakas och beaktas av det europeiska migrationsforumet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | EESK kräver ökat stöd till det ukrainska civila samhället, både i och utanför Ukraina, och anser att EU bör överväga att involvera det ukrainska civila samhället i alla diskussioner som rör Ukraina. Det ukrainska civila samhället kommer att vara direkt involverat i insatserna för att lindra krigets konsekvenser och återuppbygga landets socioekonomiska struktur, och vi efterlyser i detta sammanhang att man konsoliderar och utökar de befintliga finansieringssystem som utformats för att stödja det civila samhället i Ukraina. |
| --- | --- |

17.

| 18. | EU:s institutioner och alla medlemsstater uppmanas, mot bakgrund av de uttalanden som nyligen gjorts av Europeiska kommissionens ordförande, att samarbeta fullt ut med Ukraina och att öppna upp alla relevanta EU-fonder och EU-program för Ukraina. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kommittén uppmanar EU-institutionerna att så snart som möjligt inleda en konkret dialog med Ukraina om landets anslutningsprocess till Europeiska unionen, i enlighet med artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen och på grundval av meriter, samt att tillhandahålla omedelbart ekonomiskt bistånd för att säkra humanitärt stöd till Ukraina. Vi uppmanar eftertryckligen till att inleda samma typ av dialog med andra länder som undertecknat associeringsavtal med EU, såsom Georgien och Moldavien, så att dessa länder garanteras stabilitet och likabehandling. Detta måste ske utan negativ inverkan på den pågående anslutningsprocessen för västra Balkan. Samtidigt måste man fortsätta arbetet med att integrera Ukraina i EU:s inre marknad i enlighet med associeringsavtalet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Vi är djupt oroade av den ryska regeringens massiva användning av propaganda och desinformation för att rättfärdiga och dölja sitt angrepp mot Ukraina, och understryker i detta avseende behovet av att stärka EU:s motståndskraft mot cyberattacker och av att utforma en global strategi för att motverka desinformation. EU måste bli en internationell föregångare på detta område. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommittén betonar behovet av att stödja Rysslands och Belarus oberoende civila samhälle och journalister och av att hålla kommunikationskanalerna med dem öppna, och fördömer skarpt vågen av förtryck i Ryssland, gripandena av fredliga demonstranter samt det faktum att medierna belagts med munkavle och att det civila samhället förhindras att framföra sitt budskap. |
| --- | --- |

21.

| 22. | EESK efterlyser gemensamma solidariska åtgärder för att bojkotta produkter och tjänster från Ryssland, betonar behovet av att avbryta samarbetet med ryska företag och organisationer som stöder Putins politik, och fördömer dem som söker kringgå kollektiva bojkottåtgärder för att skaffa sig fördelar av olika slag. |
| --- | --- |

22.

| 23. | EESK konstaterar att kriget och alla åtgärder, dvs. sanktioner, med koppling till detta kommer att få socioekonomiska konsekvenser för medlemsstaterna och grannländerna som EU måste vara redo att hantera. Krisen visar att det finns ett behov av att stärka den inre marknaden och dess funktionssätt, och vi erinrar om att det är viktigt att europeiska företag ges kompensation för de förluster som de drabbas av till följd av sanktionerna och att man behöver genomföra en grundlig konsekvensbedömning av sanktionerna för att vara redo att minska deras ekonomiska och sociala konsekvenser. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Flera industrisektorer kommer att drabbas hårt. Vid sidan av energi är Ryssland och Ukraina viktiga länder för importen av metaller till EU, såsom nickel, koppar och järn, samt viktiga råvaror såsom neon, palladium, titan och platina, som är oumbärliga för flera strategiska industrier, däribland försvarsindustrin och tillverkningen av mikrochipp. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén betonar behovet av att påskynda utvecklingen av Europas strategiska och teknologiska oberoende och uppmanar EU:s ledare att bekräfta sin enighet och beslutsamhet när det gäller att stärka Europeiska unionens oberoende och suveränitet genom att förbättra vår försvarsförmåga och begränsa vårt beroende i fråga om energi, råvaror av avgörande betydelse och livsmedel. |
| --- | --- |

25.

| 26. | EESK understryker vikten av att minska EU:s beroende av energi från tredje part, i synnerhet Ryssland, och efterlyser en genomförbar plan för att diversifiera energikällorna i medlemsstaternas energimix, samt välkomnar förslagen i Versaillesförklaringen (3). I det långa loppet kan en trygg och hållbar energiförsörjning endast uppnås fullt ut om man främjar användningen av koldioxidsnåla eller koldioxidfria energikällor och i högre grad utnyttjar lokala och förnybara energikällor, och vi förespråkar att man skyndar på investeringarna i forskning i syfte att ta fram ny ren teknik för att säkerställa en motståndskraftig och hållbar framtid för EU:s energisystem. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Vi understryker behovet av en differentiering av de finanspolitiska strategierna i samtliga medlemsstater för att hålla skuldsättningen på en hållbar nivå, särskilt i medlemsstater med stor statsskuld. Medlemsstater med låg och medelhög skuldsättning bör prioritera en ökning av de offentliga investeringarna, och det är viktigt att prioritera en ökning av de offentliga investeringarna för att stärka resiliensen i EU:s ekonomi. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kommittén uttrycker oro över den nödsituation som betydande delar av transportsektorn har drabbats av, och uppmanar med eftertryck kommissionen att vid utformningen av den tillfälliga krisram som nämns i meddelandet ”REPowerEU: Gemensamma europeiska åtgärder för säkrare och hållbarare energi till ett mer överkomligt pris” ägna vederbörlig uppmärksamhet åt den kris i transportsektorn som uppstått till följd av de extremt höga bränsle- och elkostnaderna (4). När regleringsförfaranden mjukas upp måste man vara försiktig och se till att de sociala och miljömässiga normerna inte urholkas. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Konflikten kommer oundvikligen att få allvarliga konsekvenser för EU:s jordbruksbaserade livsmedelssektor, som kommer att behöva ytterligare stöd. EU måste därför stärka sitt åtagande att uppnå hållbara livsmedelssystem och samtidigt garantera att alla har tillgång till livsmedel av god kvalitet till överkomliga priser, och EU behöver inte minst förbättra sin livsmedelstrygghet genom att minska beroendet av viktiga importerade jordbruksprodukter och insatsvaror. Vidare kommer konsumenterna i alla EU-medlemsstater att ställas inför betydande ökningar av livsmedels- och energipriserna, vilket skulle kunna leda till ökad fattigdom inom EU. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Ukraina och Ryssland är betydande exportörer av åtskilliga jordbruksprodukter, såsom spannmål och oljeväxter, och störningarna av exporten från dessa länder har redan lett till enorma globala prisökningar på jordbruksråvaror. Konsekvenserna blir framför allt kännbara i världens fattigaste länder, och det är de fattigaste människorna som kommer att drabbas hårdast. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Krigets konsekvenser får inte inverka negativt på åtgärderna avseende klimat och hållbarhet med koppling till FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling, som först och främst är en agenda för fred, säkerhet och minskad fattigdom. Vi understryker behovet av att göra framsteg i fråga om agendans genomförande och en rättvis omställning inom ramen för den europeiska gröna given, och betonar att endast exceptionella undantag under en begränsad tid kan medges. |
| --- | --- |

31.

| 32. | De miljökonsekvenser som konflikten ger upphov till, till följd av bombningar, olje- och gasläckor eller incidenter i kemiska fabriker eller kärnkraftverk, är ytterst oroande för både Ukrainas och EU:s befolkning. EU måste bidra till att skydda miljön och återställa skador på denna till följd av kriget, samt vidta rättsliga åtgärder i samband med miljöbrott eftersom de oundvikligen kommer att få långvariga konsekvenser. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Solidariteten måste upprätthållas och gemensamma europeiska åtgärder vidareutvecklas för att dela bördan av de ekonomiska konsekvenserna. Vi föreslår att ett flexibelt europeiskt instrument utformas och noterar att det, när det gäller de hårdast drabbade länderna, kan bli nödvändigt att behandla och se över de nationella planerna för återhämtning och resiliens, inte minst med tanke på risken för stagflation. Alla EU-medlemsstater och deras medborgare kommer att påverkas direkt av invasionen av Ukraina, samtidigt som de mänskliga kostnaderna och återverkningarna för ukrainarna kommer att vara oöverskådliga, och därför krävs det såväl inbördes solidaritet inom EU som långsiktig solidaritet med Ukraina. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Vi välkomnar åtagandet i Versaillesförklaringen (5) att öka användningen av den europeiska fredsfaciliteten och betonar att EU bör gå i riktning mot en starkare politisk integration, vilket skulle kunna främja en gemensam utrikespolitik. Medlemsstaterna uppmanas att omedelbart börja arbeta för att införa ett verkligt gemensamt och effektivt försvarssystem som avsevärt skulle stärka Europas förmåga att försvara sig. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kommittén konstaterar att ockupationen av kärnkraftverk skapar oro beträffande kärnsäkerheten för befolkningen i närområdet och i Europa som helhet, och vi efterlyser ett fullständigt samarbete med alla berörda aktörer och med Internationella atomenergiorganet för att bevaka situationen och förhindra radioaktiva utsläpp. |
| --- | --- |

35.

| 36. | De politiska ledarna måste vara tydliga i sin kommunikation med EU-medborgarna och redogöra för krigets kostnader. Freden har ett pris, ett pris som vi alla måste betala och som måste delas mellan alla medlemsstater. |
| --- | --- |

36.

| 37. | EU och dess medlemsstater uppmanas att utarbeta en lämplig stöd- och återhämtningsplan för Ukraina för att stödja den ukrainska ekonomin och återuppbyggnaden av Ukrainas förstörda infrastruktur. Ryska federationen måste bära ansvaret för förstörelsen av Ukrainas infrastruktur, inbegripet civila byggnader och bostadshus, samt för de betydande ekonomiska förlusterna, och kommer att vara skyldig att ersätta de skador som uppstått till följd av sina aggressiva handlingar. |
| --- | --- |

37.

| 38. | EESK åtar sig att noga bevaka situationen genom att uppmuntra utbyte av information om stöd från europeiska organisationer i det civila samhället på fältet, genom att uppmuntra en verklig dialog med ukrainska organisationer i det civila samhället, inbegripet arbetsgivarorganisationer och fackföreningar, genom deras permanenta mekanismer för dialog, och åtar sig att följa situationen för flyktingar på plats samt i grannländerna, med fullt stöd till det ukrainska folket. |
| --- | --- |

38.

Bryssel den 24 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2022) 107 final, ”Europeisk solidaritet med flyktingar och med dem som flyr undan kriget i Ukraina”.

1

(2)  COM(2022) 109 final om sammanhållningspolitiska insatser för flyktingar i Europa.

2

(3)  Versaillesförklaringen, antagen vid stats- och regeringschefernas informella möte den 10–11 mars 2022, https://www.consilium.europa.eu/media/54782/20220311-versailles-declaration-sv.pdf.

3

(4)  COM(2022) 108 final – ”REPowerEU: Gemensamma europeiska åtgärder för säkrare och hållbarare energi till ett mer överkomligt pris”.

4

(5)  Versaillesförklaringen, antagen vid stats- och regeringschefernas informella möte den 10–11 mars 2022, https://www.consilium.europa.eu/media/54782/20220311-versailles-declaration-sv.pdf.

5

---

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 568:e plenarsession – Interactio, 23.3.2022–24.3.2022

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/6

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s åtgärder för perioden efter covid-19: bättre återhämtning genom idrott

(yttrande på eget initiativ)

(2022/C 290/02)

| Föredragande: | Pietro Vittorio BARBIERI |
| --- | --- |

Föredragande:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Beslut av plenarförsamlingen | 23.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 32.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 7.3.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 24.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 148/0/0 |

Beslut av plenarförsamlingen

23.3.2021

Rättslig grund

Artikel 32.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

7.3.2022

Antagande vid plenarsessionen

24.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

148/0/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Efter den långvariga pandemin, som har haft en allvarlig inverkan på hela idrottssektorn och idrottsföreningarna på gräsrotsnivå i synnerhet, med många stängningar, behövs det ett strategiskt tillvägagångssätt för att åter framhålla och främja idrottens och den fysiska aktivitetens roll i uppbyggnaden av ett mer resilient och hållbart samhälle. Detta val bör ses som en del av den bredare ekonomiska och sociala återhämtningsprocessen, där man försöker fastställa mål för att stärka idrottssektorns förmåga att hantera de kriser som drabbar oss allt oftare. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Idrott och fysisk aktivitet bör integreras i strategierna för ekonomisk och social utveckling, med mer omfattande sektorsövergripande kopplingar till i synnerhet folkhälsa, utbildning och social delaktighet. Idrotten är ett verktyg för social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet som främjar återhämtning och skapar nya sysselsättnings- och affärsmöjligheter som bygger på idrott. Det kommer också att vara viktigt att främja social dialog om välbefinnande och fysisk aktivitet på arbetsplatsen, med deltagande av arbetsmarknadens parter. Därför efterlyser EESK studier som visar på sambandet mellan utövande av idrott och medborgarnas allmänna välbefinnande. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | I skolan och i de olika inlärningsstadierna måste flickor och pojkar, på samma sätt som de får lära sig att utföra uppgifter, lära och växa, få utbildning i allt som rör kroppslig kompetens. Att främja idrottsundervisningen i skolan, med ett lekfullt, roligt och tvärvetenskapligt perspektiv, handlar om att skapa ett unikt verktyg för att uppnå resultat och främja lugn och ro, gemenskap och framför allt goda skolresultat och en hälsosam livsstil. Detta innebär att man erkänner att idrott och fysisk aktivitet har samma värde som andra ämnen, särskilt inom utbildningen av de yngre generationerna, med särskilt fokus på avlägset belägna och territoriellt missgynnade områden. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | I Lissabonfördraget fastställs den europeiska dimensionen av idrottens sociala och ekonomiska värde. Efter hälsokrisen måste de värden som förkroppsligas genom idrott och fysisk aktivitet lyftas fram i EU:s politik, och de bör ges samma fulla erkännande som all annan EU-politik. Det handlar således inte bara om sammanhållningspolitik, utan om en verklig process för frigörelse, dvs. en vision om en verklig idrottsomställning där inverkan på människors välbefinnande och livskvalitet värdesätts ordentligt. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Därför är följande viktigt: |
| --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | Att inkludera graden av idrottsfattigdom – dvs. graden av utestängning från en nödvändig nyttighet, rätten att utöva idrott – i Eurostats förteckning över index för att mäta materiell fattigdom. |
| --- | --- |

1.5.1

| 1.5.2 | Att ge idrottssektorn tillgång till all EU-finansiering för perioden 2021–2027, både direkt och indirekt förvaltade medel, och betrakta idrott och fysisk aktivitet som en investering i det individuella och kollektiva välbefinnandet i våra samhällen. |
| --- | --- |

1.5.2

| 1.5.3 | Att sörja för en ökning av den andel av det totala finansieringsbeloppet som anslås till idrott och sektorsövergripande samarbete, inbegripet idrott, i programmet Erasmus+. Finansieringen bör komma inte bara från sammanhållningsfonderna utan även från de olika delarna av återhämtningsfonden, eftersom medlen för idrott har minskat kraftigt. En bättre resursfördelning mellan elitidrotten och den idrott som bedrivs för sociala ändamål är också önskvärd. |
| --- | --- |

1.5.3

| 1.5.4 | Att ta fram planer för att stödja idrotten i kriser och nödsituationer (ekonomiska, sociala och hälsorelaterade), inklusive beredskapsplaner, bl.a. genom nödvändig administrativ förenkling för att minska den byråkratiska bördan för i synnerhet idrottsföreningar på gräsrotsnivå. Det är därför en prioritering att ingripa, särskilt till stöd för idrotten på gräsrotsnivå, eftersom denna fungerar inkluderande för personer med funktionsnedsättning eller i sårbara och utsatta situationer samt ger tillfälle till betydande interkulturella interaktioner. |
| --- | --- |

1.5.4

| 1.5.5 | Att främja stöd till nätverk för aktivt medborgarskap för att uppnå dessa mål på lokal nivå, genom partnerskap och gemensam utformning mellan offentlig politik och nätverk, i syfte att skapa social innovation genom att ta tillvara erfarenheter av delad förvaltning och cirkulär subsidiaritet. Att uppmuntra organisationer och arbetsmarknadsparter att delta. |
| --- | --- |

1.5.5

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Mot bakgrund av en pandemi som fortsätter att utsätta oss för prövningar, och samtidigt som vi kämpar för att skydda liv och försörjningsmöjligheter, får vi inte glömma att vi står inför val som kommer att avgöra framtiden för EU:s socioekonomiska system och EU-medborgarnas liv. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Hälsokrisen har visat att den flerdimensionella karaktären hos de problem som drabbar oss gör att det är omöjligt att uppnå resiliensnivåer som gör att EU:s socioekonomiska system kan tryggas fullt ut. Det krävs åtgärder för att anpassa vårt samhälle till kriser och förändringar genom att främja resiliensmodeller som bygger på förmågan att förutse kriser och hantera dem med lämpliga verktyg. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Coronapandemin har förändrat de ekonomiska, sociala och hälsomässiga utsikterna för de kommande åren och har därmed också ändrat synen på utvecklings- och sammanhållningsstrategierna. Vi måste välja om vi ska fortsätta att handla som vi hittills alltid har gjort, eller om vi ska ändra och anpassa det paradigm som ligger till grund för utvecklings- och sammanhållningspolitiken med hänsyn till de problem som uppstått och de lärdomar som dragits till följd av covid-19-krisen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | All idrott i hela Europa har drabbats hårt av covid-19-krisen, men det bör understrykas att det är gräsrotsidrotten som mött de största problemen och utmaningarna. På idrottsområdet har krisen främst drabbat de unga, genom inskränkningar i deras ”rätt” att utöva idrott och fysisk aktivitet. På samma sätt har hela idrottsföreningslivet och idrottsindustrin drabbats av hälsokrisens effekter, med konsekvenser som kommer att påverka deras återhämtning även på medellång sikt. |
| --- | --- |

2.4

3.   Idrottens roll i utvecklings- och sammanhållningsprocesserna

| 3.1 | Idrotten ger det civila samhället möjlighet att kanalisera sin kapacitet på ett konstruktivt sätt och berikar det med positiva värden enligt en unik och flerdimensionell metod som bidrar till fysiskt och psykiskt välbefinnande. Den minskar de sociala problemen genom sin förmåga att sammanföra kulturellt olika grupper. Idrotten är en drivkraft för social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet på de villkor som detta yttrande syftar till att fastställa. Den ökar regionernas och lokalsamhällenas förnyelse och attraktionskraft och främjar återhämtning genom att ge möjlighet till nya sysselsättnings- och affärsmöjligheter som bygger på idrott. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | När det gäller den ekonomiska dimensionen kan idrotten stimulera framväxten av ny företagsverksamhet eller stärka befintlig sådan genom att stödja social och teknisk innovation. Genom idrotten kan man skapa nya sysselsättningsmöjligheter, bl.a. genom formella och icke-formella utbildningsvägar för unga. Idrotten utgör ett verktyg för att förbättra och stärka arbetstagarnas hälsa och kompetens samt, eftersom den främst bygger på mänskliga insatser, ett effektivt sätt att skapa arbetstillfällen på lokal nivå. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | När det gäller den sociala dimensionen kännetecknas idrotten av en förmåga att samverka med en mängd olika samhällsgrupper, överbrygga skillnader och ena lokalsamhällen samt inkludera sårbara och utsatta samhällsgrupper i samhällslivet. Idrottsprojekt kan dessutom bidra till social förnyelse i s.k. missgynnade områden, såsom förorter, landsbygdsområden eller avlägset belägna områden i de europeiska regionerna. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | När det gäller miljödimensionen utgör idrotten ett strategiskt verktyg för att uppnå de mål som fastställts för att ta itu med de utmaningar som kampen mot klimatförändringarna innebär. Utövande av idrott är ett verktyg för att främja en hållbar mobilitet och miljöförnyelse i stadsområden i syfte att klimatanpassa städerna. Idrottsinfrastruktur som omvandlas till ”nära-nollenergiidrottsanläggningar” (1) kommer att bidra till att målen om miljöhållbarhet uppnås, tillsammans med evenemang med lågt koldioxidavtryck. Slutligen utgör idrottsevenemang ett utmärkt sätt att sprida positiva budskap om miljön. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | I alla de viktigaste överstatliga strategierna (Agenda 2030, sammanhållningspolitiken 2021–2027 och WHO:s globala handlingsplan för fysisk aktivitet 2018–2030) konstateras idrotten visserligen vara ett prioriterat verktyg för att uppnå utvecklings-, hållbarhets- och sammanhållningsmålen, men i många medlemsstater används tyvärr detta verktyg fortfarande inte alls, och i många fall reduceras idrott och idrottsutövande fortfarande till lek och fritid. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | För idrottens del riskerar covid-19-krisen att minska eller omintetgöra möjligheterna till idrottsutövande. I avsaknad av specifika och ”innovativa” insatser för att effektivt hantera problem och hitta lösningar kommer den sammanlänkning som kännetecknar detta problems sociala och ekonomiska dimension att få katastrofala konsekvenser genom att begränsa vissa aktiviteter som är avgörande för att trygga människors livskvalitet, välbefinnande och hälsa. Utöver att äventyra ”överlevnaden” för ett mycket stort antal inrättningar, föreningar och företag på idrottsområdet kommer denna situation att leda till ett socialt problem, som rör människors livskvalitet, och ett ekonomiskt problem, då de som försörjer sig genom dessa aktiviteter förlorar en inkomstkälla. De ekonomiska problem som krisen orsakat kommer också att leda till att många personer inte har råd med sina barns eller sina egna idrottsaktiviteter, vilket kommer att inverka negativt på deras fysiska välbefinnande och hälsa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | För utsatta befolkningsgrupper, såsom personer med funktionsnedsättning, kommer de risker som idrottsfattigdom medför att förvärra en redan kritisk situation, som i vissa medlemsstater utgör en strukturell begränsning. I synnerhet när det gäller psykisk hälsa har pandemin lett till en kraftig minskning av användarnas, familjemedlemmarnas, aktörernas, medborgarnas och idrottsföreningarnas aktiva delaktighet i de specialiserade tjänsterna och avdelningarna, vilket har gjort att personer med psykisk ohälsa förlorat idrotten som ett sätt att bygga och upprätthålla solidariska relationer som motverkar den isolering och marginalisering som sjukdomen lett till. Det kollektiva välbefinnandet rör alla, inte bara dem som ger och får vård. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Med tanke på att barn och ungdomar har drabbats hårt av de betydande begränsningarna av tillfällen till sociala kontakter bör möjligheterna till idrott och fysisk aktivitet samt utbildning stimuleras, med särskild hänsyn till säkerheten på de platser där aktiviteterna utövas för att skydda barnen och ungdomarna. Idrottsvärlden är en miljö där ett mycket stort antal barn och ungdomar samt deras tränare, instruktörer och coacher träffas dagligen. Denna miljö är en av de mest känsliga för utövarnas fysiska och psykiska utveckling, och det krävs en specifik politik för att ge dem möjlighet att utnyttja alla de fördelar som aktiviteten kan ge i en skyddad omgivning. Idrott för alla bör inte innebära idrott till varje pris. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Regelbunden fysisk aktivitet är också viktig för ett aktivt åldrande och kan spela en grundläggande roll för att förbättra äldres funktionsförmåga och livskvalitet. Dessutom förstärks effekterna av den fysiska aktiviteten om de äldre samtidigt deltar i social och produktiv verksamhet. Idrotten har således en förebyggande funktion så att arbetstagarna är friska och i god form när de blir pensionärer. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | För att en så stor del av befolkningen som möjligt ska bli fysiskt aktiv krävs dessutom sociala och samhälleliga innovationer, som i första hand bör drivas av det organiserade civila samhället och arbetsmarknadens parter. Vardagsdimensionen, hänsyn till arbetstagares, elevers och studenters rytmer samt förmågan att utforma platser där föräldrarna kan ägna sig åt fysisk aktivitet samtidigt som sina barn är avgörande aspekter. Pandemin har fått oss att återupptäcka utomhusgymmen, vilket kan främja innovativa tendenser såsom stads- och landsbygdsidrott, för att förnya platser och utnyttja dem på ett flexibelt sätt. Behovet av social innovation är enormt och bör främjas och uppmuntras för att komma till rätta med att de flesta människor inte har tid att ägna sig åt idrott även om de skulle vilja. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | I samband med att man utarbetar kollektiva program för arbetstagare och hela befolkningen bör man betona betydelsen av privata anläggningar i närområdet (idrottscentrum) som har kapacitet att samarbeta med företag och andra inrättningar som drivs av civilsamhällesorganisationer (t.ex. centrum för personer med funktionsnedsättning). |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | I detta sammanhang är insatser av det civila samhället och alla arbetsmarknadsparter av största vikt, eftersom de genom att främja medborgarengagemang och inleda social dialog kan främja strategier som rör livskvalitet på arbetsplatsen, bl.a. genom kollektivavtal, föreslå kampanjer för att uppmuntra arbetstagare att gå med i gym och/eller idrottsföreningar, uppmuntra arbetstagarna i idrottssektorn att värna sina intressen samt införa pauser för fysisk aktivitet på arbetsplatsen. Man bör framhäva och stärka den roll som hälso- och sjukvårdspersonal och pedagoger som arbetar med småbarn har när det gäller att sprida kunskap om och främja idrottsutövande i syfte att skapa en ny kultur och uppmuntra arbetsgivarna att ge incitament för att utöva idrott. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | När det gäller jämställdhetsdimensionen utgör den europeiska stadgan om kvinnors rättigheter inom idrotten (2) utan tvekan en arbetsplan för att fortsätta att utbilda om skillnader och experimentera med nya aktiviteter, samtidigt som man upprätthåller dialogen och samarbetet mellan de olika aktörerna, särskilt vad gäller kommunikation, som sedan länge kännetecknas av en närmare relation mellan kvinnor och medier, för att främja ett respekt- och hänsynsfullt journalistiskt språk, en idrott som är inriktad på att motverka alla former av våld, diskriminering och ekonomisk ojämlikhet samt en allt mer välkomnande och inkluderande idrottskultur. |
| --- | --- |

3.13

4.   Idrott i Agenda 2030

| 4.1 | Idrotten är ett universellt språk som för samman människor, folk och kulturer. Dess värden präglas av universalitet och harmoni. Idrotten är ett viktigt verktyg för att stödja insatserna för att ställa om våra samhällen till mer eftertänksamma och hållbarhetsinriktade ”miljöer”. Den bidrar till uppnåendet av målen i Agenda 2030 genom att bekräfta principerna om respekt, förståelse, integration och dialog samt stödja människors utveckling och självförverkligande, oavsett ålder, kön, ursprung, övertygelse eller åsikter. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Trots idrottens uppenbarliga övergripande karaktär som verktyg för att stödja genomförandet av principerna i Agenda 2030, är det uppenbart att idrotten kan gynna vissa av de 17 målen i Agenda 2030 mer än andra. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Idrotten är ett område där EU relativt nyligen fått befogenheter, som började gälla först i och med Lissabonfördragets ikraftträdande. EU har befogenhet att utveckla evidensbaserad politik samt främja samarbete och förvalta initiativ till stöd för fysisk aktivitet och idrott i Europa. I Erasmus+-programmet (3) för perioden 2014–2020 tillhandahölls för första gången en särskild budgetpost till stöd till projekt och nätverk på idrottsområdet. Under perioden 2021–2027 kommer EU:s insatser till stöd för idrotten att bibehållas och stärkas. |
| --- | --- |

4.3

5.   Idrott och sammanhållningspolitik

| 5.1 | EU verkar för att uppnå målen om större rättvisa och öppenhet i idrottstävlingar samt bättre skydd för idrottsutövares moraliska och fysiska integritet, samtidigt som hänsyn tas till idrottens särdrag. Mer konkret arbetar EU inom tre idrottsrelaterade insatsområden, nämligen 1) idrottens sociala roll, 2) idrottens ekonomiska dimension, och 3) sektorns politiska och rättsliga ram. Utöver de insatser som stöds genom finansieringsinstrument med direkt förvaltning främjar EU på dessa områden utnyttjandet av och komplementariteten hos de möjligheter som sammanhållningspolitiken erbjuder. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Idrott och fysisk aktivitet har visat sin förmåga att samverka med en mängd olika samhällsgrupper, överbrygga skillnader och ena lokalsamhällen samt inkludera utestängda samhällsgrupper i samhällslivet. Idrottsprojekt kan dessutom bidra till en rad politiska mål: främja innovation, ge upphov till stadsförnyelse, stödja landsbygdsutveckling och bidra till interna investeringar i de europeiska regionerna. |
| --- | --- |

5.2

6.   Idrott och WHO:s globala handlingsplan för fysisk aktivitet 2018–2030

| 6.1 | I den globala handlingsplanen för fysisk aktivitet 2018–2030 (4) fastställs de strategiska mål som ska uppnås med hjälp av politiska åtgärder för att senast 2030 minska den fysiska inaktiviteten bland vuxna och ungdomar med 15 % på global nivå. I planen betonas behovet av ett sektorsövergripande och helhetsinriktat tillvägagångssätt samt vikten av att investera i bl.a. social-, kultur-, ekonomi-, miljö- och utbildningspolitik för att främja fysisk aktivitet och bidra till att flera av målen för hållbar utveckling för 2030 uppnås. I strategierna för att genomföra planen bör man ta hänsyn till alla avgörande faktorer som påverkar människors livsstil och eftersträva effektiva insatser för att främja hälsa i ett sektorsövergripande perspektiv och med ett integrerat tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Att främja fysisk aktivitet är en komplex fråga som förutsätter starkt ledarskap och politiska åtgärder från hälso- och sjukvårdssektorns sida, vilket är avgörande på nationell nivå, men även ett omfattande samspel med andra sektorer, såsom utbildning, kultur, transporter, stadsplanering och ekonomi. För att öka den fysiska aktiviteten och motverka stillasittande är det nödvändigt att ta itu med de miljömässiga, sociala och individuella problem som fysisk inaktivitet orsakar och vidta effektiva och hållbara åtgärder genom samarbete mellan flera sektorer på nationell, regional och lokal nivå enligt en sektorsövergripande strategi som möjliggör insatser för att ändra ohälsosamma beteenden genom att både ta itu med enskilda livsstilar och skapa miljömässiga och sociala förutsättningar som främjar beteendeförändringar i rätt riktning. |
| --- | --- |

6.2

7.   Från strategi till praktik

| 7.1 | Trots det tydliga bidrag som idrott och fysisk aktivitet kan ge till att utvecklings-, hållbarhets- och sammanhållningsmålen uppnås är det fortfarande mycket svårt för initiativ som syftar till att främja och stärka idrotten att komma i fråga för och få tillgång till EU-medel. Den främsta orsaken till detta är att idrotten inte utgör ett tydligt fastställt investeringsområde i de förordningar som ligger till grund för sammanhållningspolitiken 2021–2027. Om idrott tydligt nämndes i de sammanhållningspolitiska genomförandeprogrammen skulle det inte bara staka ut en tydlig väg för dessa finansieringsflöden till idrotten utan också göra det lättare för de myndigheter som förvaltar medel att godkänna projekt som rör idrott och fysisk aktivitet. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | För att framhäva idrottens strategiska karaktär i genomförandet av strategierna för utveckling och sammanhållning bifogas en analys av samstämmigheten mellan målen i Agenda 2030 och målen för sammanhållningspolitiken 2021–2027 samt de åtgärder som skulle kunna vidtas genom idrott. |
| --- | --- |

7.2

Bryssel den 24 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Förslag till rådets rekommendation om lärande för miljömässig hållbarhet.

1

(2)  Den europeiska stadgan om kvinnors rättigheter inom idrotten.

2

(3)  Erasmus+ – Performance.

3

(4)  Den globala handlingsplanen för fysisk aktivitet 2018–2030.

4

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/11

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om en ny ram för frihandelsavtal, avtal om ekonomiskt partnerskap och investeringsavtal som garanterar ett verkligt deltagande av det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter och säkerställer allmänhetens medvetenhet

(yttrande på eget initiativ)

(2022/C 290/03)

| Föredragande: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |

Föredragande:

Stefano PALMIERI

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 32.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Yttre förbindelser |
| Antagande av sektionen | 9.3.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 215/1/7 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

25.3.2021

Rättslig grund

Artikel 32.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Yttre förbindelser

Antagande av sektionen

9.3.2022

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

215/1/7

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) upprepar sitt stöd för EU:s nya öppna, hållbara och bestämda handelsstrategi och anser att det är särskilt viktigt att genom denna strategi dels främja de europeiska produktionssektorernas och de ekonomiska aktörernas (stora, medelstora och små företags) konkurrenskraft, dels bidra till främjandet av europeiska värden och principer, särskilt demokrati och mänskliga, sociala och könsrelaterade rättigheter samt arbetstagares och miljömässiga rättigheter. Detta gör att man kan se till att Europeiska unionen (EU) förfogar över lämpliga verktyg för att skydda arbetstagare och företag från otillbörliga handelsmetoder och konsumenter från skadliga och ohållbara produkter, och på så sätt förena företagens intressen med medborgarnas intressen som konsumenter och arbetstagare. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att följande utgör förutsättningar för genomförandet av EU:s nya ambitiösa handelsstrategi:






  — | En innovativ strategi för handelsförhandlingar (handelsavtal, avtal om ekonomiskt partnerskap, investeringsavtal) som säkerställer faktiskt deltagande av det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter och därmed sörjer för att handelns fördelar kommer alla deltagare i EU och partnerländerna till gagn. |
| --- | --- | --- |

1.2

—

En innovativ strategi för handelsförhandlingar (handelsavtal, avtal om ekonomiskt partnerskap, investeringsavtal) som säkerställer faktiskt deltagande av det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter och därmed sörjer för att handelns fördelar kommer alla deltagare i EU och partnerländerna till gagn.

| — | En lämplig reform av instrumenten för övervakning, utvärdering och genomförande av avtalen: de inhemska rådgivande grupperna. |
| --- | --- |

—

En lämplig reform av instrumenten för övervakning, utvärdering och genomförande av avtalen: de inhemska rådgivande grupperna.

| 1.3 | EESK anser att den dubbla reformprocessen – av förhandlingsinstrumenten och de inhemska rådgivande grupperna – kommer att göra det möjligt att uppnå ett verkligt stöd för, och därmed allmän medvetenhet om värdet av, de handels-, partnerskaps- och investeringsavtal som ingåtts, från alla aktörer som påverkas av effekterna av dessa avtal (företag, arbetstagare, konsumenter osv.) och hos båda avtalsparter (EU och partnerländerna). |
| --- | --- |

1.3

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | I februari 2021 lade kommissionen fram riktlinjerna för en ny öppen, hållbar och bestämd handelsstrategi för EU (1). Denna strategi bör säkerställa att följande tre EU-mål uppnås:






  i) | Att stödja den ekonomiska återhämtningen samt den gröna och den digitala omställningen. |
| --- | --- | --- |

2.1

i)

Att stödja den ekonomiska återhämtningen samt den gröna och den digitala omställningen.

| ii) | Att anpassa de globala reglerna till en mer hållbar och rättvis globalisering. |
| --- | --- |

ii)

Att anpassa de globala reglerna till en mer hållbar och rättvis globalisering.

| iii) | Att öka EU:s förmåga att tillvarata sina intressen och stärka sina rättigheter. |
| --- | --- |

iii)

Att öka EU:s förmåga att tillvarata sina intressen och stärka sina rättigheter.

| 2.1.1 | Flera faktorer bidrog till utarbetandet av denna nya handelsstrategi. Först och främst covid-19-pandemin, som ledde till en allvarlig reflektion om nya strategier för hälsosäkerhet, livsmedelstrygghet, råvaruförsörjning och strategiska produkter samt om globala värdekedjor i allmänhet. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Andra avgörande faktorer för utarbetandet av den nya handelsstrategi som kommissionen föreslagit är kopplade till i) den kris som Världshandelsorganisationen (WTO) befinner sig i, ii) de problematiska förbindelserna med vissa länder eller handelsblock: Kina, Ryssland och Förenta staterna, iii) de svåra förhandlingarna med Förenade kungariket, och iv) det nuvarande dödläget när det gäller vissa handelsavtal (t.ex. avtalet mellan EU och Mercosur samt avtalen om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Centralafrika och mellan EU och Östafrikanska gemenskapen). |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | I det dokument som kommissionen lagt fram anges vid flera tillfällen att EU:s nya handelsstrategi, utöver att främja de europeiska produktionssektorernas konkurrenskraft, bör bidra till att främja europeiska värden och principer, särskilt demokrati och mänskliga, sociala och könsrelaterade rättigheter samt arbetstagares och miljömässiga rättigheter. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Europaparlamentet välkomnade kommissionens förslag och uppmanade kommissionen att se till att kapitlen om handel och hållbar utveckling i de framförhandlade avtalen bidrar till att säkerställa att handelns fördelar kommer alla deltagare till gagn (2). |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | I sina senaste yttranden har EESK upprepat sin vision av EU:s handelspolitik och uttryckt sitt starka stöd för kommissionens förslag och betonat dess betydelse, relevans och aktualitet. Samtidigt har EESK framfört tydliga förväntningar och därav följande rekommendationer för en ambitiös översyn av handel och hållbar utveckling (3). |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | Just på grund av att den nya strategi som kommissionen föreslagit med rätta är ambitiös anser vi att följande utgör förutsättningar för dess genomförande:






  — | En innovativ strategi för handelsförhandlingar (handelsavtal, avtal om ekonomiskt partnerskap, investeringsavtal) som säkerställer faktiskt deltagande av det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter och därmed sörjer för att handelns fördelar kommer alla deltagare i EU och partnerländerna till gagn. |
| --- | --- | --- |

2.1.6

—

En innovativ strategi för handelsförhandlingar (handelsavtal, avtal om ekonomiskt partnerskap, investeringsavtal) som säkerställer faktiskt deltagande av det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter och därmed sörjer för att handelns fördelar kommer alla deltagare i EU och partnerländerna till gagn.

| — | En lämplig reform av instrumenten för övervakning, utvärdering och genomförande av avtalen: de inhemska rådgivande grupperna. |
| --- | --- |

—

En lämplig reform av instrumenten för övervakning, utvärdering och genomförande av avtalen: de inhemska rådgivande grupperna.

| 2.1.6.1 | Den dubbla reformprocessen – av förhandlingsinstrumenten och de inhemska rådgivande grupperna – kommer att göra det möjligt att uppnå ett verkligt stöd för, och därmed allmän medvetenhet om värdet av, de avtal (om handel, ekonomiskt partnerskap och investeringar) som ingåtts, från alla aktörer som påverkas av effekterna av dessa avtal (företag, arbetstagare, konsumenter osv.) och hos båda avtalsparter (EU och partnerländerna). |
| --- | --- |

2.1.6.1

3.   En kritisk bedömning av de nuvarande handelsavtalen

| 3.1 | EESK upprepar sin övertygelse om att multilateralism är av grundläggande betydelse för handeln och sin övertygelse om att WTO – genom en omfattande reform – bör återgå till sin roll som garant för multilateralismen, men inser i detta särskilda sammanhang att handelsavtal kan spela en avgörande roll inte bara för EU:s bilaterala handel (som trots allt står för mer än 30 % av EU:s handel med varor och tjänster), utan framför allt för spridningen av en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling för EU och dess partnerländer. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Under de senaste åren har ett antal av EU:s förhandlingsinstrument (handelsavtal, avtal om ekonomiskt partnerskap, investeringsavtal) varit föremål för särskilt kritiska bedömningar från EESK:s sida (4). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK anser att man bör utgå från dessa bedömningar för att avgöra om de nuvarande förhandlingsinstrumenten bör reformeras i syfte att se till att målen i den nya handelsstrategi som kommissionen föreslagit uppnås. |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | En första aspekt är den bristande insynen i förhandlingarna om handelsavtal. Det finns visserligen ett uppenbart behov av sekretess beträffande innehållet i de fördrag som håller på att förhandlas fram, men EESK anser att denna sekretess ändå bör medge att handelsförhandlingarna förs på ett öppet sätt och trygga ett kontinuerligt informationsflöde för de medborgare och intressenter som berörs av förhandlingarna. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.1.1 | Kommissionen har alltid visat ett tydligt motstånd mot att säkerställa full insyn i förhandlingarna genom att hänvisa till befintliga regler (5) och vissa domar från domstolen (6) samt hävda att det skulle strida mot Europeiska unionens intressen att sprida information under förhandlingarnas gång. |
| --- | --- |

3.3.1.1

| 3.3.1.2 | EESK konstaterar att kommissionen under de senaste åren har visat en viktig och intressant öppenhet som förbättrar insynsnivån genom att beträffande olika handelsavtal tillhandahålla information om rapporterna från de olika förhandlingsrundorna, det förhandlingsmandat som erhållits och de olika textförslagen samt genom att anordna möten för dialog med det civila samhället och expertgruppen för EU:s handelsavtal. |
| --- | --- |

3.3.1.2

| 3.3.1.3 | Trots dessa förbättringar bör det förhandlingsmandat som rådet antar vara mer ambitiöst och ge kommissionen större möjligheter att organisera det civila samhällets och arbetsmarknadsparternas deltagande för att säkerställa dessas verkliga delaktighet i förhandlingsprocessen. EESK har också efterlyst ett återinrättande av expertgruppen, vars mandat har löpt ut (7). |
| --- | --- |

3.3.1.3

| 3.3.1.4 | EESK inser visserligen att man måste finna en verklig balans mellan insyn och sekretess under förhandlingarna, men konstaterar att frågan om insyn fortfarande är den största källan till spänningar med de berörda parterna, det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

3.3.1.4

| 3.4 | En annan aspekt som kritiseras är att bedömningarna av avtalens konsekvenser för hållbar utveckling är ofullständiga, offentliggörs sent – när förhandlingarna redan har slutförts – eller helt saknas i avtalens partnerländer. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Det var just det sena offentliggörandet av bedömningen av konsekvenserna för hållbar utveckling av avtalet mellan EU och Mercosur som var föremål för ett klagomål från vissa icke-statliga organisationer till Europeiska ombudsmannen (8). I mars 2021 framförde Europeiska ombudsmannen följande kritik mot kommissionen: Europeiska kommissionen underlät att se till att bedömningen av konsekvenserna för hållbar utveckling slutfördes i god tid, i synnerhet innan handelsförhandlingarna mellan EU och Mercosur avslutades. Detta utgör ett administrativt missförhållande (9). |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | EESK upprepar att bedömningarna av avtalens konsekvenser för den ekonomiska, sociala och miljömässiga hållbarheten måste offentliggöras i tid – när förhandlingarna inleds – och uppdateras under förhandlingarnas gång och att de regelbundet bör ingå i en efterhandsutvärdering av avtalet i samband med dess övervakning. Dessa bedömningar måste sedan omfatta båda förhandlingsparterna: såväl EU och dess medlemsstater som staterna på andra sidan förhandlingsbordet (10). |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.5 | En annan kritik som riktats mot handelsavtalen är oförmågan att faktiskt säkerställa efterlevnad av de mänskliga rättigheterna, de sociala rättigheterna, Internationella arbetsorganisationens grundläggande konventioner samt miljö- och säkerhetsnormerna. Avtalen säkerställer dessutom inte lika villkor för alla aktörer på marknaderna (i synnerhet små och medelstora företag samt vissa produktionssektorer) (11). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Till detta kommer att handelsavtalen ibland inte beaktar utvecklingsländernas särdrag och förekomsten av asymmetrier mellan EU och partnerländerna i avtalet, vilket riskerar att leda till att de befintliga skillnaderna (t.ex. lika tillgång till livräddande läkemedel eller vacciner) inte åtgärdas eller ibland förvärras. Man tar inte heller hänsyn till den dominerande ställning som multinationella företag kan komma att inta till följd av ingåendet av handelsavtal. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | För att säkerställa ett faktiskt och omfattande deltagande av det organiserade civila samhället är ett utbrett införande av inhemska rådgivande grupper inte bara nödvändigt i alla framtida handelsförhandlingar, utan framför allt i de nuvarande avtalen om ekonomiskt partnerskap i Afrika, där inhemska rådgivande grupper saknas helt. Pågående och kommande översynsprocesser och genomförandet av det nya avtalet mellan EU och Organisationen för stater i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet (AKS-staterna) kan erbjuda en faktisk möjlighet att införa inhemska rådgivande grupper i befintliga handelsavtal som saknar detta instrument (t.ex. översynen av avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Södra Afrikas utvecklingsgemenskap, SADC). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Det civila samhällets och arbetsmarknadsparternas deltagande i förhandlingarna om och övervakningen av de avtal som EU ingått har utvecklats något sedan början. Kommittén erkänner de insatser som gjorts och har i många fall varit delaktig. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK tar del av resultaten av den nyligen genomförda studien ”Study Reviewing DG TRADE Civil Society Dialogue” (12), där dialogen med det civila samhället på europeisk och nationell nivå bedöms. Kommittén ställer sig bakom vissa av studiens resultat, men anser att man bör ta ett kvalitativt steg framåt när det gäller civilsamhällesorganisationernas och arbetsmarknadsparternas verkliga deltagande i EU:s handelspolitik. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK har upprepade gånger efterlyst ett verkligt och större deltagande av det civila samhället och arbetsmarknadens parter i alla skeden av förhandlingarna om handelsavtal på båda sidor av förhandlingsbordet (kommissionen och partnerländerna) (13). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Av alla dessa skäl anser EESK att det är dags att utveckla en ny och effektivare förhandlingsstrategi, med nya regler och förfaranden för att säkerställa ett faktiskt och effektivt deltagande av det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter. Allt detta skulle främja uppnåendet av målen i EU:s nya handelsstrategi och möjliggöra avtal som är förenliga med en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling för båda förhandlingsparter: EU och partnerländerna i handelsavtalen. |
| --- | --- |

3.11

4.   En ny förhandlingsram för handelsavtal

| 4.1 | EESK anser att EU:s nya handelspolitik ger möjlighet att utvärdera och förbättra regler, förfaranden och kriterier för att på ett mycket mer effektivt, insynsvänligt och inkluderande sätt organisera deltagandet av det organiserade civila samhället och arbetsmarknadens parter, både under förhandlingarna och därefter, under övervakningen, utvärderingen och i förekommande fall genomförandet av avtalen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK anser att man bör utarbeta en ny förhandlingsmetod för att fastställa en ny färdplan som möjliggör ett verkligt deltagande av det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter i alla skeden av förhandlingarna. Denna metod måste följas både av EU och av staterna på andra sidan förhandlingsbordet. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Det första steget i förhandlingsfärdplanen bör omfatta undertecknandet av ett samförståndsavtal mellan förhandlarna (kommissionen och de respektive staterna i motparten) som säkerställer ett ömsesidigt åtagande från förhandlarna om






  i) | att respektera de olika skedena i förhandlingarna, och |
| --- | --- | --- |

4.3

i)

att respektera de olika skedena i förhandlingarna, och

| ii) | att i de olika skedena av förhandlingarna göra det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter delaktiga som observatörer i en särskild gemensam rådgivande kommitté av berörda parter. |
| --- | --- |

ii)

att i de olika skedena av förhandlingarna göra det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter delaktiga som observatörer i en särskild gemensam rådgivande kommitté av berörda parter.

| 4.3.1 | De skeden i förhandlingarna som fastställs i samförståndsavtalet kommer att gälla både den allmänna förhandlingsrundan och eventuella tekniska förhandlingsrundor som krävs. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Inrättandet av en gemensam rådgivande kommitté av berörda parter bör bygga på samma tillvägagångssätt som sammanhållningspolitikens partnerskapsprincip. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.2.1 | Genom partnerskap utarbetas alla sammanhållningspolitiska program med hjälp av en kollektiv process där myndigheter på europeisk, regional och lokal nivå, arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer deltar. Detta partnerskap gäller i alla skeden av programplaneringsprocessen, från utarbetande till förvaltning och genomförande, övervakning och utvärdering. Detta tillvägagångssätt bidrar till att åtgärderna anpassas till alla berörda parters lokala och regionala behov och prioriteringar. |
| --- | --- |

4.3.2.1

| 4.3.3 | Valet av observatörer bland företrädarna för det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter bör baseras på det grundläggande kriteriet om verklig representativitet, oberoende och jämn fördelning mellan berörda parter. Vad gäller representativitet och oberoende bör man för arbetsmarknadens parters del utgå från de kriterier som antagits av ILO:s arbetstagargrupp och arbetsgivargrupp, medan man när det gäller övriga organisationer i det civila samhället bör utgå från deras medlemskap i internationella organ. Observatörerna i den gemensamma rådgivande kommittén av berörda parter bör åläggas att följa en särskild uppförandekod. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Utöver det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter bör den gemensamma rådgivande kommittén av berörda parter också omfatta relevanta internationella institutioner som externa observatörer, t.ex. Internationella arbetsorganisationen (ILO), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och FN:s miljöprograms sekretariat för multilaterala miljöavtal. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.4.1 | Uppförandekoden bör omfatta följande:






  i) | Rättigheter och skyldigheter för observatörerna i den gemensamma rådgivande kommittén av berörda parter, som deltar i förhandlingarna på det civila samhällets och arbetsmarknadsparternas vägnar. Det bör fastställas ett särskilt protokoll om sekretess inom ramen för uppförandekoden som föreskriver respekt för sekretessprincipen, vilket innebär en skyldighet att inte lämna ut information som sprids under det ”konfidentiella” förhandlingsskedet och skedet för tidig varning. |
| --- | --- | --- |

4.3.4.1

i)

Rättigheter och skyldigheter för observatörerna i den gemensamma rådgivande kommittén av berörda parter, som deltar i förhandlingarna på det civila samhällets och arbetsmarknadsparternas vägnar. Det bör fastställas ett särskilt protokoll om sekretess inom ramen för uppförandekoden som föreskriver respekt för sekretessprincipen, vilket innebär en skyldighet att inte lämna ut information som sprids under det ”konfidentiella” förhandlingsskedet och skedet för tidig varning.

| ii) | Principerna för utnämning av observatörerna i den gemensamma rådgivande kommittén av berörda parter på ett öppet sätt och med hänsyn till deras verkliga oberoende och representativitet samt en jämn fördelning mellan grupperingarna i det civila samhället och arbetsmarknadens parter (se punkt 4.3.3). |
| --- | --- |

ii)

Principerna för utnämning av observatörerna i den gemensamma rådgivande kommittén av berörda parter på ett öppet sätt och med hänsyn till deras verkliga oberoende och representativitet samt en jämn fördelning mellan grupperingarna i det civila samhället och arbetsmarknadens parter (se punkt 4.3.3).

| iii) | Reglerna och förfarandena för de olika förhandlingsskeden som fastställs i färdplanen för förhandlingarna. |
| --- | --- |

iii)

Reglerna och förfarandena för de olika förhandlingsskeden som fastställs i färdplanen för förhandlingarna.

Uppförandekoden bör undertecknas av alla förhandlingsdeltagare som är observatörer i den gemensamma rådgivande kommittén.

| 4.4 | Färdplanen för förhandlingarna bör omfatta följande skeden, som upprepas cykliskt fram till slutet av förhandlingarna. |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Det konfidentiella förhandlingsskedet. I detta skede deltar både förhandlingsparterna (kommissionen och länderna i det geografiska område som är motpart i förhandlingarna) och företrädarna för det civila samhället och arbetsmarknadens parter i egenskap av observatörer, som genom undertecknandet av protokollet om sekretess i uppförandekoden åtar sig att hålla den information som de förfogar över i detta skede konfidentiell. I detta skede bör ILO inför förhandlingarna lägga fram en lägesrapport om ratificeringen och genomförandet av de grundläggande konventionerna i tredjelandet, som görs tillgänglig för alla runt förhandlingsbordet (förhandlare och observatörer). En sådan rapport skulle inte vara bindande, men skulle bidra till att visa huruvida de sociala normerna respekteras i de länder som omfattas av avtalet. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Skedet för tidig varning med den gemensamma rådgivande kommittén. I detta skede fastställer observatörerna känsliga frågor i förhandlingarna, där förhandlingarna inte leder till tillfredsställande lösningar för det civila samhället och arbetsmarknadens parter. Detta skede är fortfarande ett ”konfidentiellt skede” där observatörerna måste iaktta fullständig sekretess. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Skedet med öppen kommunikation. Både kommissionen och länderna i det geografiska område som är motpart i förhandlingarna lägger regelbundet fram en offentlig och gemensam informationsrapport om hur förhandlingarna fortskrider. I detta skede kan observatörerna uttrycka sina bedömningar enligt Chatham House-regeln (14) för att redogöra för känsliga förhandlingsfrågor som identifierats i det tidigare skedet för tidig varning med den rådgivande kommittén. Detta skede är ett offentligt skede där man redogör för de preliminära resultaten av förhandlingarna. Det är ett skede som syftar till att informera allmänheten om läget i förhandlingarna. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Skedet med framläggande av den preliminära oberoende konsekvensbedömningsrapporten om handelsavtalet. I detta skede lägger båda parter (kommissionen och länderna i det geografiska område som är motpart) fram en preliminär oberoende konsekvensbedömning av avtalet. Det är i detta skede som det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter ger uttryck för sina bedömningar av avtalets ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser, bl.a. genom egna oberoende analyser. Ett viktigt bidrag bör komma från de ”externa observatörerna”, som bör lägga fram en rapport för alla parter som offentliggörs. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | När skedet med framläggande av den preliminära konsekvensbedömningsrapporten avslutats, inleds det konfidentiella förhandlingsskedet igen, följt av skedet för tidig varning med den rådgivande kommittén, sedan skedet med öppen kommunikation och slutligen skedet med framläggande av den slutliga konsekvensbedömningsrapporten om handelsavtalet. Förhandlingscykeln kommer att fortsätta till dess att den avslutas genom att avtalet undertecknas, eller inte undertecknas, av företrädarna för kommissionen och länderna i det geografiska område som är motpart. |
| --- | --- |

4.4.5

| 4.4.6 | Om avtalet undertecknas av parterna ska de – tillsammans med det civila samhällets och arbetsmarknadsparternas observatörer i den rådgivande gruppen – utarbeta ett särskilt protokoll om inrättande av de inhemska rådgivande grupperna (för EU och för partnerländerna) med regler för dessas verksamhet (se punkt 5.5.2). |
| --- | --- |

4.4.6

| 4.4.7 | EESK anser att den föreslagna förhandlingsramen skulle utgöra en utmaning för alla parter i förhandlingarna. Denna utmaning gör att alla berörda aktörer (kommissionen, det civila samhällets organisationer, arbetsmarknadens parter och de externa observatörerna) måste vara medvetna om sina roller och att alla berörda aktörer måste uppvisa en särskilt hög nivå av professionalism och förberedelse. EESK anser att det skulle vara lämpligt att stärka Europaparlamentets deltagande. Parlamentet bör spela en större roll i förhandlingarna om och övervakningen av avtalen. Kommittén är också övertygad om att detta är det enda sättet att se till att alla, inklusive det civila samhället och arbetsmarknadens parter, verkligen är delaktiga i handelsförhandlingarna och därigenom faktiskt stöder avtalets innehåll. |
| --- | --- |

4.4.7

5.   Ett förslag till reform av de inhemska rådgivande grupperna för övervakning, utvärdering och genomförande av avtalen

| 5.1 | EU står för närvarande inför en växande efterfrågan på inkluderande och demokratisk dialog från det civila samhällets och arbetsmarknadsparternas sida, inte bara under utarbetandet av handelsavtalen utan även under genomförandet av dem (15). EESK välkomnar kommissionens insatser för att ge utrymme för diskussion och deltagande, men anser att det är mycket viktigt att förbättra förfarandena för övervakning, utvärdering och genomförande av dessa avtal. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESK anser att de rådgivande instrument – inhemska rådgivande grupper – som inrättats för att övervaka genomförandet och efterlevnaden av åtagandena i kapitlen om handel och hållbar utveckling, och i framtiden hela handelsavtalen, inte på ett tillfredsställande sätt uppfyller de fastställda målen. Dessa inhemska rådgivande grupper uppvisar brister när det gäller både kriterierna för deras sammansättning och avsaknaden av tydliga regler för deras funktionssätt. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Enligt de politiska rekommendationerna i det icke-officiella dokumentet från EU:s inhemska rådgivande grupper (16) och den nyligen genomförda analysen av EU:s och partnerländernas inhemska rådgivande grupper (17) kan de inhemska rådgivande grupperna bedömas på grundval av fyra olika framgångsnivåer, utifrån deras förmåga att






  1) | fungera, |
| --- | --- | --- |

5.3

1)

fungera,

| 2) | utbyta information, |
| --- | --- |

2)

utbyta information,

| 3) | övervaka avtalen, |
| --- | --- |

3)

övervaka avtalen,

| 4) | åstadkomma politiskt genomslag. |
| --- | --- |

4)

åstadkomma politiskt genomslag.

| 5.3.1 | När det gäller deras förmåga att fungera är de inhemska rådgivande grupperna – tack vare EESK:s viktiga funktion som sekretariat – aktiva i EU, medan de bara finns i några av partnerländerna (18). I de partnerländer där de finns har de uppenbara organisatoriska problem – på grund av en uppenbar brist på ekonomiska resurser (19) – samt problem med representativitet, jämn fördelning mellan intressegrupperna och oberoende hos de organisationer som ingår i dem (20). |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | När det gäller förmågan att utbyta information hos de aktörer som ingår i inhemska rådgivande grupper verkar det även här finnas en tydlig skillnad mellan EU:s och partnerländernas inhemska rådgivande grupper i fråga om ett allmänt informationsutbyte. Vid sidan av vissa meningsskiljaktigheter är informationsutbytet i allmänhet gott mellan dialogdeltagarna i EU:s inhemska rådgivande grupper, medan spänningar mellan företrädarna för näringslivet och övriga företrädare förekommer i partnerländernas inhemska rådgivande grupper. På båda sidor kvarstår dock otillfredsställande förbindelser mellan regeringarna och respektive inhemska rådgivande grupper (den s.k. vertikala dialogen). Man efterlyser också en mer strukturerad och fördjupad gränsöverskridande dialog mellan EU:s och partnerländernas inhemska rådgivande grupper, särskilt under det årliga transnationella sammanträdet med det civila samhället och genom särskilda sammanträden mellan de inhemska rådgivande grupperna inom ramen för samma avtal. |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | När det gäller övervakningen av avtalen måste det, trots att detta är de inhemska rådgivande gruppernas huvudsyfte, erkännas att det är svårt att förverkliga. Oförmågan att övervaka genomförandet och efterlevnaden av kapitlet om handel och hållbar utveckling beror främst på att det saknas särskilda resurser för övervakning och på bristande tillgänglighet och ansvarsskyldighet från regeringarnas sida. I detta sammanhang kan man därför inte annat än välkomna kommissionens och EU:s inhemska rådgivande gruppers påtryckningar på partnerländernas regeringar för att öka deras ansvarsskyldighet under övervakningen (21). En icke-bindande informationsrapport från ILO och OECD som ställs till de inhemska rådgivande gruppernas förfogande skulle utgöra en tillförlitlig grund för bedömningen av handelsavtalet. |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.4 | Det råder inget tvivel om att de inhemska rådgivande gruppernas politiska genomslag, dvs. deras förmåga att påverka genomförandet av överenskommelserna i kapitlet om handel och hållbar utveckling, hittills har varit helt otillräckligt. Kommissionen bör fastställa mer ambitiösa kriterier för att regeringarna ska ta hänsyn till rekommendationerna från de inhemska rådgivande grupperna. Även om de inhemska rådgivande gruppernas åtaganden är bindande brister det dessutom i faktisk verkställbarhet och ständig medverkan från de inhemska rådgivande gruppernas sida i tvistemålsförfarandet (22). |
| --- | --- |

5.3.4

| 5.4 | Mot bakgrund av dessa överväganden anser EESK att man bör genomföra en genomgripande reform av de inhemska rådgivande grupperna för att undanröja de brister som beskrivs (i punkterna 5.3.1–5.3.4). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESK upprepar behovet av att för alla typer av avtal som förhandlats fram inrätta ett enda organ för det civila samhällets och arbetsmarknadsparternas deltagande (den reformerade inhemska rådgivande gruppen), som kan övervaka genomförandet och efterlevnaden av avtalen och utvärdera deras resultat (23). |
| --- | --- |

5.5

| 5.5.1 | Detta organ bör vara gemensamt och fullt fungerande för båda parter i avtalet (EU och partnerländerna) och bör täcka alla aspekter av avtalet, med prioritet åt alla inslag i avtalet som påverkar genomförandet av kapitlet om handel och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

5.5.1

| 5.5.2 | EESK anser att alla avtal som undertecknas bör omfatta ett protokoll om de inhemska rådgivande gruppernas funktionssätt för att skapa en stabil institutionaliserad ram med regler för dessas funktionssätt för båda parter i avtalet (EU och partnerländerna), där följande fastställs:






  a) | Kriterier för att utnämna den inhemska rådgivande gruppens medlemmar som säkerställer dessas representativitet, en jämn fördelning mellan intressegrupperna och deras oberoende (se punkt 4.3.3). |
| --- | --- | --- |

5.5.2

a)

Kriterier för att utnämna den inhemska rådgivande gruppens medlemmar som säkerställer dessas representativitet, en jämn fördelning mellan intressegrupperna och deras oberoende (se punkt 4.3.3).

| b) | Ett åtagande om att säkerställa Internationella arbetsorganisationens (ILO) deltagande i de inhemska rådgivande grupperna som extern observatör så att genomförandet av dess konventioner inom ramen för frihandelsavtalen kan övervakas med hjälp av den interna övervakningsmekanismen och en särskild rapport om eventuella problem vid genomförandet av de sociala normerna i kapitlet om handel och hållbar utveckling kan ställas till förhandlingsparternas förfogande. Dessutom kommer deltagandet av Organisationen för ekonomisk utveckling och samarbete (OECD) att göra det möjligt att genom de nationella kontaktpunkterna och de berörda regeringarna övervaka genomförandet av riktlinjerna för multinationella företag, särskilt nedströms i leveranskedjan. Dessa organs bedömningar kommer dock inte att vara bindande för den inhemska rådgivande gruppen. |
| --- | --- |

b)

Ett åtagande om att säkerställa Internationella arbetsorganisationens (ILO) deltagande i de inhemska rådgivande grupperna som extern observatör så att genomförandet av dess konventioner inom ramen för frihandelsavtalen kan övervakas med hjälp av den interna övervakningsmekanismen och en särskild rapport om eventuella problem vid genomförandet av de sociala normerna i kapitlet om handel och hållbar utveckling kan ställas till förhandlingsparternas förfogande. Dessutom kommer deltagandet av Organisationen för ekonomisk utveckling och samarbete (OECD) att göra det möjligt att genom de nationella kontaktpunkterna och de berörda regeringarna övervaka genomförandet av riktlinjerna för multinationella företag, särskilt nedströms i leveranskedjan. Dessa organs bedömningar kommer dock inte att vara bindande för den inhemska rådgivande gruppen.

| c) | En verkligt aktiv roll för de inhemska rådgivande grupperna när det gäller att inleda tvistlösningsförfaranden, i alla frågor i avtalet som inhemska rådgivande grupper hänskjuter till den ansvariga för efterlevnaden av handelsbestämmelserna. |
| --- | --- |

c)

En verkligt aktiv roll för de inhemska rådgivande grupperna när det gäller att inleda tvistlösningsförfaranden, i alla frågor i avtalet som inhemska rådgivande grupper hänskjuter till den ansvariga för efterlevnaden av handelsbestämmelserna.

| d) | En tidsplan med bindande och verkställbara färdplaner för åtagandena i avtalet, med tydliga tidsfrister för deras ratificering. |
| --- | --- |

d)

En tidsplan med bindande och verkställbara färdplaner för åtagandena i avtalet, med tydliga tidsfrister för deras ratificering.

| e) | En uppdaterad vägledning för genomförandet av åtagandena i avtalet med en uppsättning kvalitativa och kvantitativa indikatorer för den löpande övervakningen av avtalet och efterhandsbedömningen av dess konsekvenser. |
| --- | --- |

e)

En uppdaterad vägledning för genomförandet av åtagandena i avtalet med en uppsättning kvalitativa och kvantitativa indikatorer för den löpande övervakningen av avtalet och efterhandsbedömningen av dess konsekvenser.

| f) | Det datum då den oberoende efterhandsbedömningen av avtalets konsekvenser ska läggas fram beträffande varje avtalspart (EU och partnerländerna) om parterna anser det lämpligt att tidigarelägga fristen på fem år. |
| --- | --- |

f)

Det datum då den oberoende efterhandsbedömningen av avtalets konsekvenser ska läggas fram beträffande varje avtalspart (EU och partnerländerna) om parterna anser det lämpligt att tidigarelägga fristen på fem år.

| g) | Antalet sammanträden som varje inhemsk rådgivande grupp ska hålla under året för varje avtalspart (EU och partnerländerna). |
| --- | --- |

g)

Antalet sammanträden som varje inhemsk rådgivande grupp ska hålla under året för varje avtalspart (EU och partnerländerna).

| h) | En skyldighet att hålla ett årligt sammanträde mellan EU:s och partnerlandets inhemska rådgivande grupp. |
| --- | --- |

h)

En skyldighet att hålla ett årligt sammanträde mellan EU:s och partnerlandets inhemska rådgivande grupp.

| i) | Ett åtagande om att säkerställa ett årligt sammanträde för EU:s och partnerländernas inhemska rådgivande grupper i Bryssel med aktivt deltagande av alla grupperingar i de inhemska rådgivande grupperna. |
| --- | --- |

i)

Ett åtagande om att säkerställa ett årligt sammanträde för EU:s och partnerländernas inhemska rådgivande grupper i Bryssel med aktivt deltagande av alla grupperingar i de inhemska rådgivande grupperna.

| j) | Ett åtagande om att inrätta en webbaserad plattform där deltagarna i den inhemska rådgivande gruppen kan bli medvetna om vikten av ”ömsesidigt lärande mellan inhemska rådgivande grupper”, utbyta nödvändig information om t.ex. särskilda ämnen (arbetstagares rättigheter, mänskliga rättigheter, handelseffekter av reglerna för ekologiskt jordbruk osv.), utbyta möjlig bästa praxis och inrätta särskilda onlinekurser för deltagarna i inhemska rådgivande grupper. |
| --- | --- |

j)

Ett åtagande om att inrätta en webbaserad plattform där deltagarna i den inhemska rådgivande gruppen kan bli medvetna om vikten av ”ömsesidigt lärande mellan inhemska rådgivande grupper”, utbyta nödvändig information om t.ex. särskilda ämnen (arbetstagares rättigheter, mänskliga rättigheter, handelseffekter av reglerna för ekologiskt jordbruk osv.), utbyta möjlig bästa praxis och inrätta särskilda onlinekurser för deltagarna i inhemska rådgivande grupper.

| k) | En sammanträdeskalender som gör att kommissionen, Europaparlamentet och rådet kan ta del av hur arbetet i de inhemska rådgivande grupperna fortskrider. |
| --- | --- |

k)

En sammanträdeskalender som gör att kommissionen, Europaparlamentet och rådet kan ta del av hur arbetet i de inhemska rådgivande grupperna fortskrider.

| l) | De ekonomiska resurser som krävs för de inhemska rådgivande gruppernas verksamhet. |
| --- | --- |

l)

De ekonomiska resurser som krävs för de inhemska rådgivande gruppernas verksamhet.

| m) | Ett åtagande om att utarbeta en årlig rapport om de respektive inhemska rådgivande gruppernas verksamhet. I denna rapport kan de inhemska rådgivande grupperna fastställa prioriteringar och rekommendationer för genomförandet av kapitlet om handel och hållbar utveckling, och kommissionen kommer att vara skyldig att införliva dessa prioriteringar och rekommendationer i EU:s prioriteringar för genomförandet av kapitlet om handel och hållbar utveckling eller förklara varför de inte införlivas. |
| --- | --- |

m)

Ett åtagande om att utarbeta en årlig rapport om de respektive inhemska rådgivande gruppernas verksamhet. I denna rapport kan de inhemska rådgivande grupperna fastställa prioriteringar och rekommendationer för genomförandet av kapitlet om handel och hållbar utveckling, och kommissionen kommer att vara skyldig att införliva dessa prioriteringar och rekommendationer i EU:s prioriteringar för genomförandet av kapitlet om handel och hållbar utveckling eller förklara varför de inte införlivas.

| n) | Ett åtagande om att ge EESK i uppdrag att organisera den inhemska rådgivande gruppen för EU:s del och i uppgift att ge tekniskt stöd till det transnationella sammanträdet mellan EU:s och partnerländernas inhemska rådgivande grupper. I detta sammanhang kommer EESK:s sekretariat att tillhandahålla tekniskt stöd för att kartlägga motparter i partnerländerna (för kriterierna, se punkt 4.3.3), hjälpa de inhemska rådgivande gruppernas ordförandeskap att fastställa dagordningen, leda sammanträdena, utarbeta sammanträdesrapporter, lägga fram rapporter för EU-institutionerna och det civila samhället samt ta ansvar för att tillhandahålla nödvändig information. |
| --- | --- |

n)

Ett åtagande om att ge EESK i uppdrag att organisera den inhemska rådgivande gruppen för EU:s del och i uppgift att ge tekniskt stöd till det transnationella sammanträdet mellan EU:s och partnerländernas inhemska rådgivande grupper. I detta sammanhang kommer EESK:s sekretariat att tillhandahålla tekniskt stöd för att kartlägga motparter i partnerländerna (för kriterierna, se punkt 4.3.3), hjälpa de inhemska rådgivande gruppernas ordförandeskap att fastställa dagordningen, leda sammanträdena, utarbeta sammanträdesrapporter, lägga fram rapporter för EU-institutionerna och det civila samhället samt ta ansvar för att tillhandahålla nödvändig information.

| 5.5.3 | En grundläggande roll kommer att spelas av kriterierna för löpande övervakning, som ska säkerställa efterlevnaden av åtagandena i avtalet och avse ekonomiska/handelsrelaterade, sociala, miljörelaterade och hälsosäkerhetsrelaterade frågor. |
| --- | --- |

5.5.3

| 5.5.4 | EESK anser att dess roll, på grundval av reformen av de inhemska rådgivande grupperna, kommer att vara av grundläggande betydelse och kräva en lämplig anpassning av de mänskliga och ekonomiska resurserna. EESK upprepar därför sin uppmaning till budgetmyndigheterna att när reformen genomförts tillhandahålla ytterligare anslag i linje med de löpande utgifter som kommissionen räknar med, för att hjälpa de inhemska rådgivande grupperna att genomföra den planerade verksamheten både kvantitativt och kvalitativt. |
| --- | --- |

5.5.4

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2021) 66 final.

1

(2)  Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om översynen av EU:s handelspolitik (2020/2761(RSP)).

2

(3)  EUT C 105, 4.3.2022, s. 148, EUT C 105, 4.3.2022, s. 40, EUT C 364, 28.10.2020, s. 53, EUT C 364, 28.10.2020, s. 160, EUT C 159, 10.5.2019, s. 28.

3

(4)  EUT C 105, 4.3.2022, s. 148, EUT C 105, 4.3.2022, s. 40, REX/530, ”Utvärdering av det civila samhällets roll i strukturerna för deltagande i avtalet mellan EU och Colombia/Peru/Ecuador”, föredragande: Giuseppe Iuliano. EUT C 364, 28.10.2020, s. 160, EUT C 47, 11.2.2020, s. 38, REX/503, ”På väg mot ett associeringsavtal mellan EU och Mercosur”, föredragande: Josep Puxeu Rocamora, medföredragande: Mário Soares.

4

(5)  Artikel 4 i förordning (EG) nr 1049/2001.

5

(6)  Skrivelse genom vilken kommissionen vägrar att ge organisationen ”Les Amis de la Terre” tillgång till en handling. 2019 [b]. https://www.asktheeu.org/fr/request/7049/response/23196/attach/3/Signed%20letter.pdf?cookie_passthrough=1, hämtad 30/7/2020, s. 2.

6

(7)  EUT C 374, 16.9.2021, s. 73 se ovan.

7

(8)  ClientEarth, Fern, Veblen Institute, Fondation Nicolas Hulot pour la Nature et l’Homme och FIDH (Internationella federationen för mänskliga rättigheter).

8

(9)  Beslut i ärende 1026/2020/MAS om Europeiska kommissionens underlåtenhet att slutföra en uppdaterad bedömning av konsekvenserna för hållbar utveckling innan handelsförhandlingarna mellan EU och Mercosur avslutades.

9

(10)  EUT C 47, 11.2.2020, s. 38 se ovan.

10

(11)  EUT C 105, 4.3.2022, s. 148 se ovan, REX/532, EUT C 364, 28.10.2020, s. 160 se ovan.

11

(12)  Mars 2021, Europeiska unionen, ”Study Reviewing DG TRADE Civil Society Dialogue”. Tetra Tech – Deloitte.

12

(13)  EUT C 105, 4.3.2022, s. 40, EUT C 105, 4.3.2022, s. 148, EUT C 159, 10.5.2019, s. 28.

13

(14)  När ett möte, eller en del av det, hålls enligt Chatham House-regeln är deltagarna fria att använda den mottagna informationen, men varken talarens eller talarnas eller någon annan deltagares identitet eller tillhörighet får röjas.

14

(15)  ”Non-paper from the Netherlands and France on trade, social economic effects and sustainable development”.

15

(16)  ”Non-paper: Strengthening and Improving the Functioning of EU Trade Domestic Advisory Groups”.

16

(17)  Martens, D., Potjomkina, D., Orbie, J., 2020, ”Domestic Advisory Groups in EU trade agreements – Stuck at the Bottom or Moving up the Ladder?” Friederich-Ebert-Stiftung – universitetet i Gent.

17

(18)  Ett exempel är Peru, där det civila samhällets organisationer, på grund av den peruanska regeringens bristande vilja att inrätta en särskild inhemsk rådgivande grupp, har skapat en inhemsk rådgivande ”skuggrupp”, som tyvärr inte erkänts av EU. Martens et al., 2020, se ovan.

18

(19)  EESK tillhandahåller sekretariatet för EU:s alla inhemska rådgivande grupper. Ungefär 78 % (36/46) av respondenterna bland EU:s inhemska rådgivande grupper anser att gruppsammanträdena är väl förberedda av sekretariatet. De flesta inhemska rådgivande grupper utanför EU har dock inget liknande stöd för att hjälpa dem att organisera och förbereda sitt arbete. Huvuddelen av deras arbete utförs ofta av deras ordförande (och ibland vice ordförande), som har begränsade möjligheter att ägna mycket tid åt detta. Martens, D., et al., se ovan, s. 16.

19

(20)  Detta är fallet med Sydkoreas inhemska rådgivande grupp, som trots betydande framsteg fortfarande uppvisar brister i fråga om representativitet och oberoende. Martens, D., et al., 2020, se ovan.

20

(21)  I avtalet mellan EU och Sydkorea ledde politiska påtryckningar till ett officiellt klagomål, och expertpanelen fastslog att landet inte efterlevde ILO:s konventioner.

21

(22)  EUT C 105, 4.3.2022, s. 40.

22

(23)  EUT C 159, 10.5.2019, s. 28.

23

---

Figur 1

De olika förhandlingsskedena (färdplanen)

Image 1C2902022SV1110120220323SV0003.0001201212Figur 1De olika förhandlingsskedena (färdplanen)Figur 2De olika förhandlingsskedena (färdplanen)

Figur 2

De olika förhandlingsskedena (färdplanen)

Image 2C2902022SV1110120220323SV0003.0001201212Figur 1De olika förhandlingsskedena (färdplanen)Figur 2De olika förhandlingsskedena (färdplanen)

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/22

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vad krävs för att åstadkomma social acceptans för energiomställningen och omställningen till ett koldioxidsnålt samhälle?

(Förberedande yttrande på begäran av det franska rådsordförandeskapet)

(2022/C 290/04)

| Föredragande: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Pierre Jean COULON |

Föredragande:

Arnaud SCHWARTZ

Medföredragande:

Pierre Jean COULON

| Remiss | Franska rådsordförandeskapet, 20.9.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av sektionen | 10.3.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 224/6/5 |

Remiss

Franska rådsordförandeskapet, 20.9.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av sektionen

10.3.2022

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

224/6/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | För att åstadkomma social acceptans för energiomställningen, med beaktande av inkomna ståndpunkter under dess planerings- och genomförandefaser, ber Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) alla berörda parter att eftersträva följande förbättringar: oberoende förfaranden, högkvalitativ och tillgänglig information, fritt och brett deltagande, tydliga villkor, ansvarsskyldighet och hänsyn till deltagande vid beslut, öppenhet och insyn, uppföljning av planer och projekt från ”vaggan till graven” samt en omställning som är ekonomiskt överkomlig och funktionell (utifrån tillgängliga lösningar, t.ex. laddningsstationer för elfordon på bra platser och i tillräckligt antal). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK uppmanar EU att betydligt starkare driva på för fördelningsmässig rättvisa och prosumtion med hjälp av finansiella incitament, eftersom de är den enskilda faktor som mest påverkar hur energiomställningen accepteras på lokal nivå. Information bör finnas tillgänglig om dessa incitament, och deras processer bör vara enkla. Energiunionens mål att sätta medborgarna i centrum för politiken, säkerställa att de själva lätt kan bli energiproducenter och dra nytta av ny teknik måste förverkligas mycket snabbare än hittills. EESK påpekar därtill att det är viktigt att ett projekts fördelar såväl som uppfattade kostnader fördelas jämnt över samhället. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK föreslår att EU ska identifiera och undanröja hinder som i förekommande fall förklarar befolkningens låga delaktighet och stöd. Som en allmän regel ökar acceptansen i samhället när berörda befolkningsgrupper och organisationer i det civila samhället ges tillfälle att delta i framtagandet av förslag och planeringen av beslut. Därför bör en handlingsplan som syftar till att öka deltagandet titta på faktorer som tidsbrist, medborgarskapsutbildning och berörda myndigheters ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK skulle vilja se att samråd ända från planeringsstadiet sker i större omfattning än för närvarande med ett större engagemang från allmänheten sida och då särskilt från arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer. Vi önskar se en tydlig koppling mellan mål och planering på alla förvaltningsnivåer, hela vägen fram till det lokala genomförandet av omställningen. Detta är avgörande för att vi ska få till stånd en större social acceptans och snabbare uppnå energiomställningens mål. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK betonar att det för att öka acceptansen bland befolkningen och berörda parter också krävs särskilda insatser och åtgärder såsom livslångt lärande, omskolning och kompetenshöjning för arbetskraften, stöd till företag samt informationskampanjer som riktar sig till de olika målgrupper som påverkas av omställningen. Informationen bör framför allt betona varför energiomställningen är nödvändig – den innebär rättvisare och renare energi för individen såväl som för samhället – samt på lång sikt billigare för medborgarna. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK upprepar dock att energiomställningen kommer att föranleda individuella och kollektiva förändringar bland medborgare, företag, kommuner osv. På grund av att energipolitiken hitintills inte har tagit hänsyn till negativa externa effekter av fossila bränslen innebär utfasningen av dessa bränslen på kort sikt högre kostnader för producenterna och högre priser för konsumenterna. Vi måste tala mer öppet om detta. Med tanke på de nuvarande energipriserna kan det bli svårt för konsumenterna att frivilligt acceptera ännu högre priser. Det är viktigt att ha detta i åtanke. Utöver det är det också viktigt att informera om de positiva följderna av en rättvis omställning. I den rådande debatten får negativa berättelser alltför ofta stort utrymme. En grundläggande förutsättning för att omställningen till en koldioxidneutral ekonomi ska vinna social acceptans och bli framgångsrik är att man bevarar de europeiska företagens konkurrenskraft på världsmarknaden, så att onödiga påfrestningar på ekonomin och arbetslöshet undviks. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK påtalar att befintlig beskattning på fossila bränslen och ny miljöbeskattning utgör utgifter som i högre grad påverkar ekonomin i låginkomsthushåll än i välbeställda hushåll. Subventioner och beskattning som kan skada miljön måste gradvis fasas ut och avskaffas, vilket ofta utlovas av politiker. Intäkterna från sådan ny grön beskattning bör därför i synnerhet gå till social innovation, till att understödja utsatta hushålls energiomställning och bevara deras köpkraft. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK påminner också om att alla funderingar och åtgärder som rör omställningen till ett koldioxidsnålt samhälle måste genomsyras av konceptet om en rättvis omställning. En rättvis omställning bör bestå av mer än en uppsättning politiska mål, eftersom den utgör grunden för social acceptans för energiomställningen. På EU-nivå bör 55 % -paketet kompletteras med en rättslig ram för en rättvis omställning, vilken till exempel bör omfatta konkreta förslag från detta yttrande som kan införlivas i nationella energi- och klimatplaner. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK efterlyser en omprövning av 55 %-paketet för att förbättra kapaciteten att hantera instabila energipriser och problem till följd av nödsituationer, inbegripet krig, samt införande av lämpliga bestämmelser för att hantera sådana situationer på ett sätt som undviker negativa effekter för slutanvändarna. |
| --- | --- |

1.9

2.   Bakgrund och definitioner

| 2.1 | Mänskligheten tampas med att jordens resurser är ändliga (1), att den biologiska mångfalden kollapsar och att klimatet blir varmare. Energiomställningen och omställningen till en koldioxidneutral ekonomi utgör en konkret (framför allt genom ändrade vanor, både individuellt och kollektivt) och civilisationsomvälvande omstöpning av våra samhällen. Den måste göra det möjligt för oss att minska våra material- och energibehov samtidigt som vi tar hänsyn till allas bästa (2), och detta på ett demokratiskt och rättvist sätt samt med respekt för ekosystemen (3). |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Att under kommande årtionden fortsätta att utvinna fossila bränslen i samma omfattning som nu är inte ett alternativ, av miljömässiga, försörjningsmässiga såväl som av sociala skäl. Omställningen till ett koldioxidneutralt samhälle måste därför ske mycket brådskande. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Inom ramen för den gröna tillväxten (4) kan dock de låga avkastningarna på energiinvesteringar i alternativa energikällor innebära en risk för systemkollaps för våra ekonomier. Vi får inte heller glömma gruvdriftens möjliga förödande konsekvenser för miljön. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | För ökad samstämmighet och social acceptans måste vi






  — | minska efterfrågan på råmineraler genom att förbättra återvinningen av dem, |
| --- | --- | --- |

2.1.3

—

minska efterfrågan på råmineraler genom att förbättra återvinningen av dem,

| — | utföra konsekvensbedömningar för en omställning som bättre undviker, minskar eller kompenserar för användningen av sådana råvaror, |
| --- | --- |

—

utföra konsekvensbedömningar för en omställning som bättre undviker, minskar eller kompenserar för användningen av sådana råvaror,

| — | få till stånd en cirkulär ekonomi inom sektorn för förnybar energi, |
| --- | --- |

—

få till stånd en cirkulär ekonomi inom sektorn för förnybar energi,

| — | stimulera energieffektivitet och drastiskt minska den totala efterfrågan på energi, |
| --- | --- |

—

stimulera energieffektivitet och drastiskt minska den totala efterfrågan på energi,

| — | ompröva förslagen i 55 %-paketet för att förbättra kapaciteten att hantera instabila energipriser och problem till följd av nödsituationer, inklusive krig. |
| --- | --- |

—

ompröva förslagen i 55 %-paketet för att förbättra kapaciteten att hantera instabila energipriser och problem till följd av nödsituationer, inklusive krig.

| 2.1.4 | Med tanke på de begränsningar som finns i scenarier kopplade till teknikrisk, misslyckande med koldioxidsänkor eller energieffektivitet, blir det nödvändigt att inte bara skapa manöverutrymme genom återhållsamhet i systemet, men också genom att skapa större acceptans för åtgärder för anpassning till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.2 | Förutsättningarna för att vinna social acceptans för omställningen har undersökts i vetenskapliga studier under de senaste åren. EESK tar fasta på dessa i föreliggande yttrande, som bland annat syftar till att förbättra metoderna inom EU:s institutioner och medlemsstater. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Den sociala acceptansen för projekt som gynnar energiomställningen är en mycket komplex fråga. Den bottnar i aspekter som synen på föreslagen teknik och därmed förknippade risker (sociala, hälsorelaterade, ekonomiska osv.), möjliga alternativ, kostnadsuppskattningar och fördelar med rekommenderade alternativ samt lokala attityder där projekt förläggs. För att vinna social acceptans måste sådana projekt diskuteras med befolkningen, liksom med alla berörda parter. Man bör också ställa sig mer övergripande frågor kring hur regioner kan utvecklas och hur man vill att det ska vara att leva där. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | De viktigaste faktorerna för social acceptans, enligt både EESK och flera studier (5), är






  — | förtroendet för samhällsstyrningen och ett rättvist beslutsfattande, |
| --- | --- | --- |

2.4

—

förtroendet för samhällsstyrningen och ett rättvist beslutsfattande,

| — | en rättvis och ekonomiskt överkomlig omställning, |
| --- | --- |

—

en rättvis och ekonomiskt överkomlig omställning,

| — | farhågor kring placering och planering, |
| --- | --- |

—

farhågor kring placering och planering,

| — | effekterna av sociodemografiska faktorer, |
| --- | --- |

—

effekterna av sociodemografiska faktorer,

| — | socioteknisk genomförbarhet. |
| --- | --- |

—

socioteknisk genomförbarhet.

| 2.5 | Låt oss nu se vad dessa begrepp omfattar och vilka av dem som kan inspirera metoderna för genomförandet av omställningen till en koldioxidsnål ekonomi. |
| --- | --- |

2.5

3.   Villkor för genomförandet

3.1   Förtroende för samhällsstyrningen och ett rättvist beslutsfattande

| 3.1.1 | Många studier har visat att förtroende är avgörande för graden av social acceptans. Det råder ett samband mellan rättvist beslutsfattande, förtroende och acceptans för omställningen. Med insyn i beslutsfattandet och förbättrad kommunikation ökar det ömsesidiga förtroendet mellan projektutvecklare och lokalsamhällen. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | EESK bekräftar därför att rättsstatsprincipen bör stå i fokus, till exempel när det gäller hur de olika EU-fonderna nyttjas. På samma sätt anser kommittén att kommissionen snabbt bör offentliggöra sina förslag på alla officiella språk och i en lättillgänglig form för att säkerställa en bred tillgång till dem och deltagande. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Studier visar dessutom att medborgardeltagande bidrar till att lösa problem på lokal nivå och ökar det ömsesidiga förtroendet. Att få ut information är avgörande för att komma till rätta med missuppfattningar om omställningen och de åtgärder eller verktyg som krävs för den. Det är därför viktigt att hålla samråd om till exempel aspekter som rör placering, kostnader samt eventuella negativa miljömässiga, ekonomiska, hälsorelaterade och sociala följder av projekt inom ramen för energiomställningen, men också om deras fördelar. Detta kan dessutom bidra till att öka allmänhetens acceptans för att nya anläggningar uppförs i närområdet. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | För att åstadkomma acceptans i samhället anser EESK därför att det är av största vikt att medborgare och berörda intressenter kommer till tals. Man bör skapa ett ömsesidigt förtroende med hjälp av öppen kommunikation och möjligheter att delta i tidiga skeden av energiomställningsrelaterade insatser och projekt (6) på alla lämpliga förvaltningsnivåer, från lokal nivå till EU-nivå. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Det är viktigt att åberopa lokalt stöd, särskilt från de organisationer i det civila samhället som offentligt förespråkar en vetenskapsbaserad omställning, för att främja deltagande och skapa förtroende (7). Dessa lokala nätverk kan bidra till att informera allmänheten på ett naturligare sätt och fungera som en motpol mot eventuella missuppfattningar som sprids. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Deltagandedemokrati är i dag en central aspekt av den europeiska medborgarskapsmodellen. Lissabonfördraget säkerställer balansen mellan representativ demokrati och deltagandedemokrati. Ur internationell synvinkel regleras tillgång till information och allmänhetens deltagande i planering och utveckling i två av Århuskonventionens tre pelare. Genomförandet av dessa två samt av pelaren för tillgång till rättslig prövning måste förbättras (8). |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Medborgardebatter är en deltagandeform som bör främjas. En oberoende kommitté bestående av specialister på medborgardeltagande med dokumenterad erfarenhet bör stå för dessa (9). Det är en viktig garant för hela debattens trovärdighet och involverar medborgare i framtagandet av viktiga åtgärder som rör det område där de bor. De ger alla berörda parter fullständig och öppen information om särskilda planer, program eller projekt som håller på att tas fram, vilket ger medborgare möjlighet att både som individer och som del av ett kollektiv uttala sig om de föreslagna åtgärdernas lämplighet. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | På senare år har det allt mer digitaliserade medborgardeltagandet, på grund av bristande ansvarsskyldighet och avsaknad av debatt under oberoende parts överinseende som värnar formen, gradvis undergrävt medborgarnas förtroende. Utöver information behövs dock en kombination av onlinesamråd och fysiska möten (10) för att göra allmänheten delaktig i alla skeden och i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | För att förbättra dialogen mellan alla berörda parter borde det när allmänheten deltagit till exempel krävas att beslutsfattande myndigheter eller företrädare för den representativa demokratin skriftligen redogör för vad de gjort med de olika bidrag som lagts fram under debatten och hur det kommer att leda till förbättringar för medborgarna. Denna ansvarsskyldighet skulle bidra till en bättre förståelse för på vilka grunder beslut fattas, vilket kan öka förtroendet för demokratin. |
| --- | --- |

3.1.9

3.2   En rättvis och ekonomiskt överkomlig omställning

| 3.2.1 | 55 %-paketet och målet om koldioxidneutralitet senast 2050 är enorma utmaningar vi måste ta oss an. För att vi ska klara de mål vi har fram till 2030 kommer det enligt kommissionen årligen krävas ytterligare 350 miljarder euro i investeringar enbart i energiproduktionssystem. För EESK och samhället i stort är den avgörande frågan vem som ska betala, vem som kommer att investera, vem som kommer att gagnas av detta och om det kommer att finnas tillräckliga medel. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Fördelningsmässig rättvisa, för en rättvis och ekonomiskt överkomlig omställning, säkerställer att ett projekts fördelar och kostnader fördelas rättvist. Det är en avgörande faktor för social acceptans. Ekonomiska incitament, som inte är alltför administrativt eller tekniskt komplicerade, har visat sig vara den starkast motiverande faktorn för att omställningsprojekt accepteras. Det är så privatpersoner, jordbrukare, små och medelstora företag, energigemenskaper osv. genom sina investeringar och sitt engagemang blir redo att ta del av det nya systemet och bidra till den nödvändiga omställningen. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | En grundläggande förutsättning för att omställningen till en koldioxidneutral ekonomi ska vinna social acceptans och bli framgångsrik är att europeiska företag förblir konkurrenskraftiga på världsmarknaden, så att man undviker onödiga påfrestningar på ekonomin och arbetslöshet. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Ekonomiska incitament i någon form (t.ex. lägre energipriser eller inkomstmöjligheter, stöd till den lokala ekonomin, fortbildning eller omskolning) är en viktig faktor för lokal acceptans av och stöd för ett projekt. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Erhållande av förmåner kan också bidra till att öka den lokala acceptansen. Till exempel uppfattas arbetsskapande åtgärder på den lokala arbetsmarknaden, i synnerhet i samband med energiomställning, som en fördel för lokalsamhället, vilket kan främja acceptansen för ett projekt. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Särskilt el från vindkrafts- och solcellsanläggningar är redan, eller håller på att bli, den ekonomiskt mest överkomliga och hållbara elen på en del platser. En möjlighet är att låta lokala medborgare producera och dra nytta av billig el. När de blir elproducenter förändras deras roll och de blir prosumenter. Deras rättigheter måste förstärkas och garanteras. Detta tillvägagångssätt blir allt viktigare i takt med att transport- och uppvärmningssektorerna i allt högre grad elektrifieras. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | För klimatet spelar det ingen roll vem som bygger och driver solcellssystem eller vindkraftverk, men för acceptans på lokal nivå och regional ekonomi är det en avgörande fråga. I praktiken måste därför särskilda ansträngningar göras så att denna typ av deltagande blir möjligt. |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | EESK anser att antalet prosumenter och den sociala acceptansen av omställningen snabbt skulle kunna öka med hjälp av följande åtgärder:






  a) | Självförsörjning i lokalsamhällen – om konsumenter gemensamt driver anläggningar och om elen förbrukas där den tillverkas, bör den behandlas som egenproducerad el. |
| --- | --- | --- |

3.2.8

a)

Självförsörjning i lokalsamhällen – om konsumenter gemensamt driver anläggningar och om elen förbrukas där den tillverkas, bör den behandlas som egenproducerad el.

| b) | Delning av energi inom gemenskaper för förnybar energi – en reducerad nätavgift för el som är föremål för energidelning så att den kan förbrukas av producenterna. |
| --- | --- |

b)

Delning av energi inom gemenskaper för förnybar energi – en reducerad nätavgift för el som är föremål för energidelning så att den kan förbrukas av producenterna.

| c) | Virtuella system för elmätning – de kommer att ge människor som inte bor i omedelbar närhet till en anläggning för förnybar energi möjlighet att ta del av denna och använda den el som produceras direkt. Därför bör möjligheten till virtuell nettomätning också övervägas ur lagstiftningssynpunkt. Varje kilowattimme el som förbrukas från den anläggning som konsumenten är involverad i räknas av mot en kilowattimme som konsumenten får från andra källor vid andra tillfällen. Denna mätningsmetod finns till exempel redan i Grekland, Polen och Litauen. |
| --- | --- |

c)

Virtuella system för elmätning – de kommer att ge människor som inte bor i omedelbar närhet till en anläggning för förnybar energi möjlighet att ta del av denna och använda den el som produceras direkt. Därför bör möjligheten till virtuell nettomätning också övervägas ur lagstiftningssynpunkt. Varje kilowattimme el som förbrukas från den anläggning som konsumenten är involverad i räknas av mot en kilowattimme som konsumenten får från andra källor vid andra tillfällen. Denna mätningsmetod finns till exempel redan i Grekland, Polen och Litauen.

| 3.2.9 | Lokal prosumtion är också av intresse i samband med smarta mätare som läser av marknadens prissignaler och på så vis möjliggör en nätverksvänlig konsumtion och flexibilitet, vilket kan löna sig. Denna kombination kan bidra till att minska belastningen på nätet och kan därmed minska behovet av att bygga ut det. |
| --- | --- |

3.2.9

| 3.2.10 | Frågan om ökade energikostnader och vad medlemsstaterna kan göra för att dämpa dessa måste stå i centrum för framtida politiska åtgärder. EESK stöder inte bara nödåtgärder som syftar till att undvika drastiska sociala konsekvenser men ställer sig också helhjärtat bakom marknadsbedömningar som testar hur energimarknadens aktörer uppträder. Samtidigt påminner kommittén om unionens gemensamma värden när det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), i enlighet med protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse som fogas till fördraget om Europeiska unionen. Det skulle kunna leda till ökad effektivitet och undanröja marknadsmisslyckanden. Det behövs en effektivare marknadskontroll från myndigheternas sida. |
| --- | --- |

3.2.10

| 3.2.11 | EESK efterlyser en omprövning av 55 %-paketet för att förbättra kapaciteten att hantera instabila energipriser och problem till följd av nödsituationer, inklusive krig, på ett sådant sätt att man undviker negativa effekter för slutanvändarna, till exempel genom att införa lämpliga mekanismer för att undvika överdriven prissättning, såsom tillfällig icke-tillämpning av systemet för handel med utsläppsrätter. |
| --- | --- |

3.2.11

| 3.2.12 | Samtidigt måste vi hålla ett vakande öga på den sociala rättvisan och minska européers växande energifattigdom (11). Enligt kommissionen finns det påtagliga risker för att kampen mot klimatförändringarna ökar ojämlikheter. Specifika offentliga åtgärder måste vidtas för att motverka det. Framför allt måste yrkesutbildning och omskolning förstärkas och man måste övervaka hur en del prisökningar påverkar hushåll som är drabbade av energifattigdom (12). En energiomställning som skapar sysselsättning och värnar låginkomsthushållens köpkraft är i större mån socialt godtagbar (13). |
| --- | --- |

3.2.12

| 3.2.13 | För att bana väg för acceptans för omställningen har dessutom olika scenarier som ger mer resurser till låginkomsthushåll övervägts, såsom i simuleringarna i ”Locomotion”-konsortiet. EESK påminner emellertid om att EU:s sociala klimatfond och Fonden för en rättvis omställning (14) bör utökas och utvidgas för att säkerställa att ingen hamnar på efterkälken. De bör också ta hänsyn till alla former av utestängning och marginalisering. |
| --- | --- |

3.2.13

| 3.2.14 | För att hjälpa framför allt de mest utsatta att sätta energiomställningen i verket, kan det också vara av nytta att utveckla och förbättra omfördelningspolitiken och även prova på innovativa åtgärder (15) såsom medborgarlön, skatteavdrag, förkortad arbetsvecka, arbetsdelning, program för anställningsgaranti och en större roll för arbetstagarna i ledningen av företagen. |
| --- | --- |

3.2.14

| 3.2.15 | Dessa och andra åtgärder som nämns ovan kan öka acceptansen för omställningen. De kan gynnas av att subventioner, finansiering och skatteförmåner som fortfarande är aktuella för fossila bränslen omedelbart riktas om. Det är viktigt att skapa finansieringskällor för hållbara investeringar. |
| --- | --- |

3.2.15

| 3.2.16 | Sålunda bör man nu precis som utlovat snabbt gå vidare med att avskaffa miljöskadlig finansiering och utarbeta miljövänliga skatter i ett skattesystem (16) som styr om skatter på så vis att de gynnar omställningen. Detta kommer att hjälpa alla att förstå och acceptera de offentliga åtgärderna på området. |
| --- | --- |

3.2.16

| 3.2.17 | För att åstadkomma social acceptans för miljöbeskattning behövs det kompenserande åtgärder som tar hänsyn till hushållens inkomster och deras energifattigdom (obefintlig kollektivtrafik, dåligt isolerade bostäder, ineffektiva uppvärmningssystem i bostäderna eller energislukande fordon m.m.) för att hjälpa hushållen (17) att dra nytta av besparingar som kan göras på längre sikt tack vare mindre energislukande utrustning. |
| --- | --- |

3.2.17

| 3.2.18 | Man bör också testa att införa en koldioxidkarta (18) som består i att tilldela individuella ej överlåtbara utsläppsrätter, för att se om dess pedagogiska potential i praktiken leder till minskade utsläpp av växthusgaser och en påskyndad energiomställning, men också om ett sådant rättvist verktyg kan öka acceptansen för energiomställningen. |
| --- | --- |

3.2.18

| 3.2.19 | Huruvida offentliga aktörer blir goda föredömen (utöver de åtgärder som vidtas för att spara energi, använda förnybara energikällor, främja deltagande och finansiera medborgardrivna anläggningar eller livslångt lärande om omställningen) hänger på deras förmåga att lösa finansieringsfrågan och sörja för en varaktig finansiering, till exempel med en flerårig budget för finansiering av energirenoveringar, kopplad till ett krav på resultat. |
| --- | --- |

3.2.19

| 3.2.20 | Nya subventioner och skatterelaterade åtgärder bör på ett lämpligt sätt kompletteras med normer som gäller för alla. På samma sätt som åtgärder genomförs för att kunna utveckla en växelverkan som främjar omställningen är det också dessa normer som ska göra det möjligt för oss att skapa en värld som vi både kan och vill leva i. |
| --- | --- |

3.2.20

3.3   Plats och planering

| 3.3.1 | Många problem i samband med att förlägga energiomställningsrelaterade projekt beror på deras särskilda fysiska egenskaper. Det krävs ytterligare insatser för att bemöta sådana farhågor. Bland annat kan falsk information bemötas med kunskapsspridning samtidigt som bästa praxis följs för att lösa problemen. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Det handlar här framför allt om att vara medveten om kulturarv och tidigare stadsplaneringspraxis (stadsinfarter som har vanställts av handels- och industriområden, kundparkeringar på bördig mark, villaområden och förortsbebyggelse som skapar beroende av personbilar m.m.). Fördelarna med energiomställningen är i nuläget större än nackdelarna för ”landskapet”. För att se till att den sker på ett hållbart sätt måste vi i den mån det är möjligt undvika, eller i vart fall minska och uppväga, de negativa effekter som är förknippade med omställningens markbehov. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Detta bör åstadkommas genom att anläggningar förläggs på platser där de inte konkurrerar med jordbruket eller riskerar att skada naturen eller kulturarvet. Att integrera anläggningar i befintliga stads- eller industriområden eller att placera dem i ytterområden av ringa värde ur produktions- eller natursynpunkt är ett alternativ. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Om det är oundvikligt att förlägga en anläggning på produktiv mark bör den i möjligaste mån integreras i jordbrukssystemet, så att den inte ger upphov till röjning och/eller nettomarkexploatering. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | För att informera allmänheten på ett korrekt sätt och vinna dess förtroende bör dessutom rigorösa miljökonsekvensbedömningar systematiskt genomföras för anläggningar och för alla energirelaterade mål och planer på såväl nationell nivå som EU-nivå. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Efterhandsutvärderingar är också oumbärliga för att se till att vårt samhälle upprätthåller en ständig förbättringsdynamik. Utöver det bör man skapa förutsättningar för dialog mellan alla förvaltningsnivåer samt ta fram bra verktyg för att följa upp och genomföra åtgärder som syftar till att förhindra markexploatering och ”förskjutningar av miljöproblem” så långt det är möjligt. Det rekommenderas bland annat av Europeiska miljöbyrån (19). |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | Uppskattningar av lokala ekonomiska konsekvenser som görs i efterhandsutvärderingar av åtgärder och energiomställningsrelaterade projekt kan leda till att den sociala acceptansen ökar. |
| --- | --- |

3.3.7

| 3.3.8 | En möjlig kompletterande lösning på problemet beträffande svårigheterna att hitta lämpliga platser för energiproduktion i Europa består i att importera flytande grön el som produceras på annat håll, med vätgas som energibärare. Detta bör, mot bakgrund av social acceptans, ses som en form av gemensam utveckling för dessa regioner (20). |
| --- | --- |

3.3.8

3.4   Sociodemografiska faktorer

| 3.4.1 | Utöver dessa skäl har även den demografiska sammansättningen betydelse för allmänhetens uppfattning. Med hjälp av att på förhand studera demografiska aspekter kan man formulera bättre strategier och därmed skapa acceptans för projekt, tack vare en bättre kännedom om målgruppens sammansättning och storlek när det handlar om en potentiellt skeptiskt inställd målgrupp. Dessa studier bör göras tillgängliga för alla berörda parter. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Det finns ett samband mellan högre acceptansnivåer och högre utbildningsnivåer samt yngre åldersgrupper. Därför är det viktigt att utveckla livslångt lärande (även i företag och yrkesutbildningscentrum) när det gäller nyfikenhet, medborgardeltagande och investeringar i kollektiva åtgärder för omställningen. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | EESK föreslår att informationskampanjer om omställningen ska inspireras av ”Build In My Backyard”-rörelsen (BIMBY) som är en reaktion på ”Not In My Backyard”-rörelsen (NIMBY). Man bör betona sådant som leder till ett positivt socialt efterhärmande beteende samt till fördelar för befolkningen, och samtidigt föra fram positiva berättelser med hjälp av vittnesmål och lyckade konkreta exempel som många kan känna igen sig i, hämtade från olika regioner och länder. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Allt detta skulle kunna skapa en acceptans och en vilja att med förenade krafter närma sig det nya levnadssätt som krävs för att vi ska kunna ersätta fossila bränslen. Resurser bör avsättas för informationskampanjer, som med fördel skulle kunna drivas av olika berörda parter. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | Det råder inte samsyn om sociodemografiska faktorers direkta effekter eftersom de påverkar i varierande grad i olika länder och olika politiska sammanhang. De har dock en tydlig inverkan på den lokala acceptansen av planer och omställningsrelaterade projekt. För EESK är det följaktligen viktigt att stödja energiomställningsrelaterade utbildningsinsatser, på såväl lägre som högre nivåer, tillsammans med arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer. |
| --- | --- |

3.4.5

| 3.4.6 | När man talar i termer av social acceptans kan det emellertid innebära att en viss målgrupp får ansvar för att godkänna eller förkasta en viss teknik. Det kan tas för att enbart den sociala dimensionen skulle avgöra när det kommer till att frigöra teknikens potential. Motvilja mot att ta till sig eller använda nya verktyg kan i själva verket vara mer komplex än så (21). |
| --- | --- |

3.4.6

3.5   Socioteknisk genomförbarhet (22)

| 3.5.1 | Hinder för anammandet av en del utrustning kan också vara av teknisk art. Det rör sig om hur svårt det är att främja energibesparingar i ett samhälle som paradoxalt nog uppmuntrar till ökad konsumtion, vilket går stick i stäv med budskapen om att använda mindre energi. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Social acceptans avser en komplex situation i vilken samexistens råder mellan teknik och användare. Acceptans innebär dock inte anammande. (Se till exempel fallet med smarta mätare som accepterats i teorin men inte har anammats och därför inte installeras.) För att anamma teknik krävs att den redan på sätt och vis har normaliserats. Den är inte längre föremål för diskussion, har bevisat sitt värde, är ett bland andra tekniska alternativ, vilket inte i sig innebär att man tagit till sig den. Att ta till sig den innebär att man gjort den till sin egen, en del av sin livsstil och tar den för oumbärlig och nödvändig. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | De krav som ställs vid anammandet av övergångsteknik kan kopplas till att denna teknik i de flesta fall tagits fram utifrån antagandet att användarna nyttjar den i enlighet med avsett ändamål. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | Användare förutsätts stå bakom de energiprojekt som förs fram av denna teknik, så att den kan användas till sin fulla potential. Många undersökningar pekar emellertid på att även tekniska föremål i vår vardag till stor del är underutnyttjade på grund av bristande kunskap om deras kapacitet och hur de ska användas. |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | Socioteknisk genomförbarhet kan anses vara ett sätt att föra in och sprida användningen av teknik i samhället, inom en tidsram bestående av ett visst antal faser. Den första fasen är avgörande eftersom det är då som forskning och utveckling samt kontroverser (23) tar form. Under denna fas kan man föregripa förändringar som den nya tekniken kan mynna ut i. Under den andra fasen samlas de första erfarenheterna in. Det är nu som designlogiken bringas i kontakt med slutanvändningen och teknikens förmåga att integreras socialt. Den sista fasen motsvarar den långsiktiga normaliseringen. I detta skede står projektets förkastande eller antagande på spel, anammandet av det samt hur det ska integreras i samhället. |
| --- | --- |

3.5.5

| 3.5.6 | Det är på detta område vi ser en mobilisering på lokal nivå: dessa regioner försöker – eller försöker inte – att ta itu med ett antal utmaningar med hjälp av dessa tekniker. När den integreras i samhället leder anammandet till makrosociala förändringar. |
| --- | --- |

3.5.6

| 3.5.7 | Genom att använda sig av en viss teknik kan man i grunden stöpa om sin syn på världen, relationer och sociala föreställningar. Detta är endast möjligt om tekniken inte drivs igenom per automatik och det ges möjligheter till finjusteringar och anpassningar. I detta avseende anser EESK att en teknikneutralitet som bygger på vetenskapliga studier, rättvis konkurrens och möjligheten att testa och diskutera olika teknikers lämplighet kan bidra till att förbättra den sociala acceptansen. |
| --- | --- |

3.5.7

| 3.5.8 | Om man granskar debatten om energiomställningen i detalj frångår den sitt starka teknikfokus och blir mer socialt inriktad. Det förutsätter att vi nyanserar begreppet social acceptans, i de fall det tenderar att lägga över ansvaret för vår energikrävande livsstil enbart på konsumenterna, och i stället ser den i ett bredare sammanhang inom vilket den sociotekniska genomförbarheten kan ifrågasätta teknikens mening samt energipolitiska val. |
| --- | --- |

3.5.8

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  https://www.footprintnetwork.org/our-work/ecological-footprint/

1

(2)  https://doughnuteconomics.org/about-doughnut-economics

2

(3)  https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2021/07/IPBES_IPCC_WR_12_2020.pdf

3

(4)  https://eeb.org/library/decoupling-debunked/; https://www.eea.europa.eu/publications/growth-without-economic-growth

4

(5)  ”Trends in Social Acceptance of Renewable Energy Across Europe – A Literature Review”, 8.12.2020.

5

(6)  Det är vad FNE (Frankrike – natur – miljö) rekommenderar i sina ”scopes” (”méthascope” [metanisering], ”éoloscope” [vindkraft] osv.).

6

(7)  https://www.fondation-nicolas-hulot.org/sondage-science-et-transition-ecologique-en-qui-les-francais-ont-il-confiance/ (enbart på franska).

7

(8)  EUT C 123, 9.4.2021, s. 66.

8

(9)  T.ex. CNDP (nationella kommissionen för offentlig debatt) i Frankrike.

9

(10)  Se franska statsrådets (Conseil d’État) offentliga rapport från 2011 ”Consulter autrement, participer effectivement” (en annan sorts samråd för ett effektivt deltagande), La Documentation française 2011.

10

(11)  Informationsrapport från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: ”Utvärdering av den europeiska energiunionen – energiomställningens sociala och samhälleliga dimension”.

11

(12)  Denna energifattigdom leder till exempel till stöld (genom anslutning till nät som tillhör andra), på grund av fattigdom eller som civil olydnad mot elhandelssystemet.

12

(13)  EUT C 152, 6.4.2022, s. 158.

13

(14)  EUT C 311, 18.9.2020, s. 55.

14

(15)  https://eeb.org/library/escaping-the-growth-and-jobs-treadmill/

15

(16)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 8.

16

(17)  Eurofound (2015), ”Access to social benefits: reducing non-take-up”, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg. Europeiska miljöbyråns policydokument ”Exploring the social challenges of carbon energy policy in Europe” ef22004en.pdf.

17

(18)  https://www.socialter.fr/article/carte-carbone-plutot-qu-une-taxe-un-quota-pour-chaque-citoyen-1 (enbart på franska).

18

(19)  https://www.eea.europa.eu/themes/energy/renewable-energy/eu-renewable-electricity-has-reduced

19

(20)  EUT C 123, 9.4.2021, s. 30.

20

(21)  Till exempel måste man när man köpt en elbil förändra sitt sätt att köra eftersom man byter från manuell till automatisk växellåda, vilket kan vara avskräckande.

21

(22)  https://www.fondation-nicolas-hulot.org/sondage-science-et-transition-ecologique-en-qui-les-francais-ont-il-confiance/ (enbart på franska).

22

(23)  Ett exempel från ett annat område än energiomställningen är hur smarta telefoner har accepterats och anammats.

23

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/30

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om att stärka unionens civilskyddsmekanism för att förbättra EU:s förmåga att hantera extrema händelser, även utanför unionen

(förberedande yttrande på begäran av det franska ordförandeskapet)

(2022/C 290/05)

| Föredragande: | Christophe QUAREZ |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Violeta JELIĆ |

Föredragande:

Christophe QUAREZ

Medföredragande:

Violeta JELIĆ

| Remiss | Franska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd, 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Yttre förbindelser |
| Antagande av sektionen | 9.3.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 24.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 211/0/2 |

Remiss

Franska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd, 21.9.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Yttre förbindelser

Antagande av sektionen

9.3.2022

Antagande vid plenarsessionen

24.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

211/0/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Unionens civilskyddsmekanism (nedan kallad ”mekanismen”) har inte längre tillräcklig förmåga eller omfattning för att kunna hantera katastrofer med koppling till klimatförändringarna och flera risker beträffande förebyggande, beredskap, varning, planering och operativ kapacitet som inträffar inom och utanför unionens territorium. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Utöver dess väletablerade verksamhet när det gäller naturkatastrofer måste mekanismen hantera andra risker såsom pandemier, bistånd till befolkningar i krigsområden, stora industriella risker, storskaliga havsföroreningar och konsekvenserna av it-angrepp på el- eller dricksvattennät och all samhällsviktig infrastruktur samt humanitära kriser i samband med invandring. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kopplingen mellan civilskydd (kortsiktiga insatser) och humanitärt bistånd (långsiktig förvaltning) måste hanteras och samordnas bättre. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK anser att EU:s insatser efter en katastrof vid händelser utanför dess territorium måste kartläggas och utvecklas ytterligare. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK understryker att det är av yttersta vikt att det operativa samarbetet utvecklas genom harmoniserad utbildning, kompatibilitet mellan material och utrustning, tydlighet och en effektiv befälsordning. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK anser att man bör undersöka behovet av att inrätta en europeisk myndighet för civilskydd och humanitärt bistånd som en praktisk mekanism för kraftfullare utrikespolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK vill fästa uppmärksamheten på de framsteg som måste göras när det gäller beslutsprocessen för insatser utanför EU:s territorium. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK anser att den diplomatiska dimensionen av det europeiska civilskyddet inte är tillräckligt utvecklad. När det gäller yttre förbindelser och EU:s insatser vid extrema händelser understryker EESK vikten av






  — | att fokusera på förfaranden för förebyggande, beredskap och återhämtning på ett mer resiliens sätt, och samarbeta med FN beträffande strategier för katastrofriskreducering och genomförandet av prioriteringen ”bättre återuppbyggnad” i FN:s Sendai-ramverk i syfte att stärka resiliensen inom och utanför EU som ett hållbart tillvägagångssätt som är anpassat till målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- | --- |

1.8

—

att fokusera på förfaranden för förebyggande, beredskap och återhämtning på ett mer resiliens sätt, och samarbeta med FN beträffande strategier för katastrofriskreducering och genomförandet av prioriteringen ”bättre återuppbyggnad” i FN:s Sendai-ramverk i syfte att stärka resiliensen inom och utanför EU som ett hållbart tillvägagångssätt som är anpassat till målen för hållbar utveckling,

| — | att förbättra kunskapsdelningen, sakkunskapen och utbytet av lärdomar samt gemensam utbildning och gemensamma övningar över hela världen, med deltagande av det civila samhället på lokal nivå, |
| --- | --- |

—

att förbättra kunskapsdelningen, sakkunskapen och utbytet av lärdomar samt gemensam utbildning och gemensamma övningar över hela världen, med deltagande av det civila samhället på lokal nivå,

| — | att lyfta fram kopplingarna mellan civilskydd och humanitärt bistånd, särskilt i isolerade områden i världen när en katastrof inträffar, |
| --- | --- |

—

att lyfta fram kopplingarna mellan civilskydd och humanitärt bistånd, särskilt i isolerade områden i världen när en katastrof inträffar,

| — | att inkludera kulturell medvetenhet som en nyckelfråga i civilskyddsutbildningen för att öka effektiviteten i mekanismens verksamhet (biståndsinsatser) i katastrofområdet, i hela världen. |
| --- | --- |

—

att inkludera kulturell medvetenhet som en nyckelfråga i civilskyddsutbildningen för att öka effektiviteten i mekanismens verksamhet (biståndsinsatser) i katastrofområdet, i hela världen.

| 1.9 | EESK ifrågasätter fastställandet av mekanismens geografiska insatsområde och urvalskriterierna för de deltagande länderna. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Lämplig kommunikation måste uppmuntras i den internationella allmänna opinionen för att stärka mekanismens insatser. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK stöder tanken på att utveckla gemensamma transnationella första insatsgrupper för katastrofhantering, med egna resurser, gemensam utbildning och standardisering av resurser och utrustning. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK uppmuntrar ett förslag till lagstiftningsändring för att tillåta automatiska och omedelbara insatser inom ramen för mekanismen i händelse av en katastrof inom och utanför EU:s territorium, utan att det krävs en föregående begäran från den berörda medlemsstaten, samtidigt som medlemsstaten fortsatt har rätt att vägra sådant bistånd. Denna resurs i form av en insatsgrupp kan bidra till att stärka den yttre dimensionen av EU:s förbindelser genom civilskydd. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK stöder ett förstärkt volontärarbete inom civilskydd och rekommenderar att man utarbetar standarder för volontärprogram med bestämmelser som garanterar volontärernas mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter samt inrättar ett gemensamt certifieringssystem för civilskyddsgrupper som består av volontärer. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK noterar avsaknaden av ett flexibelt finansieringsinstrument för snabba insatser för att på begäran tillhandahålla direkt finansiering för att kompensera drabbade befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESK stöder förstärkta åtgärder för att informera allmänheten om mekanismens verksamhet genom moderna kommunikationssätt (t.ex. sociala medier) samt en aktiv roll för organiserade volontärorganisationer. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESK noterar behovet av att ytterligare stärka samarbetet mellan unionens operativa insatser och de humanitära organisationerna och det civila samhället för en bättre användning av biståndet på fältet. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESK framhåller behovet av att ytterligare överväga att säkerställa kontinuitet för små och medelstora företag i efterdyningarna av en katastrof. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EESK rekommenderar ett starkare deltagande av forskarsamhället i mekanismens varnings- och förebyggandeprocess, med utnyttjande av EU:s kunskapsnätverk för civilskydd och förstärkningen av kunskapscentrumet för katastrofriskhantering. |
| --- | --- |

1.18

2.   Bakgrund

| 2.1 | Unionens civilskyddsmekanism, som är kärnan i det europeiska samarbetet om katastrofriskhantering, utgör ett nätverk för ömsesidigt bistånd och solidaritet inom och utanför Europeiska unionens gränser. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Mekanismen för samman 33 stater: 27 EU-medlemsstater och 6 deltagande stater: Island, Norge, Serbien, Nordmakedonien, Montenegro och Turkiet. Den används för förebyggande, planering och operativa insatser och möjliggör samordnat bistånd vid katastrofer och humanitära krissituationer. Alla länder i världen som drabbas av en större katastrof kan söka hjälp genom centrumet för samordning av katastrofberedskap (ERCC) som en utrikespolitisk EU-mekanism. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Efter en förstärkning 2019 genom inrättandet av en reserv av ytterligare kapacitet och genom det europeiska kunskapsnätverket för civilskydd har mekanismens politiska ram stärkts ytterligare genom ny lagstiftning som offentliggjordes den 20 maj 2021. Den reviderade mekanismen omfattar nu en sektorsövergripande och gränsöverskridande strategi för risk- och katastrofhantering, baserad på ”mål för katastrofresiliens” och planering på EU-nivå. På Europaparlamentets förslag ingår även områdena klimatförändringar och biologisk mångfald. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Större naturkatastrofer på senare år (massbränder i södra Europa 2017 och 2021, översvämningar i centrala och norra Europa 2014 och 2021, jordbävningar i Haiti 2010 och 2021 osv.), samt den ökade frekvensen och intensiteten, undergräver dock befintliga insatsmekanismer såsom unionens civilskyddsmekanism, som också samtidigt konfronteras med andra komplexa kriser (migrationskriser, hälsokriser och humanitära kriser). Den senaste tidens händelser i Ukraina visar på behovet av att stärka mekanismen och tydliggöra kopplingarna mellan civilskydd och humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Därför har de franska myndigheterna bett EESK att arbeta med Europas svar på klimatförändringarna genom tre huvudsakliga studieområden: i) tidig varning och information till allmänheten, ii) prognoser och planering, och iii) insatsförmåga. |
| --- | --- |

2.5

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Ur operativ synvinkel har mekanismen förstärkts genom flera kompletterande instrument, såsom rescEU-reserven av resurser, Copernicus satellittjänst (ett satellitbaserat system för kartläggning av risker), den europeiska civilskyddspoolen och EU:s kunskapsnätverk för civilskydd. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | RescEU inrättades 2019 för att skapa en ny ytterligare reserv av resurser (rescEU-reserven) som omfattar en flotta av flygplan och helikoptrar för brandbekämpning, räddningsutrustning, flygplan för medicinsk evakuering, akutsjukvårdsgrupper och ett lager av medicinsk utrustning och fältsjukhus i syfte att reagera på hälsokriser och kemiska, biologiska, radiologiska och kärntekniska incidenter. RescEU kompletterar mekanismen vid uppdrag såsom brandbekämpning, medicinsk hjälp och forskning. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Centrumet för samordning av katastrofberedskap (ERCC) utgör kärnan i mekanismens funktionssätt. Det centraliserar och samordnar ländernas olika bistånd och ansvarar för att snabbt sätta in katastrofbistånd i katastrofdrabbade områden. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Länderna meddelar vilka medel de kan tillhandahålla det biståndssökande landet med hjälp av det gemensamma kommunikations- och informationssystemet för olyckor (Cecis). Plattformen gör det möjligt att föra register online, där ERCC kan beskriva de biståndssökande ländernas behov och där de hjälpande länderna kan ange vilka medel de avser att ställa till förfogande. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Dessutom kan deltagarna avsätta nationella resurser för katastrofinsatser till den europeiska civilskyddspoolen. Denna pool möjliggör bättre planering och samordning av insatser på europeisk och nationell nivå, vilket ger snabbare och mer tillförlitliga EU-insatser vid katastrofer. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | För att stödja förebyggande åtgärder och beredskapsåtgärder ökade EU också det ekonomiska stödet till kapacitet som är registrerad i poolen. Det ekonomiska stödet kan användas för att anpassa och reparera kapacitet samt för att täcka driftskostnader (inom EU) och transportkostnader (utanför EU) när den sätts in inom ramen för mekanismen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Mekanismen utlöstes flera gånger som ett led i EU:s krishanteringsram under covid-19-pandemin. Erfarenheterna visade att EU måste vara bättre förberett för att reagera på storskaliga nödsituationer och att den befintliga rättsliga ramen för hälsa och civilskydd bör stärkas. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Ekonomiskt får mekanismen, utöver bidrag från de deltagande länderna, anslag från EU:s fleråriga budget 2021–2027. Närmare bestämt kommer anslaget för genomförandet av mekanismen för perioden 2021–2027 att uppgå till 1 263 000 000 euro. Dessutom kommer externa inkomster avsatta för särskilda ändamål från Europeiska unionens återhämtningsinstrument på upp till 2 056 480 000 euro också att anslås för att genomföra mekanismen under samma period. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EU:s kunskapsnätverk för civilskydd, en ny plattform för utbyte av kunskap, bästa praxis och lärdomar mellan civilskyddsexperter och katastrofhanteringspersonal, är ett instrument genom vilket EU avser att stärka sin europeiska katastrofriskhantering. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Nätverket syftar till att främja starkare synergier mellan yrkesverksamma, beslutsfattare och forskare genom pelarna kapacitetsutveckling och vetenskap, där verksamhet inleds, planeras, utformas och genomförs. Nätverkets åtgärder omfattar gemensamma övningar, bilaterala och multilaterala utbyten, samarbete och gemensamma projekt. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | När det gäller civilskydd utanför EU:s ram är det viktigt att nämna Natos euroatlantiska samordningscentrum för katastrofinsatser (EADRCC), som erbjuder bistånd främst vid naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människor, och FN:s styrka för katastrofbedömning och samordningsinsatser (Undac), som erbjuder bistånd under den första fasen av en plötslig nödsituation. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Inom Europa har plattformen för unionen för Medelhavsområdet, ett multilateralt partnerskap som är inriktat på att öka potentialen för regional integration och sammanhållning bland Europa–Medelhavsländerna, inklusive Turkiet, godkänt en handlingsplan för att förbereda ett effektivt ömsesidigt bistånd i Europa–Medelhavsområdet. Bland de föreslagna åtgärderna fanns snabba insatser. Viktiga faktorer är bl.a. förstärkningen av den offentliga räddningstjänstens åtgärder genom volontärer och medborgarnas engagemang för att rädda liv. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Mekanismen aktiverades 382 gånger mellan 2007 och 2020. Under 2020 aktiverades den 102 gånger, dvs. 82 fler än året innan. Av de 102 aktiveringarna var 36 inom EU och 66 utanför EU, och 85 av dem hade koppling till covid-19. |
| --- | --- |

3.13

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Mekanismen är inte längre tillräckligt omfattande för att kunna hantera naturkatastrofer i samband med klimatförändringarna när det gäller förebyggande, varning, planering, prognoser och operativ kapacitet. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Områden såsom havsföroreningar, industriella risker och katastrofer i el- och dricksvattennät bör hanteras bättre genom EU:s civilskyddsmekanism. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK anser att den diplomatiska dimensionen av det europeiska civilskyddet inte är tillräckligt utvecklad gentemot EU:s omedelbara grannskap (särskilt Balkan) eller gentemot Nordafrika och afrikanska länder utöver EU:s utvecklingspolitik. Denna diplomatiska dimension av mekanismen bör utnyttjas på flera sätt, genom att i) stärka föranslutningsprocessen för EU:s kandidatländer, samtidigt som alla anslutningskriterier iakttas, ii) minska Kinas och Rysslands inflytande i vissa länder och geografiska områden (Afrika, Georgien och Ukraina), iii) underlätta diplomatiska förbindelser med vissa fientligt inställda länder (t.ex. bistånd för att bekämpa skogsbränder i Ryssland eller Turkiet), iv) komplettera EU:s politik för utvecklingsbistånd, och v) samarbeta med länder som står under direkt ryskt inflytande, såsom Kazakstan, Europas energipartner, och som är stora och löper stor risk (för t.ex. skogsbränder). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK ifrågasätter fastställandet av mekanismens geografiska insatsområde och urvalskriterierna för medlemsstaterna. Till exempel bör kandidatländerna för anslutning, Schweiz och Moldavien ansluta sig till mekanismen för att den ska få en verkligt kontinental dimension. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | När det gäller externa insatser som samordnas av kommissionen är det, när tredjeländer begär bistånd, nödvändigt att specificera villkoren och beslutsprocessen för att inleda sådana insatser, med särskild uppmärksamhet på öppenhet. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK rekommenderar också att en civilskyddskorrespondent utses vid varje ständig EU-representation för att systematiskt informera tredjeländer om möjligt EU-bistånd i händelse av en allvarlig katastrof, för att säkerställa nödvändig samordning med landets egna civilskyddsstyrkor. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESK vill fästa kommissionens uppmärksamhet på de stora skillnader som för närvarande råder mellan de olika civilskyddsstrukturerna, och betonar behovet av att harmonisera det sätt på vilket dessa styrkor är organiserade, särskilt när det gäller utbildning av personal, förfaranden och utrustning (t.ex. skiljer sig brandsläckningsmunstyckenas diameter åt mellan länderna). Denna skillnad kan övervinnas genom att man organiserar och standardiserar standardmoduler i varje EU-land. Dessa standardmoduler har redan införts, men man måste aktivt uppmuntra fler moduler och förbättra deras standardisering. Till exempel kan skogsbrandmoduler i ett land vara utrustade med vägfordon och i ett annat land med terrängfordon. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Dessutom bör det nära samarbetet mellan nationella civilskyddsmyndigheter, universitet och forskare stärkas. Genomförandet av EU:s kunskapsnätverk för civilskydd genom pelarna kapacitetsutveckling och vetenskap, och förstärkningen av kunskapscentrumet för katastrofriskhantering, ger utrymme och medel för att stärka detta samarbete. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | När det gäller resurskapacitet är en annan prioritering att snabbt sätta in resurser på långa avstånd, tusentals eller till och med tiotusentals kilometer bort. Nödsituationer kräver ofta att man använder luftfartstillgångar. Om personal transporteras med linjeflyg skulle lämpliga transportflygplan med stor kapacitet behövas för att transportera utrustningen. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Frågan om att säkra transportkapaciteten skulle eventuellt kunna lösas genom att man använder militära flygplan, nationella flygplan eller Nato-flygplan. För att använda dem krävs dock ett korrekt förfarande och det inbegriper planering, vilket inte är förenligt med nödsituationer. Ett annat lämpligare alternativ skulle vara att överväga en särskild flotta av stora Airbus A330-flygplan eller punktvis inhyrning från specialiserade företag. En flygenhet med tre flygplan verkar motsvara experternas förväntningar. Dessa enheter är mångsidiga, och det är tekniskt möjligt att omvandla dem, t.ex. för att släppa brandhämmande medel för att släcka skogsbränder och transportera rullande materiel. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Förvärv och förvaltning av dessa luftfartyg skulle kunna studeras inom ramen för rescEU. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | När det gäller styrning efterlyser EESK en europeisk myndighet för civilskydd och humanitärt bistånd. Med tiden uppmanas sådana strukturer ofta att vidta åtgärder på samma platser med avseende på samma befolkningsgrupper. Civilskydd äger vanligen rum under en kort tid, dagar eller veckor, medan humanitärt bistånd kan ges under flera månader eller längre. |
| --- | --- |

4.12

Bryssel den 24 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

III Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 568:e plenarsession – Interactio, 23.3.2022–24.3.2022

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/35

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet: Strategisk framsynsrapport 2021 – EU:s handlingsförmåga och handlingsfrihet

(COM(2021) 750 final)

(2022/C 290/06)

| Föredragande: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Föredragande:

Sandra PARTHIE

| Remiss | Kommissionen, 1.3.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 4.3.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 199/3/0 |

Remiss

Kommissionen, 1.3.2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

4.3.2022

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

199/3/0

1.   Inledning

| 1.1 | Kommissionens rapport och yttrandet utarbetades före det ryska angreppet, kriget i Ukraina och den efterföljande humanitära krisen, och deras konsekvenser återspeglas således inte i yttrandet. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) understryker att dessa tragiska händelser naturligtvis inverkar allvarligt på vårt sätt att leva, och uppmanar därför JRC och kommissionen att i sin pågående strategiska framsynsverksamhet inför den kommande strategiska framsynsrapporten i mycket större utsträckning än vad som tidigare planerats beakta de geopolitiska effekterna av dessa strategiska förändringar, t.ex. högre energipriser, ökade utgifter för säkerhet och försvar, nya migrationsströmmar och otrygg försörjning, inte bara inom utan även utanför Europa. |
| --- | --- |

1.1

2.   Slutsatser och rekommendationer

| 2.1 | Kommittén är alltjämt mycket positiv till att framsynsmetoden har inkluderats i EU:s politiska beslutsprocess. Eftersom strategisk framsyn är en deltagandeprocess förväntar vi oss fortsatt att synergier och strukturellt deltagande av alla EU-institutioner, inklusive EESK, ska blomstra på denna grundval. I detta sammanhang framhåller EESK det europeiska systemet för strategisk och politisk analys (Espas) som ett gott exempel på EU:s interinstitutionella samarbete. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESK anser att de fyra viktiga globala trenderna är relevanta för den grundläggande frågan om EU:s handlingsförmåga och handlingsfrihet. De representerar vår tids centrala övergripande megatrender som kommer att fortsätta att vara av stor betydelse för utformningen av EU:s politik. Utvecklingen av dem är dock alltjämt brett upplagd och tar upp flera olika aspekter, samtidigt som det saknas ”djupdykningar” i enskilda underliggande ämnen. Kommittén beklagar särskilt att den sociala dimensionen inte har beaktats i tillräcklig utsträckning och att ungdomsfrågor och rättvisefrågor mellan generationerna inte har tagits med, trots att dessa frågor utvecklas i den underliggande rapporten från gemensamma forskningscentrumet (JRC), ”Shaping & Securing the EU’s Open Strategic Autonomy by 2040 and beyond” (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESK håller med om att det ämne som valts för 2021 års strategiska framsynsrapport är av stor politisk relevans och kan skapa de rätta ramvillkoren för ett väl förvaltat ömsesidigt beroende och ett öppet strategiskt oberoende som bygger på gemensamma värderingar, sammanhållning, ett starkt multilateralt styre och regelbaserat samarbete. Vi uppmanar dock till en korrekt användning av framsynsprocessens metoder för att fastställa framtida ämnen. Det är ytterst viktigt att bedöma utvecklingen över tid, dvs. de nuvarande FoU-investeringarna eller antalet patent måste inte bara jämföras med Kinas eller Förenta staternas utan även med tidigare nivåer för att få en tydlig bild av huruvida vi rör oss i rätt riktning. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tillvägagångsättet att använda strategisk framsyn och rapportens ämnesinriktning ifrågasätts inte, men det är fortfarande oklart vad som skiljer ut 2021 års strategiska framsynsrapport som en verklig framsynsresurs. Det saknas en tydlig koppling mellan valet av trender, de(n) framtid(er) som man tittar på och de logiska slutsatserna för rapportens huvudfråga. |
| --- | --- |

2.4

Utöver avsaknaden av en tydlig framsynsmetod lyckas kommissionen i sin andra strategiska framsynsrapport, för 2021, inte tillhandahålla en logisk, sammanhängande och handlingsinriktad ram för EU:s beslutsfattande och därmed göra det möjligt för beslutsfattarna att fastställa strategiska prioriteringar och handla.

| 2.5 | Ett mycket viktigt ämne för en djupdykning är den roll som icke-statliga aktörer spelar i dagens styrningssystem, särskilt multinationella företag. Vi anser att det strategiska oberoendet som ett minimum bör utökas med hänsyn till aktörer som de facto har en regel- och normgivande ställning, såsom stora teknikföretag, globalt aktiva banker och finansiella aktörer samt organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Potentialen hos rapportens framsynsdimension kommer endast att fullt ut kunna förverkligas för EU:s beslutsfattare om den i grunden är utformad som en öppen, pluralistisk och mångsidig tvärvetenskaplig ansats med deltagande av organiserade arbetsmarknadsparter och det civila samhället, särskilt EESK, i alla skeden av den framsynsprocess som leder fram till (framtida) strategiska framsynsrapporter. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | I detta sammanhang uppmanar EESK särskilt JRC att fullt ut involvera kommittén i sin framsynscykel och stödja den i granskningen av befintlig framsynsverksamhet som bedrivs av det civila samhällets organisationer, fackföreningar och näringslivsorganisationer. Kommittén föreslår också att stöd ska ges till organisationer i det civila samhället i EU så att de kan utveckla sakkunskap om framsyn och bedriva prognosverksamhet som en del av en strukturerad process, tillsammans med JRC, t.ex. i form av ett pilotprojekt med EESK-ledamöter och organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Även om ambitionen är varmt välkommen finns det således fortfarande utrymme för förbättringar i nästa framsynsrapport när det gäller följande:






  — | Rapporten måste bättre knyta samman megatrender och strategiska hörnstenar med avseende på samstämmighet, sannolikhet och relevans. |
| --- | --- | --- |

2.8

—

Rapporten måste bättre knyta samman megatrender och strategiska hörnstenar med avseende på samstämmighet, sannolikhet och relevans.

| — | Framsynsprocessen fram till nästa rapport bör ge EESK och andra relevanta aktörer konkreta möjligheter att lära av, bidra till och förbättra dess kvalitet. |
| --- | --- |

—

Framsynsprocessen fram till nästa rapport bör ge EESK och andra relevanta aktörer konkreta möjligheter att lära av, bidra till och förbättra dess kvalitet.

| — | EESK har i synnerhet redan utarbetat ett antal yttranden med hänsyn till den kommande framsynsrapporten för 2022, närmare bestämt om den gröna och den digitala omställningen (2). |
| --- | --- |

—

EESK har i synnerhet redan utarbetat ett antal yttranden med hänsyn till den kommande framsynsrapporten för 2022, närmare bestämt om den gröna och den digitala omställningen (2).

| — | I detta sammanhang föreslår EESK att kommissionen, i samarbete med JRC, utvecklar en årlig samrådscykel för att bidra till utarbetandet av den årliga framsynsrapporten. Kommissionen bör involvera EESK, Europeiska regionkommittén och andra EU-institutioner, till exempel genom att anordna regelbundna och särskilda workshoppar och genom att involvera EESK:s ledamöter i den underliggande framsynsverksamhet som bedrivs av gemensamma forskningscentrumet och generalsekretariatet. |
| --- | --- |

—

I detta sammanhang föreslår EESK att kommissionen, i samarbete med JRC, utvecklar en årlig samrådscykel för att bidra till utarbetandet av den årliga framsynsrapporten. Kommissionen bör involvera EESK, Europeiska regionkommittén och andra EU-institutioner, till exempel genom att anordna regelbundna och särskilda workshoppar och genom att involvera EESK:s ledamöter i den underliggande framsynsverksamhet som bedrivs av gemensamma forskningscentrumet och generalsekretariatet.

| — | En fokusgrupp med arbetsmarknadens parter/det civila samhällets aktörer bör inrättas för att diskutera hur denna målgrupp kan dra nytta av kommissionens strategiska framsynsrapporter och hur framtida rapporter skulle kunna utformas för att ge dem störst värde. |
| --- | --- |

—

En fokusgrupp med arbetsmarknadens parter/det civila samhällets aktörer bör inrättas för att diskutera hur denna målgrupp kan dra nytta av kommissionens strategiska framsynsrapporter och hur framtida rapporter skulle kunna utformas för att ge dem störst värde.

| — | En kommissionsledd begäran om att ministernätverket bör inbegripa arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället i nätverkets framsynsrelaterade verksamhet. |
| --- | --- |

—

En kommissionsledd begäran om att ministernätverket bör inbegripa arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället i nätverkets framsynsrelaterade verksamhet.

| 2.9 | EESK föreslår att kommitténs egna arbetsprocesser när det gäller de årliga framsynsrapporterna omformas så att den på förhand tillhandahåller insikter, sakkunskap och specifika förslag, dvs. under utarbetandet av respektive rapporter i stället för att bara kommentera dem i efterhand. Vi tror att detta kommer att förbättra de uppgifter som samlas in för årliga framsynsrapporter eftersom EESK-ledamöterna har starka och djupgående kopplingar till sina respektive samhälls- och ekonomisektorer och har bättre kapacitet att upptäcka viktiga så kallade ”svaga signaler” i anknytning till relevant utveckling. Dessutom kan EESK förmedla och sprida framsynsresultat och insikter och därigenom hjälpa de nationella aktörerna i det civila samhället att bättre förstå EU:s politiska beslut. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Slutligen uppmanar EESK kommissionen att fortsätta att utveckla EU:s agenda för strategisk framsyn. Kommittén är övertygad om att ytterligare integrering av framsyn i EU:s beslutsfattande är rätt väg att gå och upprepar sitt erbjudande om att hjälpa kommissionen och andra EU-institutioner med denna målsättning. |
| --- | --- |

2.10

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK stöder helhjärtat att rapporten belyser vikten av en öppen, konkurrenskraftig och fullt fungerande inre marknad för att företagen ska kunna växa i den utsträckning som krävs för att konkurrera globalt. Detta gäller även rapportens rekommendation om fullt ut genomföra kapitalmarknadsunionen och bankunionen, vilket EESK anser direkt bidrar till EU:s motståndskraft mot finanskriser, skydd för insättare och en robust och stabil ekonomisk återhämtning (3). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK välkomnar offentliggörandet av de reviderade riktlinjerna och verktygslådan för bättre lagstiftning, som är inriktade på att fastställa hur strategisk framsyn bör användas i konsekvensbedömningar och utvärderingar. För att tillämpningen ska bli framgångsrik är det viktigt att kommissionen ger den personal som utför konsekvensbedömningar och utvärderingar lämplig utbildning och tillräckliga resurser. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | I rapporten framhålls behovet av deltagarbaserad och inkluderande styrning för ökat förtroende och legitimitet på alla nivåer som ett sätt att ta itu med ett mer utmanande samhällsstyrningsklimat, vilket ökar betydelsen av plattformar som EESK. Vi anser att det är viktigare än någonsin att ge det civila samhället en röst i hela EU för att möjliggöra en effektiv styrning under 2000-talet och välja brett förankrade och hållbara, snarare än enkla, lösningar. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Vi noterar kommissionens uppföljning (4) av vårt yttrande om ”Strategisk framsynsrapport 2020 – Med riktning mot ett mer resilient Europa” (5) och känner oss föranledda att reagera på aspekter som vi fortfarande anser är relevanta, med tanke på att de inte har behandlats tillräckligt i den strategiska framsynsrapporten för 2021:






  — | I uppföljningsdokumentet hävdas det att framsyn ingick i den strategiska framsynsrapporten för 2020. EESK menar dock att det råder brist på transparens kring hur principer och metoder för framsyn har använts för att komma fram till rapportens slutsatser och hur externa aktörer har inkluderats i framsynsverksamheten. EESK har till exempel inte erbjudits någon tydlig väg till deltagande. |
| --- | --- | --- |

3.4

—

I uppföljningsdokumentet hävdas det att framsyn ingick i den strategiska framsynsrapporten för 2020. EESK menar dock att det råder brist på transparens kring hur principer och metoder för framsyn har använts för att komma fram till rapportens slutsatser och hur externa aktörer har inkluderats i framsynsverksamheten. EESK har till exempel inte erbjudits någon tydlig väg till deltagande.

| — | I uppföljningsdokumentet påpekas det att enskilda frågor måste vidareutvecklas och specificeras, såsom EESK efterfrågat, och att de bör införlivas i politiska förslag samt att framsynsrapporten endast utgör en utgångspunkt för eftertanke. EESK anser att rapportens nuvarande utformning varken lämpar sig för att ta fram politiska förslag eller ger några konkreta utgångspunkter för eftertanke. |
| --- | --- |

—

I uppföljningsdokumentet påpekas det att enskilda frågor måste vidareutvecklas och specificeras, såsom EESK efterfrågat, och att de bör införlivas i politiska förslag samt att framsynsrapporten endast utgör en utgångspunkt för eftertanke. EESK anser att rapportens nuvarande utformning varken lämpar sig för att ta fram politiska förslag eller ger några konkreta utgångspunkter för eftertanke.

| — | I uppföljningsdokumentet betonas också vikten av att beskriva den nuvarande situationen och status quo i en framsynsanalys. EESK håller med om att detta traditionellt sett är det allra första steget i en framsynsanalys. Till skillnad från i andra strategiska framsynsrapporter, bör det dock endast utgöra en utgångspunkt för en framtidsinriktad analys, vilket skulle vara en mer relevant metod för EESK-ledamöternas framläggande av handlingsrekommendationer. |
| --- | --- |

—

I uppföljningsdokumentet betonas också vikten av att beskriva den nuvarande situationen och status quo i en framsynsanalys. EESK håller med om att detta traditionellt sett är det allra första steget i en framsynsanalys. Till skillnad från i andra strategiska framsynsrapporter, bör det dock endast utgöra en utgångspunkt för en framtidsinriktad analys, vilket skulle vara en mer relevant metod för EESK-ledamöternas framläggande av handlingsrekommendationer.

| 3.5 | De tio områden där EU skulle kunna stärka sitt öppna strategiska oberoende och globala ledarskap är i allmänhet relevanta, ur EESK:s synvinkel, men de presenteras inte som logiska strategiska slutsatser utifrån en ram som omfattar trender och osäkerhetsfaktorer. Det kan därför inte förutsättas att de utgör holistiska och korrekta strategiska hörnstenar ur ett framsynsperspektiv. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK tror inte att det finns någon faktisk brist på framsyn eller strategisk planering från kommissionens sida. Vi anser att den verkliga frågan är bristen på politisk vilja hos EU:s beslutsfattare att omvandla framsyn till långtgående förslag. Om den politiska viljan saknas kommer inte ens framsyn att leda till att önskvärda åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK pekar på bristerna med en sluten framsynsprocess med begränsat samråd, och noterar att frågan om stigande inflation och ökande energipriser inte nämns, som båda är avgörande komponenter när det gäller strategiskt oberoende. Inom ramen för sin rådgivande roll håller EESK redan på att utarbeta framåtblickande yttranden (6) för att bidra till EU:s förmåga att bättre integrera framsyn i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | De sociala trygghetssystemens roll, inklusive utvecklingen av välfärdsstaten, nämns heller inte i rapporten. Rent allmänt verkar de sociala aspekterna av frågan ha förbisetts till förmån för tekniska och ekonomiska aspekter. EU-medborgarna förväntar sig att staten ska tillhandahålla en hög nivå av social trygghet och välfärd. Mot bakgrund av det strategiska oberoendet kvarstår därför en obesvarad fråga om hur de sociala trygghetssystemen ska finansieras i framtiden. Vi skulle verkligen välkomna en mer djupgående analys av denna fråga med hjälp av framsynsverktyg. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Den strategiska framsynsrapporten 2021 innehåller en omfattande förteckning över utmaningar. Den ger dock ingen tydlig vägledning angående prioriteringar och prioriterade åtgärder eller förslag på hur företag eller arbetstagare kan eller bör förbereda sig för att möta dessa utmaningar. Många trender kan komma att påverka medborgare och företag samtidigt. Detta är en missad möjlighet, men här skulle EESK kunna kliva in, tanke på kommitténs erfarenheter när det gäller att ta itu med stora utmaningar och omsätta föreslagna lösningar i vardagen, särskilt bland arbetsgivare och arbetstagare. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Rapporten lever för närvarande inte upp till sitt namn som ett framsynsdokument, i enlighet med beskrivningen i tidigare EPSC:s ”Foresight Primer”, till exempel (7). Ett exempel på god praxis för metodologiskt transparenta framsynsrapporter är Tackling Obesities: Future Choices (8), som beställts av den brittiska regeringens framsynsavdelning. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Rapporten hänvisar särskilt till EU:s framsynsnätverk av framtidsministrar och den därmed förenade utvecklingen av framsynskapacitet på nationell nivå. Vi uppmanar kommissionen att även i detta nätverk se till att aktörer som EESK aktivt beaktas vid genomförandet av framtidsstudier i stället för att få resultaten presenterade för sig. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESK uppmanar kommissionen att fortsätta att utveckla EU:s agenda för strategisk framsyn. Som framgår av yttrandet måste flera ändringar göras. Kommittén är dock övertygad om att ytterligare integrering av framsyn i EU:s beslutsfattande är rätt väg att gå och upprepar sitt erbjudande om att hjälpa och samarbeta med kommissionen och andra EU-institutioner när det gäller denna målsättning. Framsynsverksamhetens fastställda mål kommer att uppnås endast om den är öppen, pluralistisk, mångsidig och tvärvetenskaplig, och om man involverar organiserade arbetsmarknadsparter och det civila samhället, särskilt EESK, i alla skeden av framsynsprocessen. |
| --- | --- |

3.12

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC125994/open_strategic_autonomy_2040_online_1.pdf

1

(2)  EESK:s yttranden: EUT C 311, 18.9.2020, s. 36, EUT C 364, 28.10.2020, s. 143, EUT C 440, 18.12.2020, s. 99, EUT C 429, 11.12.2020, s. 268, EUT C 429, 11.12.2020, s. 51, EUT C 429, 11.12.2020, s. 66, EUT C 429, 11.12.2020, s. 187, EUT C 429, 11.12.2020, s. 259, EUT C 374, 16.9.2021, s. 84.

2

(3)  https://www.eesc.europa.eu/sv/policies/policy-areas/financial-services-and-capital-markets

3

(4)  Sidorna 187–200 https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/04_eesc_follow-up_report_april_2021_gri.pdf

4

(5)  EUT C 220, 9.6.2021, s. 67.

5

(6)  Här är några färska exempel på framåtblickande EESK-yttranden:

6

| — | EUT C 374, 16.9.2021, s. 73. |
| --- | --- |

—

EUT C 374, 16.9.2021, s. 73.

| — | EUT C 129, 11.4.2018, s. 36. |
| --- | --- |

—

EUT C 129, 11.4.2018, s. 36.

| — | CCMI/184 – Föregripande av strukturella och sektoriella förändringar samt omformning av industrikulturer – mot nya gränser för återhämtning och resiliens i de olika delarna av Europa |
| --- | --- |

—

CCMI/184 – Föregripande av strukturella och sektoriella förändringar samt omformning av industrikulturer – mot nya gränser för återhämtning och resiliens i de olika delarna av Europa

| — | EUT C 220, 9.6.2021, s. 118. |
| --- | --- |

—

EUT C 220, 9.6.2021, s. 118.

| — | EUT C 341, 24.8.2021, s. 1.
  EESK anordnar också aktiviteter för att främja framåtblickande debatter, till exempel följande: |
| --- | --- |

—

EUT C 341, 24.8.2021, s. 1.

EESK anordnar också aktiviteter för att främja framåtblickande debatter, till exempel följande:

| — | ECO-sektionens konferense om ekonomiska aspekter av strategisk framsyn och EU:s beslutsfattande (juni 2021). |
| --- | --- |

—

ECO-sektionens konferense om ekonomiska aspekter av strategisk framsyn och EU:s beslutsfattande (juni 2021).

ekonomiska aspekter av strategisk framsyn och EU:s beslutsfattande

| — | REX-sektionens konferens om den europeiska gröna givens geopolitik, en övergripande inblick i den europeiska gröna givens geopolitiska konsekvenser (december 2021). |
| --- | --- |

—

REX-sektionens konferens om den europeiska gröna givens geopolitik, en övergripande inblick i den europeiska gröna givens geopolitiska konsekvenser (december 2021).

| — | REX-sektionens debatt vid sektionens sammanträde: Strategisk framsyn – en vision för Europas framtid (februari 2022). |
| --- | --- |

—

REX-sektionens debatt vid sektionens sammanträde: Strategisk framsyn – en vision för Europas framtid (februari 2022).

(7)  ”What strategic foresight is not? Not a report – a carefully designed and purposeful intervention. Strategic foresight is a learning process that offers a decision-maker new and refreshing perspectives on the present situation – which is often puzzling, socially messy and uncertain. It engages with uncertainty as a friend rather than as a foe. It is not a report but a means to some other end. The carefully designed and purposeful intervention focusses the social learning process on the needs of a specific set of users and their needs (i.e. their uses foresight).” Europeiska kommissionen, Europeiska centrumet för politisk strategi; Wilkinson, A., Strategic Foresight Primer, Publikationsbyrån, 2017, hämtad den 16 januari 2022 från https://data.europa.eu/doi/10.2872/71492.

7

Strategic Foresight Primer

(8)  Tackling obesities: Future choices – project report. Hämtad den 14 januari 2022 från https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/287937/07-1184x-tackling-obesities-future-choices-report.pdf

8

Tackling obesities: Future choices – project report

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/40

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller krav avseende kreditrisk, kreditvärdighetsjusteringsrisk, operativ risk, marknadsrisk och kapitalgolv

(COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD))

(2022/C 290/07)

| Föredragande: | Bogdan PREDA |
| --- | --- |

Föredragande:

Bogdan PREDA

| Remisser | Europaparlamentet, 17.1.2022
  Europeiska unionens råd, 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 3.3.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 154/0/1 |

Remisser

Europaparlamentet, 17.1.2022

Europeiska unionens råd, 20.1.2022

Rättslig grund

Artiklarna 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

3.3.2022

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

154/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) förespråkar en sund, balanserad och framåtblickande kapitalpolitik med riskvikter som baseras på faktiska stabilitetsrisker, samtidigt som man även beaktar behovet av att stärka EU-bankernas konkurrenskraft och öka finansieringen av hållbar tillväxt. EESK uppmanar därför kommissionen att ytterligare utvärdera i vilken utsträckning förslagen svarar mot ovannämnda utmaningar. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK välkomnar genomförandet av de återstående delarna av de internationella standarder som Baselkommittén för banktillsyn enats om (Basel III-standarderna) (1), när det gäller både tidpunkt och innehåll, eftersom de är avsedda att öka stabiliteten på finansmarknaden i EU och därmed inte utsätta EU-medborgarna för ökade finansmarknadsrisker. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK betonar att stabilitet på finansmarknaderna är en avgörande förutsättning för den övergripande ekonomiska stabiliteten, medan sund reglering och tillsyn av banksektorn är viktigt för att förebygga risken för turbulens och kris. Tillsynskapitalkraven är avgörande för att ovannämnda förutsättningar ska kunna uppnås, samtidigt som EESK uppmanar lagstiftarna att se till att förslagen medför en lämplig balans mellan två kompletterande mål, nämligen i) att se till att bankerna i EU blir mer motståndskraftiga och ii) behovet av att säkerställa finansiell sundhet och konkurrenskraft inom sektorn, även med tanke på en balanserad ram för kapitalkrav, för att stödja bankernas roll i finansieringen av realekonomin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK uppmanar kommissionen att göra regelbundna bedömningar av förslagens faktiska konsekvenser i syfte att utvärdera om deras genomförande bidrar till ökad finansmarknadsstabilitet och motståndskraft inom banksektorn, samtidigt som man även tar hänsyn till EU-bankernas konkurrenskraft. EESK konstaterar också att sunda och balanserade kapitalrelationer bidrar till konkurrenskraften. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5. | EESK uppskattar stort kommissionens insatser för att omvandla EU:s ekonomi till en grönare och mer motståndskraftig ekonomi, bl.a. genom översyn och permanent utvärdering av de nuvarande verktyg som planeras för att öka utnyttjandet av hållbar finansiering. Finanssektorn skulle kunna bli avgörande för att skapa en ekonomi med nettonollutsläpp av koldioxid. EESK välkomnar därför kommissionens strategi att stärka inriktningen på risker avseende miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning (ESG) i tillsynsramen (i linje med internationella arbetsflöden, särskilt i Basel III), bl.a. genom bättre redovisning av finansmarknadsrisker med koppling till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK välkomnar också Europeiska bankmyndighetens (EBA) arbete med offentliggörande av ESG-information (2), som syftar till att korrekt bedöma bankernas miljörisker och deras finansieringsstrategi för omställningen till en ekonomi med nettonollutsläpp av koldioxid. EESK uppmanar även EBA att påskynda sitt granskningsarbete beträffande ramen för den första pelaren för att avgöra om den i tillräcklig utsträckning fångar upp klimatriskernas särdrag. Reglering av makrotillsynspolitik, inklusive kapitalbaserad sådan, kan spela en viktig roll för att ta större höjd för finansmarknadsrisker med koppling till klimatförändringarna. Dessutom uppmanas EBA att öka sina insatser för att ta itu med bristerna i de nuvarande offentliggörandena av ESG-information på EU-nivå, bl.a. när det gäller tillgångar relaterade till fossila bränslen och tillgångar som är föremål för kroniska och akuta klimatförändringshändelser, i syfte att uppmuntra en betydande ökning av bankernas strategier för hållbar finansiering. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Inledning

| 2.1 | Ämnet för detta yttrande är kommissionens förslag till i) en förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (3) om tillsynskrav för kreditinstitut vad gäller krav avseende kreditrisk, kreditvärdighetsjusteringsrisk, operativ risk, marknadsrisk och kapitalgolv, och ii) ett direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (4) vad gäller tillsynsbefogenheter, sanktioner, filialer från tredjeland och risker avseende miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Såsom anges i motiveringen motiveras de två normativa rättsakterna av behovet av att genomföra Basel III-standarderna, samtidigt som man också tar upp flera frågor av betydelse för den finansiella stabiliteten och en stadig finansiering av ekonomin i samband med återhämtningen efter covid-19-krisen. Dessa inbegriper att stärka de riskbaserade kapitalkravsreglerna, förstärka inriktningen på ESG-risker i tillsynsramen och ytterligare harmonisera befogenheterna och verktygen för tillsyn. |
| --- | --- |

2.2

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK betonar att stabilitet på finansmarknaderna är en avgörande förutsättning för den övergripande ekonomiska stabiliteten och därför ligger i det gemensamma allmänintresset. En sund reglering och tillsyn av banksektorn för att förebygga risken för turbulens och kriser är av avgörande betydelse, samtidigt som tillsynskapitalkrav bidrar till att undvika att offentliga medel används för att rädda banker i nöd. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ett noggrant men rättvist genomförande av Basel III-standarderna är viktigt för europeiska företag och arbetstillfällen, men också för att främja tillgången till bostadsägande och stödja EU:s exportinriktade ekonomier, som så många företag är beroende av för sin tillväxt och så många medborgare för sin sysselsättning. Dessa internationella standarder genomförs också i en bankmodell i EU som till sin natur är mer riskovillig och mindre beroende av kapitalmarknaderna än i andra jurisdiktioner. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK välkomnar kommissionens förslag om att införa de återstående delarna av Basel III-standarderna, som är avsedda att begränsa risken för regelarbitrage samt skapa förtroende och förutsägbarhet för investerare och tillsynsmyndigheter. EESK konstaterar att EU behöver regler för att hantera EU:s utmaningar (dvs. återhämtning, klimat och digitala utmaningar), särdrag (banklån är den överlägset viktigaste finansieringskanalen för EU:s ekonomi) och ambitioner (kapitalmarknadsunionen och den gröna given). Samtidigt är det absolut nödvändigt att EU:s medborgare och skattebetalare inte utsätts för ökade risker för en finansmarknadskris. En lämplig balans mellan de ovannämnda utmaningarna samt innehållet och handlingsutrymmet i Basel III-standarderna måste därför uppnås. EESK uppmanar därför kommissionen att ytterligare utvärdera de europeiska bankernas särdrag och de åtföljande konsekvenserna för dem och för EU:s ekonomi, för att se till att lagstiftningsförslagen skapar en lämplig balans mellan ett noggrant genomförande av Basel III-standarderna, utövandet av det nationella handlingsutrymme som medges i Basel III-standarderna och behovet av att lägga fram justeringar för att återspegla både EU-ekonomins och EU-bankernas särdrag. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK noterar att genomförandet av dessa förslag bör trygga stabiliteten på finansmarknaderna, men inte bör leda till en omotiverad ökning av kapitalkraven för bankerna i EU utöver vad som anges i kommissionens bedömning. EESK uppmanar därför kommissionen att se till att konsekvenserna beträffande kapitalkrav, inbegripet för små kooperativa banker och små banker, inte blir alltför betungande och därmed inte påverkar deras konkurrenskraft, samtidigt som man också ser till att säkerställa stabiliteten på finansmarknaderna. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kommittén är också fullt medveten om att de gällande kapitalkraven på ett avgörande sätt bidragit till att göra banksystemet mer motståndskraftigt i kristider, vilket också framgick under pandemin, där den nuvarande kapitaliseringsnivån gjort att europeiska banker klarat sig väl under pandemin och kunnat fortsätta att finansiera och stödja den europeiska ekonomin för att klara den stora ekonomiska chock som covid-19-pandemin gett upphov till. EESK pekar också på den avgörande roll som Europeiska centralbanken spelat, som har fört en mycket stödjande politik och därmed bidragit till bankernas motståndskraft under covid-19-krisen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Därför uppmanar EESK kommissionen att se till att de nuvarande förslagen förbättrar de nuvarande reglerna, särskilt när det gäller kapitalkrav, för att fortsätta att förhindra överdrivet risktagande, hög skuldsättning och spekulativa beteenden. Mot bakgrund av den rådande ekonomiska och sociala situationen finns det många betydande risker som fortfarande måste hanteras ordentligt, t.ex. klimatrisker eller nödlidande lån. Kapitalkraven bör vara tillräckligt höga för att förhindra risken för konkurs samt turbulens och kris på finansmarknaderna, men inte alltför höga. Samtidigt erkänner EESK att EU-bankerna spelar en avgörande roll när det gäller att finansiera realekonomin och stödja den digitala och den hållbara omställningen, med en indirekt inverkan på arbetstillfällen och levnadsstandard. I regleringsbestämmelserna om kapitalkrav måste dessa aspekter beaktas. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | När det gäller ESG påpekar EESK att finansmarknaderna kan och bör stödja och stärka omställningen till en mer hållbar och grönare ekonomi, men banksektorn kan inte genomföra denna långsiktiga förändring på egen hand. Enligt Europeiska revisionsrättens senaste granskningar subventionerar mer än hälften av EU:s medlemsstater fortfarande fossila bränslen mer än förnybar energi (5), medan ”EU:s stöd till investeringar i större utsträckning måste följa principerna för hållbar finansiering” (6). I detta sammanhang anser EESK att industripolitiken och de berörda rättsliga ramarna på EU-nivå och nationell nivå bör bli fullt samstämmiga i syfte att i) främja hållbara investeringsmöjligheter för att påverka tilldelningen av ekonomiska resurser i denna riktning och ii) avskaffa subventioner till fossila bränslen och förena klimatmål med sociala behov. Därför välkomnar EESK förstärkningen av de ESG-relaterade bestämmelserna i lagstiftningsförslagen, men uppmanar kommissionen att förtydliga tillämpligheten hos bestämmelserna om tillsynsmyndigheternas befogenheter att minska ”de risker som följer av [institutens] bristande anpassning till relevanta politiska mål i unionen och utvecklingen mot en bredare omställning i förhållande till miljö-, samhällsansvars- och bolagsstyrningsfaktorer” i syfte att klargöra hur dessa befogenheter bör utövas. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Utöver offentliggörande och klimatstresstester kan makrotillsynspolitik, inklusive kapitalbaserade åtgärder, spela en roll när det gäller att korrekt redovisa bankernas ESG-relaterade risker och underlätta en fördelning av kreditflöden mellan sektorer som kan stödja omställningen till en ekonomi med nettonollutsläpp av koldioxid. EESK rekommenderar därför att EBA och ECB påskyndar sitt arbete






  i) | med ramen för den första pelaren för att fastställa i vilken utsträckning det nuvarande regelverket på ett adekvat sätt fångar upp ESG-riskerna och de därmed sammanhängande åtgärder som behövs, i förekommande fall, och |
| --- | --- | --- |

3.8

i)

med ramen för den första pelaren för att fastställa i vilken utsträckning det nuvarande regelverket på ett adekvat sätt fångar upp ESG-riskerna och de därmed sammanhängande åtgärder som behövs, i förekommande fall, och

| ii) | med en lämplig och läglig kalibrering av stresstester för ESG-risker. |
| --- | --- |

ii)

med en lämplig och läglig kalibrering av stresstester för ESG-risker.

| 3.9 | EESK välkomnar kommissionens mandat att övervaka genomförandet av standarderna i andra jurisdiktioner för att säkerställa samstämmighet när det gäller tidpunkt och inverkan på berörda parter, även vad gäller de ökade kapitalkraven. Kommittén varnar dock också för en nedåtgående spiral av regleringsstandarder eller en ytterligare fördröjning av standardernas ikraftträdande, och pekar på det sämre genomförandet av vissa regler i somliga jurisdiktioner. Dessa skulle kunna utlösa allvarliga globala stabilitetsrisker. |
| --- | --- |

3.9

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK välkomnar särskilt följande förslag i kommissionens förslag, men rekommenderar att flera ytterligare tekniska förbättringar analyseras:






  i) | Tillämpningen av kapitalgolvet på högsta konsolideringsnivå med en riskbaserad omfördelningsmekanism (för att säkerställa en tillräcklig kapitalisering av dotterföretag i EU) för varje bankgrupp, eftersom det inte bara skulle säkerställa internationell samstämmighet utan även undvika de negativa effekter som tillämpning på enhetsnivå skulle ha. |
| --- | --- | --- |

4.1

i)

Tillämpningen av kapitalgolvet på högsta konsolideringsnivå med en riskbaserad omfördelningsmekanism (för att säkerställa en tillräcklig kapitalisering av dotterföretag i EU) för varje bankgrupp, eftersom det inte bara skulle säkerställa internationell samstämmighet utan även undvika de negativa effekter som tillämpning på enhetsnivå skulle ha.

| ii) | De specifika förstärkningarna när det gäller kapitalgolv vid specialutlåning (artikel 495b) uppskattas, men bör utvärderas ytterligare i syfte att uppnå större samstämmighet med avseende på indatagolv, med beaktande av särdragen hos underklasserna av specialutlåning, medan parametern golv enligt schablonmetoden inte motsvarar de faktiska riskerna eller återspeglar robustheten hos dessa typer av finansiering. |
| --- | --- |

ii)

De specifika förstärkningarna när det gäller kapitalgolv vid specialutlåning (artikel 495b) uppskattas, men bör utvärderas ytterligare i syfte att uppnå större samstämmighet med avseende på indatagolv, med beaktande av särdragen hos underklasserna av specialutlåning, medan parametern golv enligt schablonmetoden inte motsvarar de faktiska riskerna eller återspeglar robustheten hos dessa typer av finansiering.

| iii) | Att stödfaktorerna för små och medelstora företag och infrastruktur bibehålls tillsammans med undantagen från kreditvärdighetsjusteringar (artiklarna 501 och 501a) uppskattas stort, eftersom de är viktiga verktyg för att bankerna ska kunna fortsätta att stödja viktiga delar av den europeiska ekonomin, särskilt i samband med återhämtningen efter covid-19. EESK uppmanar dock kommissionen att bedöma möjligheten att ytterligare klargöra och förenkla kriterierna för stödfaktorn för infrastruktur för att främja infrastrukturfinansieringen, samtidigt som man även beaktar de tillhörande riskerna och tryggar den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

iii)

Att stödfaktorerna för små och medelstora företag och infrastruktur bibehålls tillsammans med undantagen från kreditvärdighetsjusteringar (artiklarna 501 och 501a) uppskattas stort, eftersom de är viktiga verktyg för att bankerna ska kunna fortsätta att stödja viktiga delar av den europeiska ekonomin, särskilt i samband med återhämtningen efter covid-19. EESK uppmanar dock kommissionen att bedöma möjligheten att ytterligare klargöra och förenkla kriterierna för stödfaktorn för infrastruktur för att främja infrastrukturfinansieringen, samtidigt som man även beaktar de tillhörande riskerna och tryggar den finansiella stabiliteten.

| iv) | Effektiviseringen av genomlysningsmetoden vid behandlingen av investeringsfonder (företag för kollektiva investeringar) är, som princip, väl utformad, men EESK anser att det behövs ytterligare samband mellan de berörda styrningsreglerna och begränsningarna (t.ex. beroende av data från tredje part vid beräkningen av kapitalbaskravet för marknadsrisk beträffande företag för kollektiva investeringar). |
| --- | --- |

iv)

Effektiviseringen av genomlysningsmetoden vid behandlingen av investeringsfonder (företag för kollektiva investeringar) är, som princip, väl utformad, men EESK anser att det behövs ytterligare samband mellan de berörda styrningsreglerna och begränsningarna (t.ex. beroende av data från tredje part vid beräkningen av kapitalbaskravet för marknadsrisk beträffande företag för kollektiva investeringar).

| v) | Det är nödvändigt att bibehålla riskvikten på 100 % för bankers långsiktiga strategiska kapitalinvesteringar, men EESK anser att det är lämpligt att tillämpa den rättvist på alla banker, oavsett om de omfattas av en schablonmetod eller en metod med interna modeller. |
| --- | --- |

v)

Det är nödvändigt att bibehålla riskvikten på 100 % för bankers långsiktiga strategiska kapitalinvesteringar, men EESK anser att det är lämpligt att tillämpa den rättvist på alla banker, oavsett om de omfattas av en schablonmetod eller en metod med interna modeller.

| vi) | Bankernas incitament att flytta resurser mot en ekonomi med nettonollutsläpp av koldioxid och samarbete med kunderna är avgörande för att finansiera den gröna omställningen. I detta avseende anser EESK att det, för att påskynda och förstärka en sådan nödvändig förändring, är viktigt att EU och medlemsstaterna genomför en betydande ändring av de positiva och negativa incitamenten för den underliggande ekonomin, såsom de införlivas i industripolitiken och i de relevanta ramarna. EESK uppmanar kommissionen att ytterligare utvärdera de ESG-relaterade bestämmelserna i förslagen till ändring av kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet mot bakgrund av ovanstående. |
| --- | --- |

vi)

Bankernas incitament att flytta resurser mot en ekonomi med nettonollutsläpp av koldioxid och samarbete med kunderna är avgörande för att finansiera den gröna omställningen. I detta avseende anser EESK att det, för att påskynda och förstärka en sådan nödvändig förändring, är viktigt att EU och medlemsstaterna genomför en betydande ändring av de positiva och negativa incitamenten för den underliggande ekonomin, såsom de införlivas i industripolitiken och i de relevanta ramarna. EESK uppmanar kommissionen att ytterligare utvärdera de ESG-relaterade bestämmelserna i förslagen till ändring av kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet mot bakgrund av ovanstående.

| 4.2 | Under tiden föreslår EESK ett antal frågor som skulle behöva omprövas i förslagen. Kommittén betonar i detta sammanhang att allmänintresset av att trygga stabilitet på finansmarknaderna är en topprioritering och att man i detta avseende måste uppnå en lämplig balans med andra politiska mål, samtidigt som man absolut måste undvika att äventyra den finansiella stabiliteten. Antagandet av Basel III-standarderna i EU får inte undergräva målet att öka stabiliteten på finansmarknaderna så att de blir bättre rustade för ekonomisk turbulens och ekonomiska kriser i framtiden. Dessutom bör de föreslagna åtgärderna under alla omständigheter säkerställa en ytterligare förstärkning av bankernas kapitalisering, samtidigt som även deras konkurrenskraft tryggas.






  i) | Att undanröja de villkor som bygger på tillämpning av kreditbetyg för övergångslösningen för att minska effekten av kapitalgolvet på företag utan kreditvärdering (artikel 465.3), på grund av den låga täckningen av externa kreditbetyg på EU-marknaden och för att undvika alltför stor förlitan på externa kreditbetyg, i linje med direktivet om kreditvärderingsinstitut. |
| --- | --- | --- |

4.2

i)

Att undanröja de villkor som bygger på tillämpning av kreditbetyg för övergångslösningen för att minska effekten av kapitalgolvet på företag utan kreditvärdering (artikel 465.3), på grund av den låga täckningen av externa kreditbetyg på EU-marknaden och för att undvika alltför stor förlitan på externa kreditbetyg, i linje med direktivet om kreditvärderingsinstitut.

| ii) | När det gäller övergångsarrangemangen för bostadslån för kapitalgolvet uppmanar EESK kommissionen att bedöma möjligheten att se över dem ur flera perspektiv (belåningsgrad, asymmetri mellan riskmetoder, riskkänslighet) för att undvika oavsiktliga konsekvenser för tillgången till bostadslån. Vid eventuella ändringar i detta avseende bör man dock också beakta behovet av att undvika alla risker för fastighetsbubblor. |
| --- | --- |

ii)

När det gäller övergångsarrangemangen för bostadslån för kapitalgolvet uppmanar EESK kommissionen att bedöma möjligheten att se över dem ur flera perspektiv (belåningsgrad, asymmetri mellan riskmetoder, riskkänslighet) för att undvika oavsiktliga konsekvenser för tillgången till bostadslån. Vid eventuella ändringar i detta avseende bör man dock också beakta behovet av att undvika alla risker för fastighetsbubblor.

| iii) | En ytterligare översyn av bestämmelserna om internmetoden som gör det möjligt att använda verkliga löptider i stället för fasta löptider för att återspegla den verkliga risken. |
| --- | --- |

iii)

En ytterligare översyn av bestämmelserna om internmetoden som gör det möjligt att använda verkliga löptider i stället för fasta löptider för att återspegla den verkliga risken.

| iv) | Att bibehålla kreditkonverteringsfaktorerna (CCF) på 20 % för transaktionsrelaterade villkorade poster (t.ex. fullgörandegarantier, offertgarantier, garantiförbindelser) på grund av den viktiga rollen i EU:s ekonomi, i syfte att ligga i linje med de faktiska uppgifterna om fallissemang på den berörda marknaden. |
| --- | --- |

iv)

Att bibehålla kreditkonverteringsfaktorerna (CCF) på 20 % för transaktionsrelaterade villkorade poster (t.ex. fullgörandegarantier, offertgarantier, garantiförbindelser) på grund av den viktiga rollen i EU:s ekonomi, i syfte att ligga i linje med de faktiska uppgifterna om fallissemang på den berörda marknaden.

| v) | De kapitalmarknadsrelaterade bestämmelserna bör utvärderas ytterligare för att undvika risken för oproportionerliga effekter på risksäkring, likviditet och finansieringskostnader för stater och företag, och därmed bidra till att öka de europeiska företagsinvesteringsbankernas förmåga att konkurrera på de europeiska och internationella marknaderna. |
| --- | --- |

v)

De kapitalmarknadsrelaterade bestämmelserna bör utvärderas ytterligare för att undvika risken för oproportionerliga effekter på risksäkring, likviditet och finansieringskostnader för stater och företag, och därmed bidra till att öka de europeiska företagsinvesteringsbankernas förmåga att konkurrera på de europeiska och internationella marknaderna.

| vi) | Att ändra beräkningen av minoritetsintressens faktiska bidrag till det konsoliderade kapitalet, som för närvarande strider mot kapitalmarknadsunionens mål, vilket minskar intresset för börsnoterade företag. |
| --- | --- |

vi)

Att ändra beräkningen av minoritetsintressens faktiska bidrag till det konsoliderade kapitalet, som för närvarande strider mot kapitalmarknadsunionens mål, vilket minskar intresset för börsnoterade företag.

| 4.3 | EESK betonar att klimatförändringarna leder till risker som redan påverkar bankerna och som kan få djupgående konsekvenser för bankernas finansiella stabilitet om de inte hanteras ordentligt på både reglerings- och banknivå. I detta avseende uppskattar EESK Baselkommitténs och de europeiska myndigheternas arbete med klimatrelaterade finansiella risker för att identifiera potentiella luckor i den nuvarande ramen och överväga möjliga åtgärder för att åtgärda sådana luckor. EESK uppmanar dessutom kommissionen att se till att principen om dubbel väsentlighet iakttas fullt ut när den berörda ramen för finansiering av omställningen till en grönare ekonomi vidareutvecklas. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK uppmanar kommissionen att utvärdera proportionalitetsprincipens tillämplighet när det gäller banker som i fråga om storlek, roll och exponering för systemrisker är små (enligt definitionen av en liten och icke-komplex enhet i kapitalkravsförordningen), men som fortfarande måste uppfylla mer betungande krav, inklusive upplysnings- och kapitalkrav, eftersom de ingår i en ”betydande” bankgrupp. Vid varje utvärdering av proportionalitetsprincipen måste man dock ta hänsyn till att mindre banker som ingår i en betydande bankgrupp har mer resurser till sitt förfogande för att kunna hantera upplysnings- och kapitalkrav. |
| --- | --- |

4.4

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  https://www.bis.org/bcbs/basel3.htm

1

Basel III är en internationellt överenskommen uppsättning åtgärder som tagits fram av Baselkommittén för banktillsyn som svar på finanskrisen 2007–2009. Åtgärderna syftar till att stärka regleringen och tillsynen av banker samt deras riskhantering. Liksom alla Baselkommitténs standarder är Basel III-standarderna minimikrav som gäller för internationellt verksamma banker. Medlemmarna har åtagit sig att genomföra och tillämpa standarderna i sina jurisdiktioner inom den tidsram som fastställts av kommittén.

(2)  https://www.eba.europa.eu/regulation-and-policy/transparency-and-pillar-3

2

(3)  Kallad kapitalkravsförordningen.

3

(4)  Kallat kapitalkravsdirektivet.

4

(5)  https://www.eca.europa.eu/sv/Pages/DocItem.aspx?did=60760

5

(6)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_22/SR_sustainable-finance_SV.pdf

6

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/45

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om fastställande av regler för att förhindra missbruk av företag utan substans för skatteändamål och om ändring av direktiv 2011/16/EU

(COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS))

(2022/C 290/08)

| Föredragande: | Benjamin RIZZO |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Javier DOZ ORRIT |

Föredragande:

Benjamin RIZZO

Medföredragande:

Javier DOZ ORRIT

| Remiss | Europeiska unionens råd, 10.2.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 3.3.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 206/1/6 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 10.2.2022

Rättslig grund

Artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

3.3.2022

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

206/1/6

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK stöder till fullo kommissionens förslag avseende missbruk av skalbolag för skatteändamål samt förslagets mål. Att säkerställa en effektiv och rättvis beskattning på hela den inre marknaden är avgörande för att främja en verklig återhämtning efter covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK uppskattar det breda offentliga samråd som kommissionen har inlett och som kommer att vara öppet för alla berörda parter, samt det mer riktade samrådet med nationella experter, som deltog på grundval av sin specifika sakkunskap. Dessa samråd har gett berörda parter möjlighet att lämna ett meningsfullt bidrag, och de bör fortsätta att vara en del av framtida diskussioner. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK stöder valet av ett direktiv som syftar till att säkerställa att en gemensam rättslig ram upprättas för medlemsstaterna. Karaktären hos det område som ska regleras och de mål som eftersträvas innebär att de inte kan hanteras genom enskilda initiativ från medlemsstaterna i deras respektive rättssystem. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK anser att förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen eftersom det inte går utöver att säkerställa den nödvändiga skyddsnivån för den inre marknaden, med en till synes rimlig inverkan på företag. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK anser att kommissionen och de nationella skattemyndigheterna bör ha tillräcklig kapacitet vad gäller kompetens och resurser för att korrekt kunna genomföra de nödvändiga kontroller och dela den information som förslaget avser. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK hoppas att resultaten, när utredningarna av skalbolag har genomförts och avslutats, kommer att göras tillgängliga för allmänheten på ett transparent sätt så att resultaten av direktivets genomförande framgår. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK anser att lämpliga kontroller bör genomföras inte bara med avseende på bolagsinkomster utan även tillgångar, med tanke på att skatter kan tas ut även om sådana tillgångar inte genererar någon inkomst, till exempel när det gäller förmögenhetsskatt. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK understryker behovet av att fastställa gemensamma och tydliga regler om det specifika innehållet i de förklaringar som krävs av företag. Överrapportering som går utöver direktivets mål och de resulterande efterlevnadskostnaderna bör undvikas. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK rekommenderar att riktade regler för att förhindra ”professionella möjliggörares” (”professional enablers”) verksamhet fastställs i en annan lagstiftning, för att följa OECD:s strategi i frågan. EESK anser att samarbete mellan branschtillsynsorgan för att bekämpa oegentligheter och eventuell brottslig verksamhet som utförs av ”professionella möjliggörare” skulle vara av stort värde. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK upprepar behovet av att ha en fullständig och omfattande EU-förteckning över icke samarbetsvilliga skattejurisdiktioner utanför EU, bland annat så att EU-företag kan se om de medel och tillgångar de förvaltar kan kopplas till skalbolag utanför EU. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK föreslår att kommissionen utfärdar lämpliga riktlinjer för det substanstest som fastställs i direktivet, särskilt när det gäller innebörden av specifika begrepp som ”hemvist”, ”bosatt styrelseledamot” och ”lokaler”. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK konstaterar att skalbolag också kan etableras och användas för att underlätta odeklarerat arbete samt för att undvika sociala avgifter. EESK föreslår därför att kommissionen överväger möjligheten att hantera sådana problem i EU-lagstiftningen utöver det aktuella förslaget, som endast är ett skattedirektiv. |
| --- | --- |

1.12

2.   Bakgrund till kommissionens förslag

| 2.1 | I kommissionens meddelande om företagsbeskattning för 2000-talet, som antogs den 18 maj 2021, fastställs både långsiktiga och kortsiktiga mål för att stödja återhämtningen efter covid-19-utbrottet och säkerställa tillräckliga offentliga intäkter i framtiden. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kommissionens föreslagna direktiv om skalbolag är ett av de kortsiktiga specifika initiativ som aviseras i meddelandet i syfte att förbättra det nuvarande skattesystemet, med särskild inriktning på att säkerställa rättvis och effektiv beskattning. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Juridiska personer utan minimal substans eller ekonomisk verksamhet skulle kunna användas för otillbörliga skatteändamål, såsom skatteundandragande och skatteflykt eller till och med penningtvätt. Det är därför nödvändigt att hantera situationer där de som förväntas betala skatt kringgår eller undviker sina skatteskyldigheter genom företag som inte bedriver någon faktisk ekonomisk verksamhet. Skalbolag skulle kunna främja en miljö med orättvis fördelning av skattebördan och illojal skattekonkurrens mellan jurisdiktioner. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kommissionens förslag är tillämpligt på alla företag som anses ha skatterättslig hemvist och som har rätt att erhålla ett intyg om skatterättslig hemvist i en EU-medlemsstat. När de nya reglerna har antagits som ett direktiv ska de införlivas i medlemsstaternas olika nationella rättssystem senast den 30 juni 2023, med full verkan den 1 januari 2024. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Det finns en stor mängd EU-lagstiftning om penningtvätt, vilket är ett brott som ofta begås av vissa skalbolag, och som skulle kunna utgöra en användbar grund för kommissionens förslag. Det bör särskilt hänvisas till kommissionens föreslagna lagstiftningspaket från juli 2021, som består av tre förordningar och ett direktiv (1). |
| --- | --- |

2.5

3.   Kommissionens förslag

| 3.1 | Direktivet avser upplägg som används för skatteflykt eller skatteundandragande. De upplägg som förslaget inriktar sig på omfattar etablering i EU av företag som påstås bedriva verklig ekonomisk verksamhet, men som i själva verket inte bedriver sådan verksamhet. Det verkliga skälet till att vissa av dessa typer av företag har bildats är i stället att vissa skattefördelar ska kunna överföras till den verkliga huvudmannen eller till den koncern företaget tillhör. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | För att bekämpa sådana upplägg fastställs i det föreslagna direktivet ett test som syftar till att hjälpa medlemsstaterna att identifiera företag som påstås bedriva en legitim verksamhet, men som inte har minimal ekonomisk substans och därför kanske missbrukas i syfte att erhålla otillbörliga skattefördelar. Detta test definieras som ett ”substanstest”. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | I testets första steg delas de olika typerna av företag upp i dem som ”riskerar” att sakna substans och missbrukas för skatteändamål jämfört med företag ”med låg risk”. Riskfall kännetecknas av ett antal egenskaper som vanligtvis identifieras samtidigt i företag som saknar substans (”kriterier för upptagning till bedömning”). Lågriskfall är däremot sådana som inte uppvisar några eller endast några av dessa kriterier och inte uppfyller kriterierna för upptagning till bedömning. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | I de relevanta kriterierna betraktas de företag som inte uttryckligen undantas från direktivet vara ”i riskzonen” om de bedriver gränsöverskridande verksamhet, är geografiskt rörliga och dessutom förlitar sig på andra företag för sin egen förvaltning (särskilt utomstående leverantörer av tjänster). Lågriskfall som inte uppfyller kriterierna för upptagning till bedömning omfattas inte av direktivets syften. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Företagen måste först göra en självbedömning, och om de klassificeras som ”riskfall” ombeds de att rapportera om substansen i sin skattedeklaration. Att rapportera om substans innebär att man tillhandahåller specifik information för att underlätta bedömningen av företagets verksamhet. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | När det gäller det andra steget är det tre komponenter som avgör substanstestets resultat:






  i) | Lokaler som är tillgängliga uteslutande för användning av företaget. |
| --- | --- | --- |

3.6

i)

Lokaler som är tillgängliga uteslutande för användning av företaget.

| ii) | Minst ett eget och aktivt bankkonto i EU. |
| --- | --- |

ii)

Minst ett eget och aktivt bankkonto i EU.

| iii) | Minst en styrelseledamot som är bosatt nära företaget och som ägnar sig åt dess verksamhet eller, alternativt, ett tillräckligt antal av företagets anställda som ägnar sig åt dess huvudsakliga ”inkomstgenererande verksamhet” och som är bosatta nära företaget. |
| --- | --- |

iii)

Minst en styrelseledamot som är bosatt nära företaget och som ägnar sig åt dess verksamhet eller, alternativt, ett tillräckligt antal av företagets anställda som ägnar sig åt dess huvudsakliga ”inkomstgenererande verksamhet” och som är bosatta nära företaget.

| 3.7 | I det tredje steget i testet föreskrivs en lämplig bedömning av den information i fråga om substans som företaget lämnade i det andra steget. Ett företag som är ett riskfall, eftersom det har uppfyllt kriterierna för upptagning till bedömning, och vars rapportering också leder till slutsatsen att företaget saknar åtminstone en av de relevanta komponenterna i fråga om substans, ska antas vara ett skalbolag i den mening som avses i det nya direktivet och därför sakna substans, och ska antas missbrukas för skatteändamål. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Ett företag som är ett ”riskfall” men vars rapportering visar att det har alla relevanta delar i fråga om substans ska inte antas vara ett skalbolag i den mening som avses i direktivet. Denna presumtion utesluter dock inte möjligheten att en skattemyndighet konstaterar att ett sådant företag är ett skalbolag av skäl som inte omfattas av direktivet. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Det fjärde steget innebär en rätt för ett företag som antas vara skalbolag och som antas missbrukas för skatteändamål, i den mening som avses i direktivet, att bevisa motsatsen genom att styrka att det har substans med hjälp av konkreta bevis (”motbevisning”). Företagen i fråga kommer därför att ha en faktisk rätt att hävda att de inte är ett skalbolag enligt direktivet. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | När ett företag anses vara ett skalbolag i den mening som avses i direktivet och denna presumtion inte motbevisas ska skattekonsekvenser utlösas i enlighet därmed. Dessa konsekvenser ska innebära att eventuella skattefördelar som har erhållits eller skulle kunna erhållas tas bort. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Med tanke på att ett företag för att vara berättigat till dessa förmåner enligt ett skatteavtal normalt måste tillhandahålla ett intyg om skatterättslig hemvist kommer den medlemsstat där skalbolaget har sin skattemässiga hemvist att antingen inte utfärda något intyg om skatterättslig hemvist eller utfärda ett intyg med en varning, vilket innebär en uttrycklig förklaring för att förhindra att intyget används för att erhålla ovannämnda förmåner. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Om skattefördelar som beviljats företaget tas bort ska det fastställas hur inkomstflöden till och från företaget, samt eventuella tillgångar som ägs av företaget, faktiskt ska beskattas. Vid fördelningen av beskattningsrätten ska hänsyn tas till alla jurisdiktioner som kan påverkas av transaktioner där skalbolag är inblandade. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Direktivets regler påverkar av nödvändighet endast medlemsstaterna, eftersom tredjeländer inte omfattas av EU-lagstiftningen. I sådana fall bör avtal för undvikande av dubbelbeskattning mellan en medlemsstat och ett tredjeland vederbörligen respekteras när det gäller fördelningen av beskattningsrätten. Om inga sådana avtal finns kommer den berörda medlemsstaten att tillämpa sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Alla medlemsstater kommer att ha tillgång till rapporterande enheter enligt direktivet, oavsett tidpunkt och utan att behöva inge en begära om information. Informationen kommer därför att utbytas mellan medlemsstaterna från och med det första steget, dvs. när ett företag klassificeras som ”riskfall” enligt direktivet. För detta ändamål kommer ett register eller en databas att inrättas. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | I den föreslagna lagstiftningen överlåts åt medlemsstaterna att fastställa sanktioner som ska gälla vid överträdelser av rapporteringskraven i detta direktiv, så som de införlivats i de nationella rättssystemen. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | En miniminivå av samordning mellan medlemsstaterna förväntas genom att man fastställer en minimiavgift i enlighet med befintliga bestämmelser inom finanssektorn. Sanktionerna ska omfatta administrativa sanktionsavgifter på minst 5 % av företagets omsättning. |
| --- | --- |

3.16

4.   EESK:s allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK stöder helhjärtat kommissionens förslag och dess övergripande mål. Att säkerställa en effektiv och rättvis beskattning på hela den inre marknaden är avgörande för att främja en verklig återhämtning efter covid-19-pandemin. Tillräckliga skatteintäkter till medlemsstaterna är en nyckelfaktor för att underlätta offentliga investeringar som syftar till att skapa en grönare och mer digitaliserad inre marknad. Kommittén är något oroad över att man i kraven på substans inte tar hänsyn till den digitala sidan och endast betonar vikten av materiella tillgångar. Detta skulle kunna skapa problem i framtiden. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kommissionens förslag är därför helt i linje med meddelandet om företagsbeskattning för 2000-talet, vilket leder till konkreta och konsekventa åtgärder för att bekämpa skatteundandragande och skatteflykt och därigenom säkerställa en rättvis skattemiljö i hela Europa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK konstaterar att kommissionens förslag är förenligt med tidigare lagstiftningsinitiativ som tagits av EU-institutionerna, såsom direktivet mot skatteflykt och direktivet om administrativt samarbete mellan skattemyndigheter. Det är av yttersta vikt att uppnå enhetlighet mellan olika skatteregler mellan vilka kontinuerlig växelverkan förväntas, för att undvika oavsiktliga resultat. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kommissionens förslag kompletterar det nyligen framlagda förslaget om den globala lägsta skattenivån för multinationella koncerner i EU (den så kallade andra pelaren), trots de olika tillämpningsområdena för de båda direktiven, med tanke på att den andra pelaren kommer att tillämpas på företag som överskrider ett tröskelvärde för omsättning på 750 miljoner euro, medan direktivet om skalbolag inte omfattas av sådana begränsningar. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK uppskattar det offentliga samråd som kommissionen inledde innan förslaget offentliggjordes. Samrådet innehöll 32 frågor som bland annat syftade till att beskriva problemet och dess orsaker och identifiera lämpliga EU-åtgärder. Berörda parter har därför fått en betydande möjlighet att framföra sina synpunkter och farhågor innan de nya reglerna utarbetas. EESK beklagar att endast ett fåtal aktörer (50) har utnyttjat denna möjlighet. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK stöder också ytterligare offentligt samråd med nationella experter, som har varit involverade på ett målinriktat sätt, baserat på sin särskilda sakkunskap. Kombinationen av ett brett samråd riktat till berörda parter och ett mer ingående samråd riktat till kvalificerade experter skapar en god balans mellan att säkerställa att lagstiftningsprocessen präglas av både deltagande och en tekniskt hög nivå. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Både själva karaktären på det område som ska regleras genom direktivet och de fastställda målen – att ta itu med gränsöverskridande skatteflykt och skatteundandragande – kräver att medlemsstaterna tillämpar en gemensam ram. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Enskilda åtgärder av varje medlemsstat skulle, med tanke på rättssystemens olikhet, helt säkert inte kunna uppnå en lämplig och ändamålsenlig gemensam ram. I så fall skulle de befintliga skillnaderna bestå och eventuellt till och med förvärras av flera osamordnade åtgärder som genomförs på nationell nivå. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Skalbolag som har inrättats i medlemsstaterna måste tvingas följa direktivet, och samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter är av större vikt än någonsin för att undvika att hela EU:s finanspolitiska kapacitet urholkas. För att kunna hantera de nödvändiga kontrollerna på ett korrekt sätt samt dela informationen bör kommissionen ha tillräcklig kapacitet och tillräckliga resurser. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESK anser också att förslaget ligger i linje med proportionalitetsprincipen, eftersom det inte går utöver att säkerställa den miniminivå av skydd som krävs för den inre marknaden, med en till synes rimlig inverkan på företagen. Direktivet syftar till att uppnå ett minimiskydd för medlemsstaternas skattesystem, för att säkerställa en nödvändig grad av samordning inom EU för att uppnå dess mål. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Å andra sidan verkar också inverkan på företagen vara proportionerlig, vilket innebär en lämplig balans mellan de olika målen och värdena, bland annat följande:






  i) | Effektiviteten i fråga om att minska missbruket av skalbolag. |
| --- | --- | --- |

4.11

i)

Effektiviteten i fråga om att minska missbruket av skalbolag.

| ii) | Skattevinster för de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

ii)

Skattevinster för de offentliga finanserna.

| iii) | Företagens och skattemyndigheternas efterlevnadskostnader. |
| --- | --- |

iii)

Företagens och skattemyndigheternas efterlevnadskostnader.

| iv) | Indirekta effekter på den inre marknaden och konkurrensen mellan företag. |
| --- | --- |

iv)

Indirekta effekter på den inre marknaden och konkurrensen mellan företag.

| 4.12 | EESK håller med kommissionen om att ett effektivt och öppet informationsutbyte mellan skattemyndigheter är nödvändigt för att bekämpa olämplig användning av skalbolag och mer allmänt för att säkerställa en rättvis och mer effektiv skattemiljö. Denna punkt måste följas mycket noggrant så att det råder samarbete mellan medlemsstater där ett skalbolag har transaktioner som berör två medlemsstater. När utredningarna av skalbolag är avslutade bör resultaten göras tillgängliga för allmänheten. Europeiska och nationella myndigheter bör informera om resultaten av direktivets genomförande. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Skalbolag som omfattas av detta direktiv kan användas både för skatteundandragande och skatteflykt och i specifika fall även för att begå andra brott, till exempel penningtvätt, något som de ofta är kopplade till. Därför är det viktigt med samordning vad gäller lagstiftning och samordning mellan de olika tillsynsmyndigheter som ansvarar för att bekämpa dessa brott, både på nationell nivå och på EU-nivå. Genom detta direktiv (”Unshell”) kommer skattemyndigheter att ha tillgång till ytterligare information, vilket kommer att göra det möjligt för dem att dubbelkontrollera denna nya uppsättning information med den information som tillhandahålls av myndigheter med ansvar för penningtvättsbekämpning. De nationella och europeiska myndigheterna måste se till att tillämpningen av detta direktiv inte orsakar några problem för någon typ av företag som bedriver sin verksamhet i enlighet med lagstiftningen. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Vetskap om de verkliga huvudmännen för skalbolag och deras tillgångar samt om de verkliga ägarna bakom de transaktioner som de utför är avgörande för att man ska kunna utreda den verkliga arten av den verksamhet som bedrivs och förstå omfattningen av skatteundandragande eller penningtvätt. Att dölja verkligt huvudmannaskap genom kedjor av skalbolag som förvaltas av ”professionella möjliggörare” är en inneboende del av deras kriminella syften. Verktygen för att få vetskap om de verkliga huvudmännen finns i lagstiftningen mot penningtvätt. Det finns dock ingen hänvisning till problemet i det förslag till direktiv som diskuteras. EESK anser att både detta och andra kryphål i kopplingen mellan de två rättsakterna bör lösas, antingen genom att förklara hur detta ska göras i detta direktiv eller genom att skyndsamt främja en europeisk ramlag för att ta itu med det. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Vissa skalbolag bildas och används även för att underlätta odeklarerat arbete och undvika sociala avgifter, vilket ligger utanför detta direktivs tillämpningsområde. EESK föreslår att kommissionen undersöker möjligheten att hantera detta problem i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

4.15

5.   Särskilda kommentarer

| 5.1 | EESK anser att de kriterier för upptagning till bedömning som inrättats genom kommissionens förslag i form av kumulativa indikatorer är skäliga och lämpliga. I detta avseende konstaterar EESK att enheter som innehar tillgångar för privat bruk, såsom fastigheter, yachter, jetplan, konstverk eller eget kapital, kanske inte har några inkomster under längre perioder men ändå ger upphov till betydande skattefördelar för sina kontrollerande enheter. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESK anser därför att kontroller bör utföras inte bara med avseende på inkomster utan även när det gäller tillgångar, med tanke på att skatter kan tas ut även om tillgångarna inte genererar någon inkomst, såsom förmögenhetsskatt i tillämpliga fall. EESK anser att kommissionen bör ha tillräcklig kapacitet och tillräckliga resurser för att kunna hantera dessa kontroller på ett korrekt sätt och dela med sig av informationen. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESK föreslår att kommissionen utfärdar lämpliga riktlinjer för det substanstest som fastställs i direktivet, särskilt när det gäller innebörden av specifika begrepp som ”hemvist”, ”bosatt styrelseledamot” och ”lokaler”. Enligt detta tillvägagångssätt skulle nationella skillnader och olika tolkningar, som kan vara skadliga för den inre marknaden, kunna minskas eller hanteras bättre. I synnerhet uppmanar EESK kommissionen att vederbörligen beakta de nya digitala affärsmodellerna i detta avseende. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESK anser att företagens gränsöverskridande verksamhet bör utvärderas noggrant med avseende på den faktiska karaktären hos de transaktioner som utförs av sådana företag å ena sidan, och med avseende på deras egendom och tillgångar å den andra. Företag som uppvisar en tillräcklig grad av transparens och som inte utgör någon verklig risk vad gäller bristande ekonomisk substans när det gäller skatteundandragande eller skatteflykt bör inte omfattas av direktivet. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Unshell-direktivet bygger på befintlig EU-standard och internationell standard. EESK rekommenderar att kommissionen säkerställer förenlighet med den relevanta internationella och den gemensamma EU-standard som redan finns, särskilt begreppet ”betydande ekonomisk verksamhet” som utarbetats inom ramen för system med skattemässig förmånsbehandling och diskuterats ingående inom forumet om skadliga skattemetoder. En annan viktig fråga att ta itu med är fastställandet av gemensamma och tydliga regler för det specifika innehållet i de förklaringar som krävs av företag. Överrapportering som går utöver direktivets mål och de därav följande efterlevnadskostnaderna bör undvikas. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EESK insisterar på att särskilt fokus bör ägnas den roll som så kallade ”yrkesverksamma möjliggörare” spelar, eftersom detta är en fråga som inte nämns i förslaget till direktiv. EESK rekommenderar att reglerna som styr ”professionella möjliggörares” verksamhet fastställs i en annan lagstiftning, i linje med de kriterier som fastställts i frågan av OECD, som också ofta spelar en viktig roll inom det specifika området skalbolag (2). |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | OECD, som beskriver de yrkeskategorier där vissa yrkesutövare förvaltar eller samarbetar med kedjor av skalbolag, anser att det är mycket viktigt att fokusera på ”professionella möjliggörare” för att bekämpa brottslig verksamhet i företag som etablerats för olagliga ändamål, inbegripet skatteundandragande. Laglydiga yrkesutövare bör vederbörligen särskiljas från en liten grupp yrkesutövare som utnyttjar sina färdigheter inom skattelagstiftning och företagsredovisning för att aktivt använda metoder som rör skatteundandragande, skatteflykt och penningtvätt. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | EESK betonar därför behovet av att rikta in sig på yrkesverksamma som aktivt tillhandahåller möjligheter att utnyttja olagliga metoder som gynnar skatte- och finansbrott. Genom att göra detta skulle det vara möjligt att sätta en avgörande faktor som rör skattemissbruk ur spel. Att minska möjligheterna att utveckla otillbörliga skattemässiga metoder är ett första steg för att uppnå de mål som eftersträvas i kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EESK anser att samarbete mellan branschtillsyns- eller övervakningsorgan för att bekämpa oegentligheter och eventuell brottslig verksamhet som utförs av ”professionella möjliggörare” skulle vara av stort värde. Detta skulle vara ett intressant spår för utvecklingen av den europeiska sociala och politiska pakten mot skattebrott och ekonomiska brott, penningtvätt och korruption, som kommittén har förespråkat i olika yttranden. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | EESK föreslår också att kommissionens förslag till direktiv samordnas med de befintliga reglerna om internprissättning, eftersom användningen av skalbolag som syftar till skatteundandragande kan samspela med en sådan praxis i hela EU och därför särskilt bör beaktas i detta avseende. Här anser EESK att möjligheten att inrätta ett direktiv om internprissättning också bör övervägas. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | EESK anser att förteckningen över företag som inte omfattas av rapporteringskrav (artikel 6.2) måste motiveras och bedömas korrekt för att säkerställa att de inte får olämpliga skattefördelar och att de inte används för att kringgå lagen. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | EESK anser också att fler åtgärder bör vidtas när ett företag eller en enhet utanför EU gör affärer med företag eller enheter som är börsnoterade i EU. Man måste förstå vilka åtgärder som skulle kunna göras tillgängliga för företag eller enheter som är börsnoterade i EU för att se att de medel eller tillgångar som förvaltas inte har sitt ursprung i ett skalbolag utanför EU. |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | För att kunna vidta effektiva åtgärder mot företag som gör affärer med företag som är etablerade i icke samarbetsvilliga skattejurisdiktioner för skatteändamål upprepar kommittén behovet av att EU-förteckningen över icke samarbetsvilliga skattejurisdiktioner är så ändamålsenlig och omfattande som möjligt. |
| --- | --- |

5.13

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Se EESK:s yttrande ”Lagstiftningspaket för bekämpning av penningtvätt” (EUT C 152, 6.4.2022, s. 89).

1

(2)  ”Ending the Shell Game: Cracking down on the Professionals who enable Tax and White Collar Crimes”, OECD, Paris, 2021.

2

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/52

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om säkerställande av en global minimiskattenivå för multinationella företagsgrupper i unionen

(COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS))

(2022/C 290/09)

| Föredragande: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Petru Sorin DANDEA |

Föredragande:

Krister ANDERSSON

Medföredragande:

Petru Sorin DANDEA

| Remiss | Europeiska unionens råd, 10.2.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 3.3.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 197/1/5 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 10.2.2022

Rättslig grund

Artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

3.3.2022

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

197/1/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Syftet med kommissionens förslag är att de GloBE-modellregler som ingår i den andra pelaren i OECD/G20:s inkluderande ramverk ska införlivas inom EU. EESK välkomnar att kommissionen arbetar helt i linje med internationella diskussioner och överenskommelser, och stöder helhjärtat kommissionens målsättningar. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK håller med kommissionen om att ”effektiviteten och rättvisan i den globala minimiskattereformen är i hög grad beroende av att den genomförs i hela världen”. Det är mycket viktigt att förhandlingarna är framgångsrika och slutförs i tid. En gemensam global tillämpning utan nationell överreglering är nödvändig för att göra reglerna effektiva och undvika att konkurrensen snedvrids. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK instämmer till fullo i kommissionens ståndpunkter att ”det är absolut nödvändigt att säkerställa ett enhetligt genomförande av OECD:s modellregler i EU” och att ”detta kan endast uppnås om lagstiftningen antas centralt och införlivas på ett enhetligt sätt”. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Det är ytterst betydelsefullt att tekniska diskussioner och förberedande arbete redan äger rum på EU-nivå, men EESK noterar samtidigt att OECD fortfarande arbetar med att utarbeta ytterligare detaljerade regler och klargöra definitionerna. Medlemsstaterna bör därför vara uppmärksamma och inkludera alla rekommendationer och arbetsresultat från de pågående OECD-förhandlingarna. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK stöder alla insatser för att minska efterlevnadskostnaderna för europeiska företag och skattemyndigheter när det nya systemet utformas. Ett fullständigt genomförande av den andra pelaren kommer att vara komplext, och ta mycket tid och möda i anspråk för både företag och skattemyndigheter. Inom de närmaste månaderna förväntas OECD lägga fram viktiga regler om safe harbours, förenklad administrativ rapportering osv., vilket skulle kunna göra införandet av det nya skattesystemet smidigare för både företag och skattemyndigheter. Dessa regler bör införlivas i direktivet. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommittén anser att specifika skattebestämmelser som antagits av medlemsstaternas parlament, i syfte att utgöra avsiktliga incitament för investeringar och sysselsättningsinsatser, inte bör neutraliseras av modellreglerna. Det är viktigt att främja uppnåendet av en grönare och digitaliserad ekonomi, och skatter bör spela en roll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK anser att direktivet bör innehålla en bestämmelse som gör det möjligt att tillämpa direktivet om tvistlösning på tvister som rör den andra pelaren, åtminstone mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Kommittén stöder införandet av sanktioner vid bristande efterlevnad och uppmanar medlemsstaterna att genomföra grundliga skattekontroller för att säkerställa att direktivets bestämmelser följs fullt ut. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK efterlyser en översyn av EU:s förteckning över tredjeländer som inte är samarbetsvilliga när det gäller skattepaketet. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Rättvis beskattning av multinationella företag har sedan länge efterlysts av allmänheten, och EESK förväntar sig en snabb överenskommelse om den andra pelaren inom EU och globalt. |
| --- | --- |

1.10

2.   Bakgrund och kommissionens förslag

| 2.1 | Kommissionens förslag till direktiv om en global minimiskattenivå för multinationella företagsgrupper i unionen syftar till att införliva OECD:s modellregler för nationellt införande av en global minimiskatt (OECD:s/det inkluderande ramverkets modellregler) i EU genom enhetliga regler och ett enhetligt genomförande (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Sekelgamla nationella och internationella skatteregler är inte längre anpassade till vissa av de nya affärsmodeller som är i bruk i dag. Många företag har ingen fysisk närvaro i många länder och betalar inte bolagsskatt i dessa jurisdiktioner i samma utsträckning som företag med fysisk närvaro (2). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | De offentliga budgetarna stod under press i kölvattnet av finanskrisen 2008–2009. Alla dessa faktorer bidrog till en process inom OECD med inriktning på att ta itu med urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Som en utvidgning av OECD:s BEPS-projekt från 2015 enades de som deltar i OECD/G20:s inkluderande ramverk om en lösning för att hantera de ökande skatteutmaningar som digitaliseringen av ekonomin ger upphov till. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Det överenskomna paketet omfattar två pelare, med företag inom alla sektorer. Den andra pelaren avser företagsgrupper med en sammanlagd omsättning på minst 750 miljoner euro. Genom den första pelaren införs en partiell omfördelning av rätten att beskatta överskjutande vinst till marknadsjurisdiktioner, och genom den andra pelaren införs en effektiv minimibeskattning på 15 % (3). OECD:s modellregler består av 70 sidor med högst komplexa och tekniska regler, varav 10 sidor med definitioner för att möjliggöra ”en gemensam strategi” för global minimibeskattning. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Den andra pelaren består av två nationella regler: i) regeln om inkomstinkludering (Income Inclusion Rule, IIR-regeln) och ii) dess reservregel, regeln om kompensation för bortfall i skattebetalning (Under Taxed Payments Rule, UTPR-regeln) som tillsammans betecknas som de globala reglerna mot urholkning av skattebasen (Global Anti-Base Erosion Rules, GloBE-reglerna), samt en fördragsbaserad regel – regeln om krav på beskattning (Subject to Tax Rule, STTR-regeln). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Enligt förslaget ska den yttersta moderenheten betala in top up-skatten, dvs. underskottet för hela företagsgruppen, i den jurisdiktion där det har sin hemvist. Skatteintäkterna kommer följaktligen att uppbäras av den jurisdiktionen, vilket innebär att beskattning och skatteintäkter äger rum i en annan jurisdiktion. Det finns ingen skyldighet för länder att höja sin skattesats till miniminivån. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Om den yttersta moderenheten är belägen i ett land som inte har infört en kvalificerande IIR-regel träder UTPR-regeln i kraft. Detta innebär att de jurisdiktioner där det berörda multinationella företaget är verksamt måste göra motsvarande justering enligt modellreglerna, så att skatteskulden för företagen i gruppen justeras och den totala top up-skatten därmed uppbärs. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | En jurisdiktions andel av den totala top up-skatten baseras på jurisdiktionens andel av gruppens totala antal anställda och materiella anläggningstillgångar i jurisdiktioner som har infört UTPR-regelverket. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Beräkningen av top up-skatten för varje jurisdiktion inbegriper ett substansundantag för verklig verksamhet som slutligen gör det möjligt att beskatta en viss inkomstandel under den effektiva minimiskattesatsen. Inledningsvis är den undantagna inkomsten fastställd till 10 % av de lokala lönekostnaderna och 8 % av värdet av de immateriella anläggningstillgångar som används lokalt, vilket sedan minskas till 5 % av respektive beskattningsunderlag under en tioårsperiod. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | I OECD:s modellregler används finansräkenskaper som grund för beräkningen av effektiva skattesatser, med komplexa justeringar. De omfattar också en möjlighet för en jurisdiktion att göra en nationell minimiberäkning av top up-skatten, vilket innebär att top up-skatten fördelas till och uppbärs av den jurisdiktionen, och därmed överförs inga skatteintäkter från den jurisdiktionen till en annan jurisdiktion. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | OECD har redan lovat att lägga fram en kommentar till modellreglerna under det första kvartalet 2022 för att klargöra hur reglerna ska tolkas och ta fram ytterligare riktlinjer/förtydliganden om safe harbours och administrativa riktlinjer. Ytterligare klargöranden kan förväntas. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | En gemensam global tolkning av reglerna och ett genomförande som är enhetligt både innehålls- och tidsmässigt är av största vikt för att undvika snedvridningar och säkerställa lika villkor och europeisk konkurrenskraft (4). |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Kommissionens förslag är baserat på kommissionens meddelande ”Företagsbeskattning för 2000-talet” och innehåller endast de GloBE-modellregler som ingår i den andra pelaren i OECD/G20:s inkluderande ramverk. Den första pelaren är inte lika välutvecklad som den andra. Denna del av paketet kan också omfattas av ett EU-direktiv (5). |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Direktivets tillämpningsområde definieras genom hänvisning till ingående enheter belägna i unionen som ingår i multinationella företagsgrupper eller storskaliga nationella företagsgrupper med en konsoliderad gruppintäkt på minst 750 miljoner euro under minst två av de fyra föregående åren. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | I direktivet föreskrivs att i situationer där den yttersta moderenheten är belägen utanför EU i en jurisdiktion som inte tillämpar en kvalificerande IIR-regel ska alla dess ingående enheter i jurisdiktioner med ett lämpligt regelverk för UTPR-regeln omfattas av denna regel. I en sådan situation kommer den multinationella företagsgruppens ingående enheter belägna i en medlemsstat att omfattas av top up-skatt i den medlemsstaten. Top up-skatten fördelas på grundval av en tvåfaktorsformel och beräknas med beaktande av lågbeskattade inkomster för den multinationella företagsgruppens ingående enheter. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Direktivet innehåller regler för beräkning av ”justerad vinst”, det vill säga den justerade vinst som ska beaktas vid beräkningen av den effektiva skattesatsen. För att beräkna denna inkomst är det nödvändigt att hänvisa till den ingående enhetens redovisade nettovinst eller nettoförlust för räkenskapsåret. Det görs noggranna justeringar för skillnaden mellan finansiell redovisning och skatteredovisning, och dessa är mycket komplexa. De främsta justeringarna avser kraven på när intäkter/kostnader ska rapporteras, men till exempel erkänns inte lågskattebestämmelser för patentboxar medan däremot överavskrivning av anläggningstillgångar erkänns. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Regler anges för beräkningen av ”medräknade och justerade skatter”, per ingående enhet och per räkenskapsår. Den primära principen vid fördelning av medräknade skatter är att hänföra dem till den jurisdiktion där de underliggande vinster som omfattas av dessa skatter intjänades. För att säkerställa denna princip innehåller direktivet också särskilda regler för gränsöverskridande skatter, fasta driftställen, transparenta enheter, kontrollerade utländska företag, hybridenheter eller skatter på utdelning. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | I direktivet definieras den effektiva skattesatsen som kvoten av gruppens ingående enheters medräknade och justerade skatter och de justerade intäkter som dessa ingående enheter inom gruppen intjänat i en specifik jurisdiktion för räkenskapsåret. I enlighet med den övergripande överenskommelsen, och för att säkerställa införlivandet, fastställs i direktivet den effektiva minimiskattesatsen enligt GloBE-modellreglerna till 15 %. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | För att minska efterlevnadskostnaderna i lågrisksituationer finns det ett undantag för minimibelopp, enligt principen om undantag av mindre betydelse. Detta gäller när vinsterna för den multinationella företagsgruppens ingående enheter i en jurisdiktion understiger 1 miljon euro och intäkterna understiger 10 miljoner euro. |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | Särskilda regler gäller i samband med sammanslagningar, förvärv, samriskföretag och multinationella företagsgrupper med flera moderenheter. Det föreskrivs att en konsoliderad intäktströskel ska tillämpas på gruppmedlemmar i en sammanslagnings- eller delningssituation. När en ingående enhet förvärvas eller säljs av en multinationell grupp inom ramen för reglerna bör en sådan ingående enhet behandlas som en del av båda grupperna under året, med vissa justeringar av värdena för de attribut som används för tillämpningen av GloBE-modellreglerna (såsom medräknade skatter, berättigade lönekostnader, berättigade materiella anläggningstillgångar och uppskjutna GloBE-skattefordringar). |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | Direktivet innehåller regler om system för skatteneutralitet och utdelningsskatt. För att undvika oavsiktliga utfall, såsom en oproportionerlig top up-skatt enligt UTPR-regeln i en multinationell grupp, föreskrivs i direktivet särskilda regler för beräkning av intäkten för den yttersta moderenheten när en sådan enhet är en genomflödesenhet eller omfattas av ett system med avdragsgill utdelning (6). |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | Enligt direktivet är en ingående enhet i en multinationell företagsgrupp belägen i en medlemsstat skyldig att avlämna en deklaration med information om top up-skatt, såvida inte deklarationen avlämnas av den multinationella företagsgruppen i en annan jurisdiktion, med vilken medlemsstaten har ett kvalificerande avtal mellan behöriga myndigheter som möjliggör ett automatiskt utbyte av upplysningar avseende den årliga skattedeklarationen. Den obligatoriska skattedeklarationen ska avlämnas inom 15 månader efter utgången av det räkenskapsår som den hänför sig till. |
| --- | --- |

2.23

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar kommissionens förslag till direktiv, som syftar till att införliva den andra pelaren i EU:s rättssystem och på hela den inre marknaden. Kommittén stöder och välkomnar helhjärtat att kommissionen anpassar sitt arbete till internationella diskussioner och överenskommelser. EESK noterar att företag under vissa tröskelvärden inte påverkas av överenskommelsen, men att reglerna är generella och, enligt OECD, kommer att gälla för hundratals företag. Varje företagsgrupp som omfattas av förslaget kan ha åtskilliga fasta driftställen och dotterbolag. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kommittén noterar att fyra av alla de länder som deltagit i förhandlingarna med koppling till det inkluderande ramverket inte har samtyckt till paketet, medan 137 länder har undertecknat den övergripande överenskommelsen. EU-direktivet om en minimiskatt kan tillhandahålla ytterligare defensiva åtgärder mot skadliga BEPS-metoder, och EESK stöder och har alltid stött BEPS-projektets mål för att säkerställa hållbara offentliga finanser i EU. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK håller med kommissionen om att ”effektiviteten och rättvisan i den globala minimiskattereformen är i hög grad beroende av att den genomförs i hela världen”. Det är mycket viktigt att förhandlingarna är framgångsrika och slutförs i tid. En gemensam global tillämpning är nödvändig för att göra reglerna effektiva och undvika att konkurrensen snedvrids. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kommittén anser att den första och den andra pelaren i OECD/G20:s inkluderande ramverk bör behandlas som ett övergripande och ömsesidigt integrerat paket. Det är av yttersta vikt att de två pelarna genomförs på ett enhetligt sätt. EESK uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att intensifiera sina förhandlingsinsatser genom OECD för att se till att den första pelaren genomförs globalt så snart som möjligt. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK håller med kommissionen om att åtgärder på EU-nivå är nödvändiga och att det är ”absolut nödvändigt att säkerställa ett enhetligt genomförande av OECD:s modellregler i EU”. Kommittén instämmer dessutom i att ”detta kan endast uppnås om lagstiftningen antas centralt och införlivas på ett enhetligt sätt” (7). EESK understryker att direktivet måste respektera de grundläggande friheterna, samt skyldigheterna och befogenheterna enligt fördragen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Det faktum att alla medlemsstater deltog i överläggningarna med koppling till OECD/det inkluderande ramverket, eller därefter har samtyckt till resultatet av dessa, underlättar EU-processen. Rättvis beskattning av multinationella företag har sedan länge efterlysts av allmänheten, och EESK förväntar sig en snabb överenskommelse om den andra pelaren inom EU och globalt. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Det är ytterst betydelsefullt att tekniska diskussioner och förberedande arbete redan äger rum på EU-nivå, men EESK noterar samtidigt att OECD fortfarande arbetar med att utarbeta ytterligare detaljerade regler och klargöra definitionerna. Medlemsstaterna bör därför vara uppmärksamma och inkludera alla rekommendationer och arbetsresultat från de pågående OECD-förhandlingarna, eftersom en process för att modifiera eller ändra direktivet bör undvikas. Det är på liknande sätt viktigt att EU noga beaktar tidpunkten för tredjelandsjurisdiktioners genomförande. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK stöder kommissionens val att bygga vidare på det omfattande förberedande arbete som utförts på internationell nivå, och att utgå från OECD:s konsekvensbedömning vid utarbetandet av det aktuella förslaget, vilket betyder att det dubbelarbete som en ny konsekvensbedömning skulle innebära undviks. EESK skulle dock ha välkomnat en konsekvensbedömning av de delar av direktivet som gör det förenligt med EU-lagstiftningen. EESK efterlyser en sådan analys, och anser att den bör offentliggöras. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Kommittén noterar och är införstådd med behovet av att uppfylla kraven i EU-lagstiftningen. Den enklaste metoden, som inte nödvändigtvis är den enda, är en utvidgning av IIR-bestämmelserna till situationer av rent nationell karaktär. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kommittén håller med kommissionen om att det är önskvärt att involvera ett begränsat antal skattebetalare och att tröskelvärdet på 750 miljoner euro är ”[förenligt] med OECD:s modellregler och med kraven i EU-lagstiftningen” (8), vilket innebär att proportionalitetsprincipen respekteras. EESK noterar att tröskelvärdet är i linje med reglerna för landsspecifik rapportering och direktivet mot skatteflykt. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESK håller med kommissionen om att den minimiskattesats på 15 % som man enades om i OECD/G20:s inkluderande ramverk om BEPS ”återspeglar en balans mellan bolagsskattesatserna i hela världen” (9). Det är viktigt att respektera den överenskommelse som regeringarna ingått samt att införliva regelverket och ålägga de företag som omfattas av dess tillämpningsområde att betala top up-skatt. EESK stöder också, i linje med OECD-överenskommelsen, införandet av ett substansundantag för verklig verksamhet avseende lönekostnader och materiella anläggningstillgångar, och instämmer i kommissionens bedömning att det ”är osannolikt att BEPS-praxis skulle blomstra” när verklig ekonomisk verksamhet äger rum (10). |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESK stöder alla eventuella insatser för att minska efterlevnadskostnaderna för europeiska företag och skattemyndigheter när det nya systemet utformas. Ett fullständigt genomförande av den andra pelaren kommer att vara komplext och ta mycket tid och möda i anspråk. Skattemyndigheterna kommer att behöva utveckla system och rutiner för att beräkna och driva in de nya skatterna i enlighet med kraven. Vidare kommer det att behövas lämplig och utbildad personal för att säkerställa ett snabbt genomförande, samtidigt som det behöver finnas resurser för andra internationella skattebefogenheter, såsom förhandsbesked om prissättning och tvistlösningsmekanismer. EESK uppmanar skattemyndigheterna att inleda eller ytterligare påskynda detta förberedande arbete om tidsgränsen för genomförandet (januari 2023) ska kunna hållas. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Kommittén anser att direktivet om tvistlösning bör göras tillämpligt på tvister som rör den andra pelaren, åtminstone mellan medlemsstaterna. Dessa nya regler om skattetvistlösning har gällt sedan den 1 juli 2019. De fastställs i rådets direktiv (EU) 2017/1852 (11) och innebär en avsevärd förbättring när det gäller att lösa skattetvister, eftersom de säkerställer att företag och medborgare snabbare och effektivare kan lösa tvister som rör tolkningen och tillämpningen av skatteavtal. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESK stöder, i linje med OECD-överenskommelsen, undantaget av mindre betydelse, som gör det möjligt att undanta en enhet inom ett multinationellt företag när enhetens vinst inte överstiger 1 miljon euro och intäkterna understiger 10 miljoner euro. Taket kan behöva ses över allt eftersom. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESK anser att det är viktigt att de planerade safe harbour-reglerna läggs fram tillräckligt tidigt, så att dessa regler kan införlivas i det slutliga direktivet. Detta är viktigt för att undvika onödiga administrativa bördor för skattebetalare och skattemyndigheter. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESK håller med om att det i direktivet bör föreskrivas att kommissionen ska göra en bedömning av kriterierna för likvärdighet med IIR-regeln, tillsammans med en förteckning över tredjelandsjurisdiktioner som uppfyller likvärdighetskriterierna. Denna förteckning skulle kunna ändras genom en delegerad akt. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EESK noterar att det franska ordförandeskapet i Europeiska unionens råd har tillkännagett sin avsikt att om möjligt slutföra diskussionerna före det kommande franska valet i april 2022. EU bör uppmuntra sina handelspartner att vara lika ambitiösa. |
| --- | --- |

3.17

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Det är viktigt att andra skattebestämmelser som antagits av medlemsstaternas parlament, i syfte att utgöra avsiktliga incitament för investeringar och sysselsättningsinsatser, inte neutraliseras av modellreglerna. Det bör inte skapas hinder för regler som varit i kraft sedan länge, till exempel avseende överavskrivning för fasta investeringar, incitament för FoU-verksamhet eller nyare initiativ för att främja utvecklingen av en grönare och mer digitaliserad ekonomi. Detta gäller inte bara initiativ för ekonomisk återhämtning i samband med pandemin utan också framtida tekniska innovationer, som bör uppmuntras. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Genomförandet av GloBE-modellreglerna i EU kommer att påverka befintliga bestämmelser i direktivet mot skatteflykt och, mer specifikt, reglerna om kontrollerade utländska företag, som skulle kunna samverka med IIR-regeln som grundregel i den andra pelaren. I kommissionens meddelande ”Företagsbeskattning för 2000-talet” (12) påpekas att regeringarna har antagit ett lapptäcke av åtgärder mot skatteflykt och skatteundandragande, och dessa åtgärder har medfört ännu mer komplexitet (13). Även om det inte är nödvändigt att ändra direktivet mot skatteflykt (14) skulle en översyn av de kombinerade bestämmelsernas effektivitet och den administrativa börda som är förknippad med dessa kunna vara till nytta för både skattemyndigheter och företag. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK delar kommissionens åsikt att införlivandet av GloBE-modellreglerna i EU skulle kunna bana väg för en överenskommelse om det förslag till omarbetning av direktivet om räntor och royaltyer som är under behandling. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK efterlyser en noggrann övervakning av reglernas ändamålsenlighet och de administrativa kostnaderna. Medlemsstaterna bör undvika överdriven användning av skattebeslut om de inverkar menligt på bestämmelserna i den övergripande överenskommelsen. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kommittén stöder införandet av sanktioner vid bristande efterlevnad och uppmanar medlemsstaterna att genomföra grundliga skattekontroller för att säkerställa att direktivets bestämmelser följs fullt ut. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK efterlyser en översyn av EU:s förteckning över tredjeländer som inte är samarbetsvilliga i ljuset av genomförandet av det överenskomna OECD-skattepaketet. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Rättvis beskattning av multinationella företag har sedan länge efterlysts av allmänheten, och EESK förväntar sig en snabb överenskommelse om den andra pelaren inom EU och globalt. |
| --- | --- |

4.7

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Förslag till rådets direktiv om säkerställande av en global minimiskattenivå för multinationella företagsgrupper i unionen, COM(2021) 823 final.

1

(2)  Omfattningen av vissa så kallade digitala företags betalning av bolagsskatt, och vilka länder den betalas i, har analyserats av bland annat Matthias Bauer i ”Digital Companies and Their Fair Share of Taxes: Myths and Misconceptions”, ECIPE, februari 2018, https://ecipe.org/publications/digital-companies-and-their-fair-share-of-taxes/?chapter=all.

2

(3)  ”OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project – Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy Global Anti-Base Erosion Model Rules (Pillar Two) – Inclusive Framework on BEPS”, https://www.oecd.org/tax/beps/tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-global-anti-base-erosion-model-rules-pillar-two.pdf. För en översikt, se även Jefferson VanderWolk, Squire Patton Boggs, ”Global Minimum Taxation for Large Multinationals”, https://www.linkedin.com/feed/update/urn:li:activity:6884197871441207296/.

3

(4)  USA har ett eget system för global minimiskatt – Global Intangible Low Tax Income (GILTI) – men den nuvarande lagstiftningen är enligt kommissionen oförenlig med IIR-regeln. USA håller på att reformera sitt GILTI-system för att göra det kompatibelt med den andra pelaren. OECD kommer tillsammans med USA och dem som deltar i det inkluderande ramverket att diskutera villkoren för likvärdighet mellan det reformerade GILTI-systemet och den andra pelaren. Fram till dess att man är överens om sådana villkor kan europeiska företag ha en konkurrensnackdel, även om en tillämpad UTPR-regel skulle ge ett visst skydd.

4

(5)  ”För att säkerställa ett konsekvent genomförande i alla EU:s medlemsstater, även de som inte är medlemmar i OECD och som inte deltar i det inkluderande ramverket, kommer kommissionen att föreslå ett direktiv för genomförandet av pelare 1 i EU.” COM(2021) 251 final, s. 9.

5

(6)  När det gäller investeringsenheter finns det särskilda regler för fastställandet av den effektiva skattesatsen, top up-skatten, en möjlighet att välja att behandla dem som skattetransparenta enheter och en möjlighet att tillämpa en beskattningsbar utdelningsmetod.

6

När det gäller utdelningsskattesystem föreskrivs det i direktivet att när den enhet som avlämnar deklarationen gör ett årligt val med avseende på ingående enheter som omfattas av ett berättigat system för utdelningsskatt, ska en uppskattad utdelningsskatt inkluderas i beräkningen av de medräknade och justerade skatterna för de relevanta ingående enheterna.

(7)  COM(2021) 823 final, s. 3.

7

(8)  COM(2021) 823 final, s. 3.

8

(9)  COM(2021) 823 final, s. 16.

9

(10)  COM(2021) 823 final, s. 16.

10

(11)  EUT C 173, 31.5.2017, s. 29.

11

(12)  COM(2021) 251 final.

12

(13)  Se EESK:s yttrande ”Företagsbeskattning för 2000-talet”. Ännu inte offentliggjort.

13

(14)  COM(2021) 823 final, s. 2.

14

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/58

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk gemensam kontaktpunkt som ger centraliserad tillgång till offentlig information som rör finansiella tjänster, kapitalmarknader och hållbarhet

(COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD))

och Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av vissa direktiv vad gäller inrättandet av den europeiska gemensamma kontaktpunkten och denna kontaktpunkts funktionssätt

(COM(2021) 724 final – 2021/0379(COD))

samt Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av vissa förordningar vad gäller inrättandet av den europeiska gemensamma kontaktpunkten och denna kontaktpunkts funktionssätt

(COM(2021) 725 final – 2021/0380(COD))

(2022/C 290/10)

| Föredragande: | Florian MARIN |
| --- | --- |

Föredragande:

Florian MARIN

| Remiss | Europeiska unionens råd, 9.2.2022 (COM(2021) 724 final och COM(2021) 725 final), 15.2.2022 (COM(2021) 723 final)
  Europaparlamentet, 14.2.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 50, 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 3.3.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 215/1/2 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 9.2.2022 (COM(2021) 724 final och COM(2021) 725 final), 15.2.2022 (COM(2021) 723 final)

Europaparlamentet, 14.2.2022

Rättslig grund

Artiklarna 50, 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

3.3.2022

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

215/1/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder den europeiska gemensamma kontaktpunkten, som är ett verktyg som bidrar till en mer hållbar, digital och inkluderande ekonomi, stärkt digital suveränitet och en bättre integration av kapitalmarknaderna. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att den gemensamma kontaktpunkten bör vara ambitiösare och att man skulle skapa ett större mervärde genom att behandla informationen i stället för att bara vara ett informationsverktyg för insamling av rådata med en gemensam kontaktpunkt. Aggregering samt transformering av såväl data som sektorsvisa och territoriella rapporter och analyser bör ske genom den gemensamma kontaktpunkten. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK föreslår att kontaktpunkten utformas som ett flexibelt verktyg; det bör vara möjligt att lägga till nya uppgiftskategorier och kommunicera med nationella register eller Eurostat, med beaktande av olika typer av teknik. Kontaktpunkten bör ge en tydlig synergi mellan målen för hållbar utveckling och den gröna givens indikatorer. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Man bör överväga att inrätta en rådgivande nämnd bestående av bl.a. företrädare för det civila samhället och arbetsmarknadens parter, vilka utses genom ett öppet urvalsförfarande. Den rådgivande nämnden skulle fatta beslut om framtiden för den gemensamma kontaktpunkten och om strategiska förändringar. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Det är viktigt att minska de ”vita zonerna” så att tillgång till kontaktpunkten säkerställs utan diskriminering. Den gemensamma kontaktpunkten bör också vara så utformad att även personer med funktionsnedsättning utan diskriminering har full tillgång till den. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Med hänsyn till dataskyddet är det mycket viktigt att kontaktpunkten garanterar standardförfaranden, transparens, dataintegritet och informationskällans trovärdighet, användarvänlig automatisk datakontroll och ordentlig kontroll av insamlingsorganet. En ordentlig och adekvat tillsyn av leverantörer av finansiella uppgifter och information om miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning kommer att vara viktig inom en snar framtid. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Man bör överväga att subventionera kostnaderna för insamling, generering och hantering av data för små och medelstora företag, att undanta små och medelstora företag från avgifter, oavsett mängden uppgifter som tillhandahålls, och att säkerställa lämpliga arbetsvillkor för arbetstagare som ansvarar för att tillhandahålla och hantera uppgifter. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Den gemensamma kontaktpunkten bör säkerställa en tydlig åtskillnad mellan, och tillmäta samma vikt åt, finansiella och icke-finansiella uppgifter samt erbjuda möjlighet att på frivillig basis offentliggöra sociala uppgifter om varje företags verksamhet, ledning och anställda, på grundval av specifika kriterier. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK anser att det behövs en särskild helpdesk som ser till att information förmedlas i korrekt format och att den är tekniskt användbar. Det behövs även utbildning i finanskunskaper och digital kompetens. En minimiuppsättning ekonomiska nyckeltal, fastställda på EU-nivå utifrån en gemensam metod, skulle kunna införas i kontaktpunkten för att säkerställa en bättre och vidare användning. |
| --- | --- |

1.9

2.   Bakgrund

| 2.1 | Europeiska kommissionen lanserar en gemensam kontaktpunkt som ska ge centraliserad elektronisk tillgång till information som är relevant för kapitalmarknader och finansiella tjänster (inklusive hållbarhetsrelaterad information) och som enligt EU-lagstiftningen måste offentliggöras, men också till andra typer av information som är relevant för kapitalmarknader och finansiella tjänster och som företagen frivilligt beslutar att offentliggöra. Den europeiska gemensamma kontaktpunkten är en del av handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Informationen ska samlas in genom olika insamlingsorgan som bland annat ansvarar för att utföra automatiska kontroller och ge tekniskt stöd till de enheter som har lämnat informationen. Kommissionen har förklarat sin avsikt att göra mer data tillgängliga för användning i ekonomin och samhället, inbegripet inrättandet av europeiska dataområden. Syftet är att göra mer data av hög kvalitet från den offentliga sektorn tillgängliga för vidareutnyttjande, inklusive företagsuppgifter, och göra dessa dataset mer lättillgängliga och kostnadsfria (2). Kommissionens lagstiftningsinitiativ om en europeisk gemensam kontaktpunkt kommer därför lägligt och har stor relevans. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Den gemensamma kontaktpunkten ska säkerställa icke-diskriminerande och gratis tillgång till information, med möjlighet att införa avgifter för särskilda tjänster, t.ex. när en stor mängd data offentliggörs. Automatisk kontroll av att den information som lämnas av insamlingsorganen uppfyller kraven ska utföras på grundval av en teknisk ram som fastställs och godkänns av kommissionen. Kontaktpunkten ska vara tillgänglig under minst 95 % av tiden varje månad. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kontaktpunkten ska, med vissa undantag, inte lagra information som hänför sig till personuppgifter, och den ska övervakas, med beaktande av indikatorer som






  — | antalet besökare och sökningar, |
| --- | --- | --- |

2.4

—

antalet besökare och sökningar,

| — | den procentuella andelen sökningar som leder till en visning eller en nedladdning, |
| --- | --- |

—

den procentuella andelen sökningar som leder till en visning eller en nedladdning,

| — | mängden och den procentuella andelen maskinläsbar information som finns tillgänglig i kontaktpunkten, |
| --- | --- |

—

mängden och den procentuella andelen maskinläsbar information som finns tillgänglig i kontaktpunkten,

| — | antalet och den procentuella andelen maskinläsbara visningar och nedladdningar, |
| --- | --- |

—

antalet och den procentuella andelen maskinläsbara visningar och nedladdningar,

| — | andelen aviseringar enligt de automatiska kontrollerna. |
| --- | --- |

—

andelen aviseringar enligt de automatiska kontrollerna.

| 2.5 | Den gemensamma kontaktpunkten ska tillhandahålla funktioner såsom ett användarvänligt gränssnitt på alla EU-språk, en sökfunktion, en nedladdningsfunktion, en innovativ metod för att tillhandahålla översättningstjänster och en aviseringsfunktion som informerar användarna om att ny information tillkommit i kontaktpunkten. Kontaktpunkten ska utvärderas på grundval av informationens tillgänglighet, kvalitet och användbarhet samt slutanvändarnas nöjdhet och hur väl användarna uppnår sina syften. För att den gemensamma kontaktpunkten ska kunna genomföras håller flera direktiv och förordningar på att ändras. |
| --- | --- |

2.5

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK stöder kommissionens initiativ att inrätta den europeiska gemensamma kontaktpunkten. Att anpassa ekonomin till den digitala framtiden, stärka den digitala suveräniteten, påskynda informationsflödet och fastställa gemensamma standarder, med fokus på data, teknik och infrastruktur, är viktiga prioriteringar för EU. Den gemensamma kontaktpunkten främjar en datadriven finanssektor och förbättrar avsevärt företagens och finansinstitutens tillgång till data och information om olika entiteter. Kontaktpunkten kommer att bidra till att skapa en mer hållbar, digital och inkluderande ekonomi och till en bättre integration av kapitalmarknaderna. I sitt yttrande ”En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan” konstaterar EESK att en gemensam kontaktpunkt är en prioritering för att förbättra kapitalmarknadsunionens effektivitet (3). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK instämmer i att den gemensamma kontaktpunkten inte skapar några nya rapporteringsskyldigheter och att den använder befintliga informationskrav enligt EU-lagstiftningen. Kontaktpunkten är ett verktyg som kommer att göra det möjligt att bättre bedöma hur enheter i EU bidrar till hållbarhets- och klimatmålen. Hållbarhetsrelaterad information är avgörande för att styra om investeringar till projekt som stöder den gröna omställningen, vilket framhölls av berörda parter i samrådet om den förnyade strategin för hållbar finansiering (4). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Den gemensamma kontaktpunkten säkerställer tillgång till information för en viss tid, inbegripet tidigare information, vilket är viktigt för att säkerställa korrekta beslutsprocesser på kapitalmarknaderna. Europeisk finansiering är problematisk eftersom den leder till ojämlika villkor: de finansieringskostnader som företagen möter beror till stor del på vilket land de är registrerade i; uppstartsföretag som underställs krav på säkerhet har svårt att få någon finansiering alls, och konsumtionen är inte skyddad från lokal ekonomiska chocker (5). Att spåra ekonomiska resultat och hållbarhetsprestanda kommer att vara avgörande för kapitalmarknaderna och framtida investeringsbeslut. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Den gemensamma kontaktpunkten inrättas vid en tidpunkt då EU:s finanssektor står inför en djupgående omvandling på grund av de två stora omställningarna, dvs. den digitala omställningen och klimatomställningen. Arbetstillfällen kommer att gå förlorade, ny kompetens måste förvärvas, arbetstagarnas ansvarsområden förändras och uppsägningar eller nya modeller för att organisera arbetet kommer att genomföras. Den gemensamma kontaktpunkten skulle kunna vara ett verktyg som på ett positivt sätt hanterar några av de utmanande effekter som följer av EU:s finansiella omvandlingsprocesser. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Den gemensamma kontaktpunkten kan bli en faktor för utveckling och investeringar. Små och medelstora företag som vill öka sin synlighet skulle kunna uppmuntras att offentliggöra sina uppgifter för att locka till sig framtida investeringar och marknader. Programvaruförmedlarnas roll måste beaktas, eftersom vissa företag, främst små och medelstora företag, kommer att samarbeta med dessa slags enheter för att minska den administrativa bördan av datahantering och datalagring. Kontaktpunkten kommer att bidra till att göra investeringsbeslutsprocessen mindre kostsam och till att öka synligheten för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Den gemensamma kontaktpunkten torde möjliggöra effektiv interoperabilitet med Eurostat och nationella register. Dynamiken i allmänhetens eller marknadens intressen i fråga om transparens och data bör integreras genom att göra det möjligt att lägga till nya datakategorier i framtiden. Den gemensamma kontaktpunkten bör utformas som ett datainstrument som är flexibelt i förhållande till olika sektorer och EU-initiativ. Kommunikation mellan olika tekniker är viktig. Kostnaden för att lägga till nya data bör bedömas utifrån deras inverkan på kapitalmarknaderna och datahanteringen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Det är viktigt att säkerställa tillräcklig internetanslutning i hela EU så att alla företag har tillgång till den gemensamma kontaktpunkten och för att förhindra diskriminering. Det är mycket viktigt att satsa på att minska ”vita zoner” och att se till att alla medborgare och aktörer på kapitalmarknaden har tillgång till den gemensamma kontaktpunkten. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Den gemensamma kontaktpunkten bör garantera dataintegritet och att den källa som har lämnat informationen till insamlingsorganen är trovärdig. Den automatiska värderingen av informationen bör vara enkel och användarvänlig. Att ge tillgång till giltig och adekvat information och skydda konsumenterna måste fortsatt prioriteras kontinuerligt. Insamlingsorganen bör också övervakas ordentligt, och dataskydd bör också prioriteras kontinuerligt. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Bättre finansieringsmöjligheter för företag kommer att skapa nya möjligheter för EU:s marknad samt nya arbetstillfällen. Den gemensamma kontaktpunkten bör beakta alla typer av investeringar och marknadsaktörer, även inom den sociala ekonomin eller gräsrotsfinansiering, som har en positiv inverkan på allmänintresset, särskilt för utsatta människor. Kontaktpunkten bör vara så utformad att personer med funktionsnedsättning har full tillgång till den. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kommittén är positiv till att det ska vara gratis att använda kontaktpunkten och offentliggöra viss information. Kostnaderna för licenser eller för att samla in, generera och hantera uppgifter kan dock bli höga. Skatteincitament och subventioner till små och medelstora företag bör införas i syfte att minska kostnaderna för att tillhandahålla uppgifter, särskilt obligatoriska rapporter. Investeringar i programvara och maskinvaruutrustning för företag och andra aktörer på kapitalmarknaden måste stödjas med EU-medel i syfte att möjliggöra en korrekt användning av och interaktion med kontaktpunkten. Det krävs ett ökat deltagande på medlemsstatsnivå i detta avseende. Små och medelstora företag bör vara befriade från avgifter, oavsett hur mycket information som offentliggörs. Avgiftsnivåerna bör, när de tillämpas, tydligt anges och vara direkt avhängiga kostnaderna för datahanteringen. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Kontaktpunkten bör behandla både börsnoterade och icke börsnoterade företag lika, oavsett hur stora de är eller var de finns. Kontaktpunkten bör bli ett instrument som skapar mervärde genom att öka effektiviteten i fråga om rapportering, transparens och datahantering. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Styrningen av den gemensamma kontaktpunkten bör bygga på det civila samhällets deltagande och omfatta följande två förvaltningsnivåer:






  — | En rådgivande nämnd bestående av bl.a. företrädare för det civila samhället och arbetsmarknadens parter, vilka utses i ett öppet urvalsförfarande; nämnden ska besluta om framtiden för den gemensamma kontaktpunkten och strategiska förändringar. |
| --- | --- | --- |

3.12

—

En rådgivande nämnd bestående av bl.a. företrädare för det civila samhället och arbetsmarknadens parter, vilka utses i ett öppet urvalsförfarande; nämnden ska besluta om framtiden för den gemensamma kontaktpunkten och strategiska förändringar.

| — | En styrelse som ska sörja för tekniska standarder och se till att kontaktpunkten fungerar väl. |
| --- | --- |

—

En styrelse som ska sörja för tekniska standarder och se till att kontaktpunkten fungerar väl.

| 3.13 | När bankexponeringen är hög är investerarnas förtroende och deras beslut att investera i företag via kapitalmarknaderna beroende av att informationen är lättillgänglig, av god kvalitet och lätt att jämföra. EESK bekräftar att standardförfaranden är avgörande för att en effektiv och allomfattande relation mellan emittenter och investerare ska kunna skapas. Standardiseringen måste omfatta enhetliga tidsfrister och metoder för offentliggörandet av uppgifter, enligt principen ”samma tjänster, samma risk, samma regler”. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Covid-19-krisen och behovet av en hållbar och inkluderande återhämtning som inte lämnar någon på efterkälken har ökat trycket på att påskynda genomförandet av handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen. Företagens behov av medel och investeringar är större än någonsin. |
| --- | --- |

3.14

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | För EESK står det klart att kapitalmarknadsunionen inte är någon till intet förpliktigande övning som bara ska gynna ett fåtal. Den måste bli en realitet i alla EU:s medlemsstater. För att säkerställa att den europeiska gemensamma kontaktpunkten används på ett effektivt och ändamålsenligt sätt måste ordentliga ekonomiska och mänskliga resurser ställas till förfogande. Att involvera och stödja medlemsstaterna och de nationella tillsynsmyndigheterna för att säkerställa att kontaktpunkten erkänns som ett viktigt europeiskt datainstrument för företag, investerare och finansförmedlare bör vara en prioritet. Kontaktpunkten, inbegripet fördelarna och betydelsen av detta instrument, bör främjas i alla medlemsstater. Sociala medier skulle kunna användas för detta syfte. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kommittén ställer sig positiv till att kommissionen vill öka transparensen, göra mer data tillgängliga (6) och stödja den digitala omställningen av finanssektorn under de kommande åren, så som nämns i strategin för digitalisering av finanssektorn (7). Möjligheten att aggregera data och ta fram rapporter bör integreras i den gemensamma kontaktpunkten (8). Det bör finnas funktioner för jämförelse och nyhetsbrev. Ett forum för berörda parter för diskussioner, förklaringar och utbyte av bästa praxis skulle kunna ingå i kontaktpunkten. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK föreslår att en särskild helpdesk inrättas som ser till att information förmedlas i korrekt format och att den är tekniskt användbar. Stödet bör omfatta gemensamma förfaranden och en ram för uppgifternas enhetlighet, jämförbarhet och användbarhet. Slutligen bör kontaktpunkten, för att säkerställa en kostnadseffektiv process, använda de vanligaste filformaten, såsom xbrl, pdf, xml, html, csv, txt och xls. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Digitalisering och centraliserade data kommer att ha en positiv inverkan på rapporteringen. Det kommer att leda till förbättringar i olika stresstester och klimatanalyser samt bättre identifiering och övervakning av finansinstitutens portföljer med avseende på målen i Parisavtalet om klimatförändringar. Kontaktpunkten kommer att vara ett verktyg som bidrar till att potentiella risker upptäcks och att möjligheter skapas för företagen. Den kan också vara ett verktyg för att främja forskning om små och medelstora företag på EU-nivå. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Det bör säkerställas att finansiella och icke-finansiella uppgifter tillmäts samma betydelse i fråga om synlighet och ställning. Icke-finansiell information bör – på frivillig basis – omfatta sociala uppgifter om varje företags verksamhet och dess anställda. Uppgifter om företagets ledning och personal som ges på frivillig basis bör inte uteslutas (antal anställda, kön osv.). Särskilda kriterier för social information skulle härvidlag kunna fastställas. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK anser att kontaktpunkten bör vara mer ambitiös. Mer specifikt bör ytterligare mål läggas till som går längre än att bara samla in rådata; större mervärde torde skapas om kontaktpunkten också behandlar informationen i stället för att bara vara ett informationsverktyg med en gemensam kontaktpunkt. Kommittén välkomnar att den gemensamma kontaktpunkten kommer att vara tillgänglig på alla officiella EU-språk. Kontaktpunktens roll och betydelse är avgörande för att säkerställa att forskare, arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer, universitets- och högskolelärare och analytiker får större, korrekt, rättvis, jämlik och omedelbar tillgång till information. Den gemensamma kontaktpunkten skulle kunna stödja framväxten av nya privata plattformar för informationsbehandling. Kostnaden för att använda dem och tillgången till kapitalmarknaderna kommer dock att förbli ett problem, särskilt för små investerare och privatpersoner. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Att möjliggöra stordata, maskininlärning och artificiell intelligens kommer att effektivisera användningen av information och på så sätt skapa mer integrerade kapitalmarknader och göra EU:s ekonomi mer motståndskraftig. Sektorsvisa, territoriella rapporter och analyser bör vara möjliga alternativ för framtida användare av den gemensamma kontaktpunkten. Att verifiera och garantera att uppgifterna är korrekta bör vara en ständig angelägenhet. Överlappande rapportering och hantering av uppgifter måste noggrant övervakas. Men att bara tillhandahålla rådata är inte en tillräckligt ambitiös åtgärd för nya investerare som inte känner till kapitalmarknaderna och som överväger att investera i dem. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Den gemensamma kontaktpunkten måste lanseras för att inte bara uppnå kapitalmarknadens mål utan även därmed förbundna politiska mål, såsom företagens bidrag till indikatorerna för FN:s mål för hållbar utveckling. Att ge tredjeländer tillgång till uppgifterna skulle kunna bidra till att säkerställa ytterligare investeringar för EU-företag i framtiden. Kontaktpunkten bör följa InvestEU-portalens exempel och skulle kunna stödja ett framgångsrikt genomförande av kapitalmarknadsunionen (9). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESK anser att man måste satsa på finanskunskaper (åtgärd 7 i handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen) och digital kompetens. Det behövs också en handbok för finanskunskaper och finansiella data. Särskilda riktlinjer för att förstå vikten av data och för användning och delning av data skulle kunna tas fram och spridas. Medel ur ESF+ skulle kunna användas för detta. Det bör vara en ständig angelägenhet att se till att arbetsvillkoren för dem som samlar in och hanterar uppgifter från olika företag eller intressenter är korrekta och adekvata. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | En minimiuppsättning ekonomiska nyckeltal, fastställda på EU-nivå, och en gemensam metod skulle kunna införas i kontaktpunkten i syfte att säkerställa en bättre och vidare användning. En tydlig synergi med artikel 8 i EU-taxonomin om hållbarhet (10) måste säkerställas, eftersom kontaktpunkten innehåller hållbarhetsdata. Kontaktpunkten bör omfatta ett särskilt utrymme för statistik om den gröna given och företagens bidrag till den gröna givens indikatorer. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Slutligen skulle EESK vilja att kommissionen bedömer fördelarna med lämplig och proportionell reglering och tillsyn av leverantörer av finansiella uppgifter och information om miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning, eftersom de kommer att fortsätta att spela en nyckelroll, både uppströms och nedströms, när den gemensamma kontaktpunkten tas i drift. |
| --- | --- |

4.11

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Åtgärd 1, Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – ”En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan”, 24.9.2020, COM(2020) 590 final.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av den 20 juni 2019 om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (EUT L 172, 26.6.2019, s. 56).

2

(3)  EUT C 155, 30.4.2021, s. 20.

3

(4)  International Organization of Securities Commissions (2020), rapporten ”Sustainable Finance and the Role of Securities Regulators and IOSCO”.

4

(5)  https://blogs.imf.org/2019/09/10/a-capital-market-union-for-europe-why-its-needed-and-how-to-get-there

5

(6)  COM(2020) 66 final.

6

(7)  COM(2020) 591 final.

7

(8)  I likhet med det europeiska öppna forskningsmolnet.

8

(9)  EUT C 155, 30.4.2021, s. 20.

9

(10)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32020R0852&from=SV

10

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/64 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/64

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2015/760 vad gäller omfattningen av godtagbara tillgångar och investeringar, kraven på portföljsammansättning och diversifiering, penninglån och andra fondbestämmelser samt vad gäller kraven avseende auktorisation, investeringsstrategi och driftsvillkor för europeiska långsiktiga investeringsfonder

(COM(2021) 722 final – 2021/0377 (COD))

(2022/C 290/11)

| Föredragande: | Pierre BOLLON |
| --- | --- |

Föredragande:

Pierre BOLLON

| Remiss | Europaparlamentet, 14.2.2022
  Europeiska unionens råd, 22.3.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 3.3.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 111/1/0 |

Remiss

Europaparlamentet, 14.2.2022

Europeiska unionens råd, 22.3.2022

Rättslig grund

Artiklarna 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

3.3.2022

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

111/1/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) ställer sig helhjärtat bakom den välavvägda översyn av förordningen om europeiska långsiktiga investeringsfonder (Eltif-förordningen) som föreslås, eftersom förordningen i sin tidigare form inte uppnådde sina välmenta mål. Det är särskilt viktigt för den socialt inkluderande återhämtningen efter covid-19-pandemin och för den digitala omställningen och klimatomställningen att det sker ett skifte i fråga om ekonomiska resurser och besparingar till förmån för långsiktiga investeringar. I detta sammanhang är det mycket viktigt med en ingående översyn av Eltif-förordningen. Kommittén hoppas därför att antagandeprocessen inte kommer att leda till att det införs nya krav i lagstiftningen som begränsar den satsning på större enkelhet som kommissionen med rätta föreslår. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Detta relevanta förslag till en andra Eltif-förordning kommer lägligt och kan avsevärt stimulera den ekonomiska tillväxten och skapandet av arbetstillfällen i EU. Europeiska långsiktiga investeringsfonder (Eltif-fonder) är långsiktiga fonder som omfattas av ett ”europeiskt pass”. De kommer att behöva spela en central roll när det gäller att finansiera klimatomställningen och den digitala omställningen, bygga upp transportinfrastruktur och social infrastruktur samt finansiera bostadsprojekt, och givetvis även i fråga om att finansiera små och medelstora företag, särskilt innovativa företag och uppstartsföretag, i EU. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | I dagsläget finns det tyvärr inte någon tillräckligt exakt beräkning av det globala underskottet i fråga om långsiktig finansiering. Det krävs fortfarande arbetsinsatser på EU-nivå för att man ska kunna göra en bättre beräkning, men finansieringsbehovet är utan tvekan stort och uppgår till flera biljoner euro. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK framhåller mycket bestämt vikten av att finansiera den nödvändiga omställningen till en mycket mindre koldioxidintensiv (och i slutändan koldioxidneutral) ekonomi i EU, och av EU:s strategi för att finansiera omställningen till en hållbar ekonomi. Man behöver också öka tillgängligheten på miljömässiga, sociala och styrningsrelaterade uppgifter (ESG-uppgifter) och finansiella uppgifter, särskilt genom projektet med den europeiska gemensamma kontaktpunkten och, vilket är nog så viktigt, genom nödvändig reglering av och tillsyn över dataleverantörer. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommissionens förslag till en andra Eltif-förordning omfattar riktade förbättringar vad gäller godtagbara investeringar. Detta kommer att utöka investeringssfären för Eltif-fonderna och stödja ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft. Förslaget innebär också att fonderna geografiskt sett kommer att kunna täcka ett bredare spektrum av investeringar i Europa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK uttrycker sitt stöd för justeringen av tidigare avskräckande hinder för tillgång till Eltif-fonder för icke-professionella investerare, som i dag inte kan dra nytta av avkastningen på långsiktiga investeringar. I och med detta kommer Eltif-fonderna att kunna komplettera de aktuella framgångarna för företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag). Detta är ett viktigt steg, inte minst eftersom investerarskyddet stärks genom den nya starka kopplingen till de obligatoriska ”lämplighetsbedömningarna” inom ramen för direktivet om marknader för finansiella instrument (Mifid II) och förtydligandet av reglerna om intressekonflikter. Som så många gånger tidigare uppmanar kommittén också med eftertryck till att utbildning för investerare utvecklas i hela Europa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK skulle kunna tänka sig ”delvis öppna” Eltif-fonder (utöver slutna Eltif-fonder), dvs. Eltif-fonder som kan vara stora och diversifierade och där inlösen (och teckning) kan tillåtas efter en viss uppsägningstid, naturligtvis under förutsättning att dessa möjligheter tydligt anges i den dokumentation som kunderna får och att de övervakas av den behöriga nationella myndigheten. För att Eltif-fonderna ska bli mer likvida bör de kunna investera upp till 50 % (och möjligen ännu mer) i diversifierade tillgångar, med iakttagande av fondföretagsreglerna. Det skulle också vara till stor hjälp om nivån i fråga om möjliga investeringar i andra fonder höjdes ytterligare. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Med tanke på att Eltif-fonderna strikt ska följa reglerna i en EU-förordning skulle kommissionen som en ytterligare positiv åtgärd kunna bedöma huruvida det skulle vara fördelaktigt och genomförbart att tillåta dem att använda ett internationellt standardnummer för värdepapper (ISIN-kod) med ”.eu” för att öka sin tillgänglighet och synlighet över gränserna. Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) bör, vid sidan av aktiva nationella tillsynsmyndigheter, spela en stark roll vad gäller att anta tekniska standarder för tillsyn, främja enhetlig tillsyn och samordna tillsynsarbetet. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Det är viktigt att göra det lättare för Eltif-fonder att få tillgång till sparkonton, fondförsäkringsavtal, sparprogram för arbetstagare och givetvis pensionsmekanismer såsom den paneuropeiska pensionsprodukten. Samtidigt skulle man inom ramen för det aktuella förslaget till omarbetning av Solvens II och den framtida översynen av direktivet om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut (direktivet om tjänstepensionsinstitut) kunna ge försäkrings- och pensionsföretag incitament att investera i Eltif-fonder. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Sist men inte minst bör europeiska investerare i Eltif-fonder kunna få den ”bästa skattemässiga behandlingen” i fråga om sina besparingar i sitt hemvistland. Långsiktiga investerare bör omfattas av stabila och stimulerande skatteregler i hela EU. |
| --- | --- |

1.10

2.   Sammanfattning av kommissionens förslag

| 2.1 | Eltif-förordningen är en europeisk ram för alternativa investeringsfonder (AIF-fonder) som gör långsiktiga investeringar, bl.a. i samhälls- och transportinfrastruktur, fast egendom och små och medelstora företag. Genom Eltif-förordningen fastställs enhetliga regler för auktorisation, investeringsstrategi och driftsvillkor samt marknadsföring av Eltif-fonder. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Eltif-regelverket är avsett att underlätta institutionella och icke-professionella investerares långsiktiga investeringar i dessa typer av tillgångar och ge realekonomin en alternativ finansieringskälla utanför banksektorn. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Denna översyn syftar till att öka användningen av Eltif-fonder i hela EU till förmån för den europeiska ekonomin och investerare. Detta skulle i sin tur stödja den fortsatta utvecklingen av kapitalmarknadsunionen, som också syftar till att underlätta EU-företagens tillgång till mer stabil, hållbar och mångsidig långsiktig finansiering. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Sedan Eltif-fondernas ursprungliga rättsliga ram antogs i april 2015 har endast 67 Eltif-fonder (februari 2022) auktoriserats med en relativt liten mängd nettotillgångar under förvaltning (de totala förvaltade tillgångarna uppskattas ha varit ca 2,4 miljarder euro år 2021). De auktoriserade Eltif-fonderna har sitt säte i endast fyra medlemsstater (Luxemburg, Frankrike, Italien och Spanien) och de övriga medlemsstaterna har inga inhemska Eltif-fonder. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Eltif-ramen är fortfarande relativt ny och tillgängliga marknadsdata visar att marknaden inte har utvecklats i den takt som förväntades. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Av utvärderingen av hur Eltif-fondens rättsliga ram fungerar och återkopplingen från intressenter framgår att Eltif-fondernas fördelar hämmas av de restriktiva fondbestämmelserna och inträdeshindren för icke-professionella investerare. Den kombinerade verkan av dessa två egenskaper minskar Eltif-ramens nytta, ändamålsenlighet och attraktionskraft för förvaltare och investerare. Dessa begränsningar är de viktigaste anledningarna till att Eltif-fonderna inte lyckas växa så mycket att de når sin fulla potential när det gäller att kanalisera investeringar till realekonomin. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Följaktligen syftar översynen av Eltif-fondernas rättsliga ram till att påskynda acceptansen av Eltif-fonderna och höja deras attraktionskraft genom riktade ändringar av fondbestämmelserna. Ändringarna består i synnerhet av att bredda omfattningen av godtagbara tillgångar och investeringar, tillåta mer flexibla fondbestämmelser som bl.a. underlättar fondandelsstrategier, minska de ogrundade hinder som innebär att icke-professionella investerare inte får tillgång till Eltif-fonder, i synnerhet kravet på att nyinvesteringar uppgår till minst 10 000 euro och kravet på att icke-professionella investerare vars finansiella portföljer uppgår till mindre än 500 000 euro totalt inte investerar mer än 10 % av sin portfölj i Eltif-fonder. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Förslaget syftar dessutom till att göra Eltif-strukturen attraktivare genom att lätta på utvalda fondbestämmelser för Eltif-fonder som endast distribueras till professionella investerare. Genom översynen av Eltif-fondernas rättsliga ram införs också en mekanism för en frivillig likviditetsfacilitet som tillhandahåller Eltif-investerare och nytecknande investerare extra likviditet utan att Eltif-fondernas kapital behöver utnyttjas. Förslaget syftar också till att säkerställa att det finns lämpliga skyddsmekanismer för investerare. |
| --- | --- |

2.8

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK ställer sig helhjärtat bakom den välavvägda översyn av Eltif-förordningen som föreslås, eftersom förordningen i sin tidigare form inte uppnådde sina välmenta mål. Denna välkomna översyn framhölls redan i kommitténs yttrande om kapitalmarknadsunionen (1) som en hörnsten i den nya handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Utöver att öka effektiviteten och säkerheten på de europeiska kapitalmarknaderna är det för den socialt inkluderande återhämtningen efter covid-19-pandemin och för den digitala omställningen och klimatomställningen i själva verket särskilt viktigt att det sker ett skifte i fråga om ekonomiska resurser och besparingar till förmån för långsiktiga investeringar. I detta sammanhang är det mycket viktigt med en ingående översyn av Eltif-förordningen. Kommittén hoppas därför att antagandeprocessen inte kommer att leda till att det införs nya krav i lagstiftningen som begränsar den satsning på större enkelhet som kommissionen med rätta föreslår. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Eltif-fonder är långsiktiga fonder som kan marknadsföras och tecknas över gränserna inom EU, eftersom de omfattas av ett ”europeiskt pass”. De kommer att kunna spela en central roll när det gäller att bygga upp infrastruktur (t.ex. transport- och energiinfrastruktur), modernisera bostäder, finansiera forskning och utveckling och, givetvis, finansiera små och medelstora företag och uppstartsföretag i EU (här är det fråga om investeringar där man i regel inte kan dra nytta av den likviditet som en notering på finansmarknaderna medför), vilket främjar skapandet av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Vidare framhåller EESK mycket bestämt vikten av att finansiera den nödvändiga omställningen till en inkluderande och mycket mindre koldioxidintensiv (och i slutändan koldioxidneutral) ekonomi i EU och av EU:s strategi för att finansiera omställningen till en hållbar ekonomi, i synnerhet förslaget till direktiv om företagens hållbarhetsrapportering och den planerade sociala taxonomin. Man behöver också öka tillgängligheten på ESG-uppgifter och finansiella uppgifter, särskilt genom projektet med den europeiska gemensamma kontaktpunkten och, vilket är nog så viktigt, genom nödvändig reglering av och tillsyn över dataleverantörer. Arbetet med ESG-märkning bör också påskyndas för att ge vägledning åt investerare i Eltif-fonder. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kommissionens välavvägda och proportionerliga förslag till en andra Eltif-förordning omfattar med rätta riktade förbättringar vad gäller godtagbara investeringar, som kommer att göra det möjligt att stärka stödet för tillväxt och konkurrenskraft genom Eltif-fonder. Många Eltif-fonder kommer således att vara mer diversifierade, eftersom deras investeringssfär kommer att utökas och ge fler möjligheter. Andra Eltif-fonder kommer att vara mer koncentrerade, med fokus på viktiga investeringar. Ändringarna innebär också att Eltif-fonderna geografiskt sett kommer att kunna täcka ett bredare spektrum av investeringar i Europa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK uttrycker sitt stöd för justeringen av tidigare avskräckande hinder för tillgång till Eltif-fonder för icke-professionella investerare. Med tanke på den enorma mängd sparmedel som i dag inte kan dra nytta av avkastningen av långsiktiga investeringar är detta ett viktigt steg, särskilt i ett läge med låga räntor (som i vissa fall visserligen är på väg upp) och inflationstryck. När det gäller investerarskyddet är det mycket viktigt att ett bredare spektrum av godtagbara tillgångar och investeringsstrategier tillhandahålls, vilket kommer att vara effektivare än de detaljerade begränsningarna från 2015, som på ett mycket negativt sätt har begränsat fondutbudet för investerare, såväl institutionella som icke-professionella. EESK välkomnar den nya starka kopplingen till de obligatoriska ”lämplighetsbedömningarna” inom ramen för Mifid II och förtydligandet av reglerna om intressekonflikter. Som så många gånger tidigare uppmanar kommittén också med eftertryck till att utbildning för investerare utvecklas i hela Europa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | En typ av Eltif-fonder fungerar på ett sätt som gör att de påminner om slutna fonder. I detta fall får investerarna vanligtvis likviditet genom mekanismer för en frivillig likviditetsfacilitet via mekanismer för handel på andrahandsmarknaden, vilket också kommissionen föreslår. Dessa mekanismer är emellertid ofta svåra eller till och med omöjliga att genomföra i praktiken, särskilt när det råder brist på ”marknadsgaranter” (en risk som EESK lyfte fram i sitt yttrande av den 16 oktober 2013 och som dessvärre har blivit verklighet). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Utöver dessa slutna Eltif-fonder skulle EESK därför även kunna tänka sig ”delvis öppna” Eltif-fonder (2), dvs. Eltif-fonder som kan vara stora och diversifierade och där regelbunden (t.ex. två gånger om året) inlösen (och även teckning) kan tillåtas efter en viss uppsägningstid (t.ex. 90 dagar), naturligtvis under förutsättning att dessa möjligheter tydligt anges av Eltif-förvaltaren i den dokumentation som kunderna får och att de övervakas av den behöriga nationella myndigheten. Kommissionens förslag om att bringa ytterligare klarhet genom tekniska standarder för tillsyn med avseende på procentandelen för inlösen är ett första steg i rätt riktning som bör följas av ytterligare steg. För att de ”delvis öppna” Eltif-fonderna ska bli mer likvida bör de kunna investera upp till 50 % (och möjligen ännu mer) i diversifierade tillgångar, med iakttagande av fondföretagsreglerna. Det skulle också vara till stor hjälp om nivån i fråga om möjliga investeringar i andra fonder höjdes ytterligare. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK skulle vilja se att medel som mobiliseras genom Eltif-fonder huvudsakligen investeras i EU:s ekonomi, med tanke på den hårda konkurrensen på global nivå och behovet av att finansiera den gröna och den digitala omställningen. I dagsläget finns det tyvärr inte någon tillräckligt exakt beräkning av underskottet i fråga om långsiktig finansiering. Det krävs således fortfarande arbetsinsatser på EU-nivå för att man ska kunna göra en bättre beräkning, men finansieringsbehovet är utan tvekan stort: räknar man in behovet av finansiering avseende klimat och hållbarhet, eget kapital, innovativa små och medelstora företag och uppstartsföretag, transportinfrastruktur och, framför allt, social infrastruktur uppgår det till flera biljoner euro (en låg ensiffrig procentandel av EU:s bruttonationalprodukt). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Med tanke på att Eltif-fonderna strikt ska följa reglerna i en EU-förordning skulle kommissionen som en ytterligare positiv åtgärd kunna bedöma huruvida det skulle vara fördelaktigt och genomförbart att tillåta dem att använda en ISIN-kod med ”.eu” för att öka sin tillgänglighet och synlighet över gränserna. EESK välkomnar i detta avseende den förbättring av Eltif-registret som kommissionen föreslår. Kommittén uppmanar till att tydliga EU-omfattande regler fastställs och tillämpas, under effektiv ledning av Esma och i vederbörligt samarbete med aktiva nationella tillsynsmyndigheter. Reglerna måste framför allt säkerställa att Eltif-förvaltare inför lämpliga likviditetshanteringsverktyg i de fonder som de inrättar och även tillhandahåller tydlig och korrekt information om avgifter och risker, vilket redan föreskrivs i förordningen om faktablad för paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter för icke-professionella investerare (Priip-produkter) och i Mifid. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Det är viktigt att göra det lättare för Eltif-fonder att få tillgång till sparkonton, fondförsäkringsavtal, sparprogram för arbetstagare och givetvis pensionsmekanismer såsom den paneuropeiska pensionsprodukten. Samtidigt skulle man inom ramen för det aktuella förslaget till omarbetning av Solvens II och den framtida översynen av direktivet om tjänstepensionsinstitut kunna ge försäkrings- och pensionsföretag incitament att investera i Eltif-fonder. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Sist men inte minst bör europeiska investerare i Eltif-fonder kunna få den ”bästa skattemässiga behandlingen” i fråga om sina besparingar i sitt hemvistland. Tyvärr är det i dag många länder i EU som mycket ofta behandlar det kortsiktiga sparandet i likvida tillgångar mer fördelaktigt i skattehänseende, vilket sänder investerarna den felaktiga signalen att det är bättre att ”föredra likviditet” även om de skulle kunna ha en mer långsiktig vision. Långsiktiga investerare bör under alla omständigheter omfattas av stabila och stimulerande skatteregler. |
| --- | --- |

3.12

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 155, 30.4.2021, s. 20.

1

(2)  Såsom för närvarande planeras inom ramen för det kommande systemet för långsiktiga tillgångsfonder (LTAF) i Förenade kungariket. Majoriteten av dem som lämnade synpunkter på kommissionens konsekvensbedömning var av samma åsikt (se s. 73).

2

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/68

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 600/2014 vad gäller att öka transparensen för marknadsdata, undanröja hinder för framkomsten av konsoliderad handelsinformation, optimera handelsskyldigheterna och förbjuda mottagande av betalningar för vidarebefordran av kundorder

(COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD))

(2022/C 290/12)

| (2022/C .../12) | Föredragande: Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH |
| --- | --- |

(2022/C .../12)

Föredragande: Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH

| Remiss | Europeiska unionens råd, 3.2.2022
  Europaparlamentet, 27.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 3.3.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 210/0/4 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 3.2.2022

Europaparlamentet, 27.1.2022

Rättslig grund

Artiklarna 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

3.3.2022

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

210/0/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar att kommissionen, såsom den tillkännagav i 2020 års handlingsplan för kapitalmarknadsunionen (1), i tid har lagt fram ett förslag om att upprätta konsoliderad handelsinformation för tillgångsklasserna aktier, börshandlade fonder, obligationer och derivat. Detta utgör ytterligare ett steg mot att förverkliga kapitalmarknadsunionen. Kommittén stöder kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK upprepar att inrättandet av kapitalmarknadsunionen utgör en prioritering och en förutsättning för att skapa en verklig inre marknad, hantera konsekvenserna av covid-19-pandemin och ställa om till en hållbar ekonomi i Europa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK välkomnar förslaget till förordning om införande av konsoliderad europeisk handelsinformation och de åtföljande åtgärderna. De kommer, om de genomförs väl, att avsevärt öka transparensen och tillgången till marknadsdata, tillnärma regleringsramarna för handelsplatserna och stärka de europeiska kapitalmarknaderna. Den konsoliderade transparensen kommer att märkbart mildra konsekvenserna av den fortsatt starka fragmenteringen av de europeiska kapitalmarknaderna. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK fäster stor vikt vid att alla, i synnerhet naturligtvis små och medelstora företag och, mer allmänt, icke-professionella investerare, ges icke-diskriminerande och kostnadsfri tillgång till marknadsdata. EESK uppmanar kommissionen att minska befintliga informationsasymmetrier. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén rekommenderar att kommissionen vidtar ytterligare åtgärder i samband med inrättandet av kapitalmarknadsunionen för att vidareutveckla den mycket skiftande aktiekulturen i Europa. Detta inbegriper, utöver förtroendeskapande regler om förebyggande konsumentskydd, framför allt åtgärder för att förbättra konsumentupplysningen. EESK uppmanar också kommissionen att fästa stor vikt vid aspekterna arbetsmiljö och arbetsvillkor i alla åtgärder för att inrätta kapitalmarknadsunionen. Detta inbegriper att se till att de europeiska och nationella tillsynsmyndigheternas personalresurser återspeglar de utökade uppgifterna. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | När det gäller den kontroversiella frågan om förbudet mot att ta emot betalningar för vidarebefordran av kundorder för utförande (”payment for order flow”, PFOF) rekommenderar EESK att följande princip stärks: Finansiella intermediärer får välja handelsplats eller motpart för att utföra sina kundtransaktioner enbart på grundval av att uppnå bästa utförande för sina kunder. EESK delar kommissionens uppfattning att materiell eller immateriell ersättning från handelsplatsen eller motparten till den finansiella intermediären för vidarebefordran av order principiellt strider mot detta. |
| --- | --- |

1.6

2.   Bakgrund

| 2.1 | Den 25 november 2021 lade kommissionen fram ett åtgärdspaket för att stärka kapitalmarknadsunionen (kapitalmarknadspaketet). Paketet består av ett meddelande från kommissionen och fyra rättsakter (2). Inom ramen för kapitalmarknadspaketet behandlas i detta yttrande översynen av förordningen om marknader för finansiella instrument (Mifir) (3), som innehåller de huvudsakliga reglerna för finansmarknadsinfrastrukturen och, tillsammans med direktivet om europeiska marknader för finansiella instrument (Mifid II) (4), utgör regelverket för tillhandahållande av investeringstjänster. |
| --- | --- |

2.1

3.   Allmänna kommentarer

3.1   Förslagets sammanhang

| 3.1.1 | Förslagen i kapitalmarknadspaketet syftar alla till att öka transparensen på de alltjämt fragmenterade europeiska kapitalmarknaderna. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar detta mål, eftersom man inte kommer att kunna skapa en kapitalmarknadsunion utan god transparens och tillförlitliga och snabbt tillgängliga data. De föreslagna ändringarna av Mifir-förordningen har stor betydelse i detta sammanhang. Ändringsförslagen avser först och främst marknadsinfrastrukturen efter det att bestämmelserna om investerarskydd mot bakgrund av covid-19-pandemin redan varit föremål för den s.k. Mifid-snabblösningen i början av 2021 (5). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Största möjliga transparens på värdepappersmarknaderna är också nödvändig för att ge särskilt små och medelstora företag och, mer allmänt, icke-professionella investerare bättre tillgång till kapitalmarknaderna. Förvisso är alla utförandeplattformar för närvarande redan skyldiga att offentliggöra information om t.ex. transaktionernas volym, tid och pris, men att sammanställa dessa data på ett konsoliderat sätt – och därmed ge en verklig överblick över marknaden – är på sin höjd möjligt för stora värdepappersföretag, och bara till betydande ekonomiska kostnader. Ingen kan därför i dag vara säker på att verkligen få det bästa priset. Det är dock helt avgörande att det är lätt att få tillgång till tillförlitliga marknadsdata. Detta gäller särskilt hållbarhetsrelaterad information, som är nödvändig för att skapa hållbara finansmarknader i samband med genomförandet av den europeiska gröna given och som spelar en allt viktigare roll. Här finns en viktig innehållsmässig koppling till den europeiska gemensamma kontaktpunkten och till det förenklade tillhandahållandet av hållbarhetsrelaterad information (målen för hållbar utveckling). |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Snabb, tillförlitlig och enkel tillgång till marknadsdata kommer också, genom den transparens som den medför, att främja konkurrensen mellan handelsplatserna, eftersom värdepapperstransaktioner under transparenta förhållanden genomförs där det bästa priset kan erhållas och likviditeten är hög. Transparens är också en viktig aspekt för privata och institutionella investerare när det gäller kryptotillgångar i systemet för konsoliderad europeisk handelsinformation. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Konsoliderad europeisk handelsinformation – separat för varje tillgångsklass (aktier, börshandlade fonder, obligationer och derivat) – är ett viktigt verktyg för att minska de befintliga informationsasymmetrierna. Den kan också bidra till att minska högfrekvenshandelns dominans. EESK välkomnar konkurrensen inom marknadsinfrastrukturen. Det är dock viktigt att konkurrensen är rättvis och sker på samma regleringsnivå. Regelarbitrage mellan handelsplatser måste uteslutas. Förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer (Emir) har visserligen omedelbar verkan i medlemsstaterna, men det är mycket viktigt att kommissionen noga övervakar de åtföljande nationella rättsakterna och deras genomförande i praktiken samt nationell tillsynspraxis för att säkerställa lika villkor, och i förekommande fall uppmanar medlemsstaterna att göra anpassningar och vid behov bestraffar överträdelser. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Införandet av konsoliderad handelsinformation – dvs. centraliserade databaser som ger alla investerare (små och stora kapitalförvaltare, pensionsfonder, icke-professionella investerare) och alla finansiella intermediärer, oavsett om de är stora eller små, enkel och icke-diskriminerande tillgång till konsoliderade marknadsdata – kommer att minska de stora leverantörernas informationsfördelar, avsevärt underlätta tillgången till finansmarknaderna och därmed göra dem effektivare i framtiden. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Konsoliderad europeisk handelsinformation kan också bidra till att motverka tendenser till alltför stor volatilitet, såsom plötsliga prisförändringar och prisfall, genom att skapa ökad transparens. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | EESK anser att den transparens som konsoliderad handelsinformation ger upphov till och den underlättade tillgången till marknadsdata även för icke-professionella investerare inte ersätter behovet av ett fortsatt välutvecklat investerarskydd. Icke-professionella investerares underlättade tillgång till data gör att man måste påminna om behovet av att stärka insatserna för tillräcklig finansiell konsumentupplysning, så att konsumenterna kan hantera möjligheterna och riskerna på kapitalmarknaderna på ett ansvarsfullt sätt. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Inrättandet av konsoliderad handelsinformation utgör också ett stort steg med hänsyn till frågan om dataetik, som blir allt viktigare i den digitaliserade världen, där data är en handelsvara och en nyckel till deltagande i det ekonomiska och sociala livet. EESK förespråkar icke-diskriminerande tillgång till marknadsdata. Kommittén välkomnar att införandet av konsoliderad handelsinformation kommer att ge i synnerhet små företag och konsumenter tillgång till data som är viktiga för dem och som de annars inte skulle ha tillgång till på grund av bristande ekonomiska resurser. Införandet av konsoliderad handelsinformation tillgodoser således samtidigt behovet av etisk tillgång till information på finansmarknaderna. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | EESK välkomnar att kommissionen har grundat sina förslag på intensiva diskussioner om deras marknadseffekter både på de europeiska handelsplatserna och på den internationella konkurrensen. Kommittén välkomnar också att kommissionen planerar en senare utvärdering av de nya reglerna. |
| --- | --- |

3.1.9

3.2   Konsoliderad europeisk handelsinformation – artiklarna 22 och 27 i Mifir-förslaget

| 3.2.1 | EESK upprepar (6) sitt stöd för kommissionens förslag om att införa konsoliderad europeisk handelsinformation. Om det genomförs väl ur teknisk synpunkt kommer det att ge alla marknadsaktörer möjlighet att nästan i realtid få tillgång till handelsdata – om aktier, börshandlade fonder, obligationer och derivat – från alla handelsplatser i EU. Den konsoliderade europeiska handelsinformationen torde därmed ge ett betydande bidrag till att avhjälpa de fragmenterade marknaderna. Hur framgångsrik den konsoliderade europeiska handelsinformationen blir kommer dock i hög grad att bero på hur väl det praktiska genomförandet lyckas (skyldighet att tillhandahålla data, datastandarder, åtkomst till data, datakvalitet, datasäkerhet, dataskydd (i förekommande fall), undanröjande av transparensproblem genom att derivat tilldelas ett internationellt standardnummer för värdepapper (ISIN) för hela sin löptid (och inte dagligen), användning av den senaste tekniken, operativ resiliens, enkel tillgång till en låg kostnad). |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | För att den konsoliderade handelsinformationen ska bli framgångsrik måste alla dataleverantörer – på ett icke-diskriminerande sätt – omfattas av samma stränga kvalitetskrav, oavsett om det handlar om börser eller banker, konventionella dataleverantörer eller fintechbolag. Dessutom är datakvalitet och en lämplig styrningsstruktur andra nödvändiga förutsättningar för framgång. EESK anser att det är absolut nödvändigt att datakvaliteten och styrningen av systemet för konsoliderad handelsinformation fortlöpande övervakas och vid behov anpassas. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | EESK stöder det välbalanserade förslaget om att ge Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) en central roll i den löpande övervakningen av den konsoliderade europeiska handelsinformationen. Kommittén kopplar detta till förväntningar om att Esma – och även de nationella tillsynsmyndigheterna för värdepapperstillsyn – också kommer att få de finansiella, materiella och mänskliga resurser som krävs för detta ändamål. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Urvalsförfarandena för en operatör av konsoliderad handelsinformation per tillgångsklass är av stor betydelse. EESK anser att smidiga och transparenta urvalsförfaranden är viktiga, framför allt som de första operatörerna av konsoliderad handelsinformation kommer att ha en betydande konkurrensfördel vid en ny anbudsinbjudan efter fem år. Det är därför önskvärt att anbudsinbjudningarna lockar många konkurrenskraftiga anbud. Kommittén välkomnar att urvalskriterierna fastställs i detalj och att även de organisatoriska kraven på tillhandahållare av konsoliderad handelsinformation fastslås. EESK anser att det är bra att tillhandahållare av konsoliderad handelsinformation i slutet av varje kvartal måste offentliggöra resultatstatistik och incidentrapporter om datakvalitet på sin kostnadsfritt tillgängliga webbplats. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Den konsoliderade europeiska handelsinformationen kommer också att vara ett viktigt steg och verktyg för att ge leverantörer av investeringstjänster möjlighet att fullgöra sin skyldighet till bästa utförande av kundorder (artikel 27.2 i Mifid II) på ett mer välinformerat och enklare sätt utifrån ett bredare underlag. Särskilt för icke-professionella investerare kommer det viktigaste kriteriet att vara att uppnå det bästa priset. Som en försiktighetsåtgärd vill EESK dock påpeka att konsoliderad europeiska handelsinformation inte får ersätta principen om bästa utförande. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Den konsoliderade europeiska handelsinformationen kan bara bli fullt ut effektiv om de olika utförandeplattformarna på marknaden omfattas av lika villkor. EESK stöder därför kommissionens förslag som syftar till fullständig transparens för handelsplattformarna, särskilt förbudet mot s.k. dark pools, där handlarna inte omfattas av några som helst transparenskrav. |
| --- | --- |

3.2.6

3.3   Handelsplatsskyldighet för derivat – artikel 28 i Mifir-förslaget

| 3.3.1 | EESK välkomnar att kommissionens förslag korrigerar ett systematiskt fel som uppstått när ”Emir-Refitförordningen” offentliggjordes. Små finansiella motparter kommer hädanefter att vara undantagna från handelsplatsskyldigheten och – som tidigare – clearingskyldigheten på ett rättssäkert sätt. |
| --- | --- |

3.3.1

3.4   Handelsplats för aktier – artikel 23 i Mifir-förslaget

| 3.4.1 | I förslaget begränsas handelsplatsskyldigheten för aktier till tillgångar med ett internationellt standardnummer för värdepapper (ISIN) från EU. Och t.o.m. dessa undantas från handelsplatsskyldigheten om handeln med dem sker utanför EU i den lokala valutan. Förslaget är fördelaktigt ur investerarsynvinkel, eftersom man när det gäller tillgångar med en handelsplats utanför EU också torde kunna uppnå de bästa priserna där. Detta gäller särskilt för tillgångar som har en ISIN-kod från EU men som huvudsakligen handlas i brittiska pund på Londonbörsen. EESK ställer sig därför uttryckligen bakom förslaget. |
| --- | --- |

3.4.1

3.5   Betalning för orderflöden (PFOF) – artikel 39a i Mifir-förslaget

| 3.5.1 | Genom förslaget förbjuds den ersättningsmodell som kallas PFOF, där finansiella intermediärer tar emot avgifter från sina handelspartner för att styra sina kunders transaktioner till dessa handelspartner. PFOF är framför allt en finansieringsmodell för onlinemäklare, som ofta är ett billigare alternativ till traditionell börshandel, särskilt för icke-professionella investerare. I synnerhet hos så kallade mäklare med nollprovision är det praxis att bara ta ut en liten avgift av kunderna för ordern och att (mäklarens) intäkter kommer från ”återbäringar” på handelsplatsen. Ofta koncentreras alla order till en handelspartner. Dessa ”återbäringar” meddelas inte kunderna. EESK håller med Esma (7) om att denna praxis inte är förenlig med skyldigheten till bästa utförande och den pristransparens som krävs. Samtidigt erbjuder dessa onlinemäklare billig tillgång till investeringstjänster med låg tröskel, särskilt för icke-professionella investerare. Kommittén anser att man måste säkerställa samma kostnadstransparens och lika villkor för fintechbolag och konventionella leverantörer. EESK rekommenderar att denna fråga ägnas särskild uppmärksamhet i det fortsatta lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Då måste man enligt EESK:s mening också diskutera huruvida PFOF, oaktat de rättsliga övervägandena (bästa utförande), torde vara oönskvärt av marknadsstrukturskäl helt enkelt för att det avleder alltför stora handelsvolymer från börserna och därmed äventyrar börsernas övergripande funktion. Minskad marknadslikviditet skulle nämligen stå helt i strid med målen för kapitalmarknadsunionen. Det skulle framför allt allvarligt skada den nödvändiga marknadstransparensen (särskilt transparensen före handel) och påverka kunderna negativt. |
| --- | --- |

3.5.2

3.6   Bästa utförande

| 3.6.1 | Kommissionen föreslår att man ska upphäva skyldigheten enligt artikel 27.1 i Mifid II för handelsplatser att offentliggöra information om kvaliteten på utförandet av order. Detta kommissionsförslag är ändamålsenligt eftersom det är obestridligt att investerarna i praktiken inte har använt rapporterna som en nyttig informationskälla och att information om transaktioner efter handel också kommer att finnas tillgänglig genom den konsoliderade europeiska handelsinformationen. EESK förstår och stöder detta. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Då är det emellertid inte meningsfullt att Esma för närvarande genomför samråd om en anpassning av just de tekniska standarder för tillsyn (RTS 27 och RTS 28) där den bestämmelse konkretiseras som kommissionen föreslår ska utgå i det förslag som lagts fram (artikel 27.2 i Mifid II). Det är dessutom inte bara meningslöst, utan innebär också en onödig administrativ börda för de berörda parterna som de inte får ut något av. Med hänsyn till god och hållbar regleringspraxis anser EESK att sådana tillvägagångssätt måste undvikas. |
| --- | --- |

3.6.2

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2020) 590 final.

1

(2)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Kapitalmarknadsunionen – Genomförande ett år efter handlingsplanen, förslag till en europeisk gemensam kontaktpunkt, översyn av förordningen om europeiska långsiktiga investeringsfonder, översyn av direktivet om förvaltare av alternativa investeringsfonder och översyn av förordningen om marknader för finansiella instrument.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 84).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/338 av den 16 februari 2021 om ändring av direktiv 2014/65/EU vad gäller informationskrav, produktstyrning och positionslimiter och direktiven 2013/36/EU och (EU) 2019/878 vad gäller deras tillämpning på värdepappersföretag, för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen (EUT L 68, 26.2.2021, s. 14).

5

(6)  EUT C 155, 30.4.2021, s. 20.

6

(7)  Offentligt uttalande från Esma, dokument ESMA35-43-2749, av den 13 juli 2021: ”ESMA warns firms and investors about risks arising from payment for order flow” [bara tillgängligt på engelska].

7

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/73

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s strategi för att bekämpa antisemitism och främja judiskt liv (2021–2030)

(COM(2021) 615 final)

(2022/C 290/13)

| Föredragande: | Ákos TOPOLÁNSZKY |
| --- | --- |

Föredragande:

Ákos TOPOLÁNSZKY

| Remiss | Europeiska kommissionen, 1.12.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 7.3.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 145/0/4 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 1.12.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

7.3.2022

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

145/0/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) försvarar och betonar med eftertryck de grundläggande värden som ligger till grund för EU och för samexistensen i Europa. Vi anser att alla uttryck för antisemitism är oförenliga med EU:s värden och normer, eftersom de leder till lagöverträdelser och utanförskap, vilket utgör ett hot inte bara mot de berörda befolkningsgrupperna och det judiska livet, utan även mot det europeiska kulturarvet och dagens Europa, samt mot en demokratisk europeisk framtid som endast kan förverkligas i ett pluralistiskt samhälle. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén uttrycker därför sitt helhjärtade stöd till lanseringen av strategin (1) och det faktum att den föregicks av en bred samrådsprocess under 2021. Det är också i alla avseenden nödvändigt att inte bara bekämpa antisemitism, utan också att samtidigt sträva efter att utveckla en offentlig politik och ett samarbete mellan olika befolkningsgrupper för att främja ömsesidig acceptans. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kommittén stöder helhjärtat att strategin inte bara syftar till att bekämpa antisemitism utan även till att främja judiskt liv. Judiska grupper och människor med denna religiösa tillhörighet är inte bara passiva offer för det förflutna och den nuvarande situationen, utan också aktörer i Europas samhällen. Kommittén stöder till fullo visionen i strategin om en europeisk framtid där de judiska gemenskaperna växer och utvecklas. Kommittén är övertygad om att antisemitism inte bara är en kränkning av lagen som drabbar europeiska judar, utan att den också sätter Europatanken, samexistensen i Europa, rättsstatsprincipen, de grundläggande rättigheterna och demokratin på prov. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK ställer sig bakom den arbetsdefinition av antisemitism som används av den internationella alliansen för hågkomst av förintelsen (IHRA) (2) och uppmanar med kraft alla medlemsstater att anta den och låta den ligga till grund för sina politiska åtgärder. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén avser att varje år föra upp denna fråga på dagordningen för ett av sina främsta operativa organ och att vid behov även utvärdera genomförandet av strategin på andra sätt (landsbesök, forskning osv.). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Vi ser positivt på att utbildning ägnas särskild uppmärksamhet bland strategins prioriteringar. Utbildning spelar faktiskt en nyckelroll när det gäller att bekämpa och förebygga antisemitism. I utbildningssyfte bör man i samarbete med yrkesorganisationer och organisationer som företräder judiska grupper utarbeta undervisningsmaterial och läromedel som behandlar relevanta frågor, däribland kampen mot etnisk intolerans, rasism, hatbrott och fördomar. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Alla tillgängliga konstitutionella och europeiska rättsliga instrument bör systematiskt användas för att bekämpa antisemitiskt innehåll i medierna, och kunskapen om och förståelsen av judiskt liv bör förbättras genom att man ser till att rapporteringen om detta ämne blir mer balanserad och mer lyhörd för denna fråga. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK föreslår att kommissionen överväger hur man kan slå vakt om de judiska samfundens rätt att bevara sina övertygelser och ritualer när den framtida politiken utformas, som ett sätt att stödja judiskt liv i Europa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK anser att man bör se till att medborgarna och allmänheten enklare kan ta del av judisk kultur, som är ett kulturarv som är oskiljaktigt från den europeiska identiteten, och få ett mycket närmare förhållande till detta kulturarv. Detta skulle också ge en utmärkt möjlighet att främja ömsesidig förståelse och förståelse mellan befolkningsgrupper, som är en förutsättning för att Europatanken ska bli verklighet, men också för att utveckla den judiska identiteten och stärka de befolkningsgrupper som bekänner sig till den. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | En tydlig och robust rättslig ram där man systematiskt tar itu med hatpropaganda och närliggande fenomen, t.ex. frågan om desinformation, är en väsentlig och oumbärlig del av den europeiska rättsordningen, men är inte tillräcklig i sig. Lagstiftningsramarna bör kompletteras med utbildningsverktyg och ett system med program som tillämpas brett på samfunds- och samhällsnivå och som kan nå ut till medborgarna. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Populismens uppsving runt om i världen understryker behovet av att ta itu med antisemitismens bredare sociala sammanhang. Man kan inte bekämpa en typ av hat om man ignorerar och inte hanterar övriga typer av hat på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Det är alla medlemsstaters grundläggande ansvar att garantera medborgarna frihet att ha religiösa övertygelser och ritualer och att utöva dem utan rädsla. Hot, oavsett hur det tar sig uttryck, mot religioner i allmänhet och i synnerhet judendomen bör ses som ett angrepp mot den demokratiska rättsordningen. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK uppmanar kommissionen att ge kampen mot antisemitism och det strategiska programmet för att främja judiskt liv en stark utrikespolitisk dimension i alla aspekter av samarbetet med tredjeländer och internationella organisationer. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | För att genomförandet av strategin ska få ännu större effekt rekommenderar kommittén att en permanent enhet inrättas på rådsnivå för att övervaka och bekämpa antisemitism. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Med tanke på att idrotten, i synnerhet fotbollen, på grund av sin popularitet och den stora uppmärksamhet som den får medför en allvarlig risk för antisemitism samtidigt som den kan vara ett viktigt verktyg för att effektivt bekämpa denna företeelse, är kommittén övertygad om att kraftfulla rekommendationer och riktlinjer också bör utarbetas på detta område. |
| --- | --- |

1.15

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) försvarar och betonar med eftertryck de grundläggande värden som ligger till grund för EU och för samexistensen i Europa. Dessa värden inbegriper respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter (3). Vi anser att alla uttryck för antisemitism är oförenliga med EU:s värden och normer, eftersom de leder till lagöverträdelser och utanförskap, vilket utgör ett hot inte bara mot de berörda befolkningsgrupperna och det judiska livet, utan även mot såväl det europeiska kulturarvet och dagens Europa som en demokratisk europeisk framtid, som endast kan förverkligas i ett pluralistiskt samhälle. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Det är dock viktigt att notera att strategin inte bara syftar till att bekämpa antisemitism utan även till att främja judiskt liv. Vi välkomnar dock att det i strategin framhålls att judiska befolkningsgrupper och människor som bekänner sig till den judiska tron inte bara är passiva offer för det förflutna och den nuvarande situationen, utan även aktörer i de europeiska samhällena, som i hög grad bidrar till skapandet av ett diversifierat och inkluderande Europa. Kommittén stöder till fullo visionen i strategin om en europeisk framtid där de judiska gemenskaperna växer och utvecklas. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kommittén uttrycker därför sitt helhjärtade stöd till lanseringen av strategin (4) och det faktum att den föregicks av en bred samrådsprocess under 2021. Det är också i alla avseenden nödvändigt att inte bara bekämpa antisemitism, utan också att samtidigt sträva efter att utveckla en offentlig politik och ett samarbete mellan olika befolkningsgrupper för att främja ömsesidig acceptans. Kommittén ser det dessutom som sin plikt att stödja alla insatser som syftar till att EU-medborgare av judiskt ursprung ska känna sig trygga och säkra, att de känner sig välkomna i hela Europa och har positiva framtidsutsikter i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kommittén är övertygad om att antisemitism inte bara är en kränkning av lagen som drabbar europeiska judar, utan att den också sätter Europatanken, samexistensen i Europa, rättsstatsprincipen, de grundläggande rättigheterna och demokratin på prov. Denna företeelse påverkar därför alla medborgare, liksom alla ansvariga politiska och offentliga organisationer, och är ett lackmustest för att mäta hur vår europeiska livsstil utvecklas och i vilken omfattning medborgarna och unionens värden skyddas. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Vi håller med om att EU-institutionerna och medlemsstaterna måste anta en strategi som bygger på en gemensam ansats, men anser att en sådan metod inte är tillräcklig i sig. De åtaganden som följer av de värden som anges i strategierna måste också genomföras på ett mätbart och kontrollerbart sätt och erkännas som ett självklart uttryck för samexistensen i Europa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Så som redan är fallet inom ramen för rådets förklaring (5) från 2018 om kampen mot antisemitism och rådets förklaring från 2020 om integrering av kampen mot antisemitism i alla politikområden (6) kommer rekommendationer från oberoende evidensbaserad forskning och undersökningar inom olika befolkningsgrupper att vara avgörande för utarbetandet och genomförandet av nationella strategier och tillhörande handlingsplaner samt för uppföljningen och utvärderingen av dem. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESK rekommenderar att projektet NOA (Network Overcoming Antisemitism), som stöds av kommissionen och som syftar till att bedöma de åtgärder som varje medlemsstat vidtar i kampen mot antisemitism genom objektiva frågor och indikatorer baserade på internationella och europeiska normer (7), genomförs i stor skala i alla medlemsstater för att hjälpa dem att genomföra och utveckla sin politik på ett ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESK antar och tillämpar den arbetsdefinition av antisemitism som används av den internationella alliansen för hågkomst av förintelsen (IHRA). Kommittén förespråkar dessutom med kraft att alla medlemsstater också ska ställa sig bakom denna definition och använda den som utgångspunkt för att anta åtgärder och besluta om statliga och lokala institutioners agerande på detta område. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Vi välkomnar att strategin har utarbetats på grundval av ett brett samråd och anser att detta är exemplariskt (8). Principen om icke-diskriminering samt bestämmelserna och andan i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna bör respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EESK stöder fullt ut att varje medlemsstat som en oumbärlig del av sin strategi ska utse en nationell samordnare eller ett särskilt sändebud, som ges stöd att arbeta fritt och självständigt genom att involvera alla berörda aktörer i samhället i sin verksamhet. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | I egenskap av företrädare för det organiserade civila samhället i Europeiska unionen anser EESK att det är bråttom att agera, inte bara genom en engångskampanj eller kampanjer mot antisemitism, utan även genom att inrätta ett permanent uppdrag för att övervaka frågan och höja medvetenheten i Europeiska unionen. Kommittén rekommenderar här starkt att en permanent enhet även inrättas på rådsnivå för att övervaka och bekämpa antisemitism (9). Detta skulle inte bara bli en viktig synlig symbol, utan också från medlemsstaternas sida stärka det värdefulla arbete som utförs av den europeiska samordnaren för bekämpning av antisemitism och främjande av judiskt liv och av Europaparlamentets arbetsgrupp mot antisemitism. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Kommittén avser att varje år föra upp denna fråga på dagordningen för ett av sina främsta operativa organ och att vid behov även utvärdera genomförandet av strategin på andra sätt (landsbesök, forskning osv.). |
| --- | --- |

2.12

3.   Utbildnings- och ungdomspolitik

| 3.1 | Vi ser positivt på att utbildning ägnas särskild uppmärksamhet bland strategins prioriteringar. Utbildning spelar faktiskt en nyckelroll när det gäller att bekämpa och förebygga antisemitism. Lagstiftning och rättstillämpning, även av straffrätt, spelar naturligtvis en viktig roll i kampen mot överföring av hat mellan generationer, men långsiktiga förändringar i attityder, offentlig debatt och mentalitet kan endast uppnås genom utbildningspolitiska verktyg och gemenskapsinstrument. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Rapporten (10) från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) från 2019 visar tydligt att antisemitiska attacker mycket ofta riktas mot 18–34-åringar och för många av dem är en del av deras vardag. Judiska skolor behöver skydd i hela Europa. EESK anser att högstadie- och gymnasieelever, studenter och unga vuxna bör spela en ledande roll i genomförandet av strategin genom deltagande av ungdomsledare och studentorganisationer och genom att det inrättas fortlöpande samråd och dialog med alla dessa aktörer, även på lokal nivå. Deras erfarenhet av hatpropaganda och hatbrott, sociala medier och utbildning är också av yttersta vikt, eftersom de kan vara de första som berörs och även i vissa fall det främsta målet för antisemitiska attacker. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK anser att strategin också bör omfatta åtgärder som bygger på medskapande, med deltagande av alla berörda parter, även andra minoritetsgrupper och företrädare för befintliga interkonfessionella organisationer, för att åstadkomma en förändring i grunden. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Universitet och forskarsamfund visar sig ibland vara intellektuella centrum för antisemitism. Att universitetens ansvariga deltar i kampen mot antisemitism bör prioriteras i strategin. Riktlinjer i detta avseende ges i Unescos publikation ”Addressing anti-semitism through education” (11). Vi rekommenderar att de genomförs på ett bindande sätt. De omfattar bl.a. aktivering av transparenta mekanismer vid uttryck för antisemitism: dvs. ett lämpligt förfarande, incidentrapporter och uppföljning av dessa samt upphävande av eventuella antisemitiska åtgärder som vidtagits av universitetets ledning. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | För att för lärare vid skolor och universitet ska få klarhet i vad antisemitism innebär bör de få faktisk tillgång till de utbildnings- och undervisningsmöjligheter som nämns i strategin. På samma sätt bör man uppmuntra skolor att, genom ekonomiska medel och organisering av undervisningen, genomföra program för medvetandegörande och kunskapsutveckling om detta område, med deltagande av judiska och religiösa organisationer samt civilsamhällesorganisationer för att bekämpa förnekande och desinformation samt förvanskning och förringande av förintelsen, samt för att förhindra alla åtgärder som syftar till att hylla nazisterna och deras medhjälpare. Liknande program skulle kunna erbjudas inom ramen för (integrations)kurser för migranter. Det är önskvärt och lämpligt att ledamöterna i EU:s och medlemsstaternas beslutande organ också kan delta i utbildningar där de kan utveckla sina kunskaper om den judiska gemenskapen och andra minoriteter. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | När det gäller det judiska samfundets framtid och säkerhet i Europa rekommenderar EESK att medlemsstaterna ger sina berörda ministerier i uppdrag att undersöka innehållet i och inriktningen på de nationella läroplanerna och utbildningsinstitutionernas undervisningsplaner i fråga om antisemitism och erkännandet av judiska värden och den judiska identiteten. I utbildningssyfte bör man i samarbete med yrkesorganisationer och organisationer som företräder det judiska samfundet utarbeta undervisningsmaterial och läromedel som behandlar relevanta frågor, däribland kampen mot etnisk intolerans, rasism, hatbrott och fördomar. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kommittén anser att kommissionen bör utarbeta läromedel som är tillgängliga och kan nå ut till alla berörda grupper och som på undervisningsspråket och i minoriteternas, särskilt de judiska befolkningsgruppernas, intresse anger vad som menas med att Europeiska unionen bygger på värdena demokrati och grundläggande mänskliga rättigheter, där mångfald och kamp mot diskriminering är självklara, underförstådda värden. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Högstadie- och gymnasieskolor och högre utbildningsanstalter bör i sin antidiskrimineringsstrategi tydligt inkludera både sitt engagemang för antisemitism och erkännandet av judiska värden. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Kommittén rekommenderar att judiska ungdomsorganisationer ges en ledande roll i den framtida offentliga politiken för att främja judiskt liv på alla de områden som anges i strategin, och att man ser till att de får lämpligt stöd från de politiska beslutsfattarna för att bedriva sin verksamhet. |
| --- | --- |

3.9

4.   Media

| 4.1 | För att bekämpa antisemitiskt innehåll bör medierna, som en del av sin ordinarie verksamhet, vidta beslutsamma åtgärder baserade på gemensamma värden och kraftfullt stödja spridningen av positivt innehåll som erkänner minoriteters, däribland människor av judiskt ursprung, värdighet och rättigheter, vid behov genom kampanjer i sociala medier. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | De judiska samfunden och deras medlemmar har i de flesta fall en mycket begränsad representation i såväl traditionella som sociala medier, varvid tyngdpunkten främst ligger på effekterna av antisemitiskt våld och terrorism samt på det kollektiva minnet av förintelsen i Europa. Alla dessa frågor är naturligtvis av stor betydelse. Det skulle dock också vara intressant att föra fram ett mer positivt innehåll, t.ex. om samtida judisk scenkonst eller judiska högtider eller främja judiska språk som ett erkännande av vikten av samexistens i våra samhällen. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Utöver kultur i snäv mening genomförs dessutom för närvarande i EU:s medlemsstater flera parallella projekt och initiativ som härrör från det civila samhället och den judiska gemenskapen och som syftar till att uppnå ett mer inkluderande och demokratiskt Europa, med beaktande av EU:s värden och mål. Dessa initiativ omfattar flera områden, bland annat kampen mot rasism, mänskliga rättigheter, miljöskydd och kulturell mångfald. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Utöver den möjlighet som erbjuds på sociala medier att bekanta sig med de judiska samfundens traditionella värderingar och deras historiska och religiösa uttryck, anser EESK att samhället i allmänhet bör ha kännedom om de positiva effekterna av den judiska gemenskapens aktivism på samhället som helhet, vilka också kan spela en viktig roll i kampen mot stereotyper (12). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Man måste förbättra mediernas kunskap om och förståelse av judiskt liv genom utbildning och information till journalister så att rapporteringen om detta ämne blir mer balanserad och mer lyhörd för denna fråga. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Alla tillgängliga konstitutionella och europeiska rättsliga instrument bör systematiskt användas i medierna för att bekämpa antisemitiskt innehåll. I detta syfte bör systematisk undersökande verksamhet också genomföras med deltagande av statliga medietillsynsorgan och andra mediebevakningsorgan. |
| --- | --- |

4.6

5.   Kultur

| 5.1 | EESK anser att man bör se till att medborgarna och allmänheten enklare kan ta del av till judisk kultur, som är ett kulturarv som är oskiljaktigt från den europeiska identiteten, och få ett mycket närmare förhållande till detta kulturarv. Detta skulle också ge en utmärkt möjlighet att främja ömsesidig förståelse och förståelse mellan befolkningsgrupper, vilket är en förutsättning för att Europatanken ska bli verklighet, men också för att utveckla den judiska identiteten och stärka de befolkningsgrupper som bekänner sig till den. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Utbildning i judisk kultur som en obestridlig, integrerad och oskiljaktig del av den europeiska kulturen är allt mer nödvändig i skolorna, eftersom få människor sedan förintelsen har kontakt med det judiska livet i vardagen. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Kommittén är övertygad om att kulturarvet bör erkännas, respekteras och främjas som en levande och föränderlig verklighet, inte bara som ett arv från det förflutna. I detta syfte är det nödvändigt att stödja ökat deltagande och engagemang på lokal nivå genom att uppmuntra partnerskap med berörda parter. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Även om Farokonventionen (13) nämns i strategin behandlas inte frågan om dess praktiska tillämpning. Den ram och de riktlinjer som fastställs i denna konvention bör införlivas i praktiken för att främja samarbete och utveckling inom vetenskap, kultur, konst och utbildning samt turism. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Vi uppmanar EU-institutionerna, medlemsstaterna samt det civila samhällets och arbetsmarknadsparternas organisationer att på lämpligt sätt presentera och hylla det judiska bidraget till Europeiska unionen som en integrerad och oförytterlig del av vår gemensamma kultur, med inspiration från exempelvis året för judiskt liv och judisk kultur, ett initiativ som markerar 1 700 års judisk närvaro i Tyskland. EESK föreslår att man stöder Europadagarna för judisk kultur, med deltagande av de berörda institutionerna och det civila samhället, och uppmuntrar till samarbete med Europarådet inom ramen för genomförandet och utvidgningen av dess program för kulturvägar. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Om det inte finns något initiativ av denna typ bör nationella normer och riktlinjer fastställas för att bevara och bibehålla det judiska kulturarvet och ge det ny kraft, samtidigt som tillräcklig finansiering säkerställs för detta ändamål. Man bör stödja den judiska kulturens närvaro och skildring i den interkulturella dialogen. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EESK anser att det är nödvändigt att införa långsiktiga integrerade strategier för bevarande av kulturarvet, som bygger på de lokala gemenskapernas deltagande och utgår från en ämnesövergripande strategi, och att stödja genomförandet av dem med hjälp av finansiella instrument. I detta syfte bör man identifiera relevanta berörda parter (lokala gemenskaper, kommuner, volontärer, aktivister, arbetsmarknadsparter, civilsamhällesorganisationer, judiska religiösa samfund, kyrkor, regionala och nationella institutioner, offentliga myndigheter), fastställa metoder för information, deltagande och samråd, kartlägga möjligheterna till samarbete och partnerskap samt systematiskt stödja denna process. Det är mycket viktigt att European Association for the Preservation and Promotion of Jewish Culture and Heritage (AEPJ), som är den största organisationen för skydd av det judiska kulturarvet i Europa, deltar på permanent basis. |
| --- | --- |

5.7

6.   Hatpropaganda, hatbrott och säkerhet

| 6.1 | En tydlig och robust rättslig ram där man systematiskt tar itu med hatpropaganda och närliggande fenomen, t.ex. frågan om desinformation, är en väsentlig och oumbärlig del av den europeiska rättsordningen, men är inte tillräcklig i sig. Den måste åtföljas av utbildningsverktyg och omfattande utbildningsprogram som kan nå ut till medborgarna och som bl.a. främjar digital kompetens och informationskompetens, konkretiserar värdena ansvarsfullt medborgarskap och tillhandahåller utbildning mot fördomar och desinformation, i syfte att bygga upp en kultur av ömsesidig förståelse. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESK anser att det är mycket viktigt att förstå bakgrunden till alla former av våld mot judar och judiska befolkningsgrupper och att kartlägga orsakerna för att kunna agera effektivt, inte bara genom straffrättsliga åtgärder, utan även med stöd av ett effektivare system för insatser på gemenskaps- och samhällsnivå. Bland annat bör man stödja informationskampanjer om icke-diskriminering, stödja det civila samhällets organisationer när det gäller att tillhandahålla utbildning till målgrupper om hur man känner igen och kan reagera på hatpropaganda och hatbrott och reagera, samt tillhandahålla stöd och finansiering till dessa organisationer för övervakning, insamling av information och rapportering på nationell och internationell nivå. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EESK anser att medborgarnas ansvar på dessa områden inte är enhetligt, utan att man först och främst bör framhålla ansvaret för de personer vars verksamhet har störst inverkan på fördomar i samhället, och att det i första hand är dessa personer som man vid behov bör opponera sig mot, och som bör lagföras i de allvarligaste fallen. Det handlar bl.a. om politiska aktörer, offentliga och lokala tjänstemän samt företrädare för brottsbekämpande och rättsliga organ. De lagöverträdelser som de begår måste prioriteras och hanteras på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Det finns ett behov av att inom dessa institutioner, i synnerhet de brottsbekämpande organen, stärka den interna utbildningen med inriktning på att öka medvetenheten samt att bedriva regelbunden forskning för att bedöma de interna förhållandena, i syfte att kunna utforma strategier för att belysa eventuella fördomar bland personalen och förbättra situationen. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | EESK rekommenderar att FRA genomför en mer djupgående analys av den nuvarande säkerhetssituationen och hoten mot det judiska livet. Samtidigt bör de försök till desinformation som, på medlemsstatsnivå, riktar sig mot det judiska samfundet och som bygger på falsk eller felaktig information, särskilt när det gäller rituella handlingar, undersökas och förhindras med hjälp av kommunikationsverktyg och verktyg för offentlig politik. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Man bör stärka de institutionaliserade mekanismerna för samarbete mellan brottsbekämpande organ och judiska samhällsorganisationer samt tillhandahålla nödvändig utbildning för att göra det möjligt för polisen att noga kartlägga sådana brott och motiven bakom dem som bygger på fördomar. I linje med EU:s strategi för brottsoffers rättigheter (2020–2025) (14) bör man stödja det judiska samfundets och det civila samhällets kapacitet att tillhandahålla stödtjänster för brottsoffer. En enhetlig och fullständig insamling av mer jämförbara uppgifter bör planeras på EU-nivå. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Populismens uppsving runt om i världen understryker behovet av att studera antisemitismens bredare sociala sammanhang när vi vill bekämpa denna företeelse. Främlingsfientlighet, homofobi, transfobi, rasism och antiziganism går ofta hand i hand med antisemitism och det är inte möjligt att bekämpa en typ av hat om man samtidigt ignorerar de övriga. Det rör sig om olika symtom på samma samhällsfenomen och dessa symtom kan inte tolkas eller behandlas på ett effektivt sätt var för sig. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | De judiska gemenskaperna i Europa ställs inför allt större behov av att öka säkerheten runt sina skolor, synagogor och lokala centrum. Medlemsstaterna bör anta en övergripande och heltäckande strategi i denna fråga genom att tillhandahålla lämpliga åtgärder och/eller finansiering för att ta itu med dessa utmaningar i syfte att garantera säkerheten för judiska institutioner och det judiska samhällslivet. |
| --- | --- |

6.8

7.   Religionsfrihet

| 7.1 | Det är alla medlemsstaters grundläggande ansvar att garantera medborgarna frihet att ha religiösa övertygelser och ritualer och att utöva dem utan rädsla. Hot, oavsett hur det tar sig uttryck, mot religioner i allmänhet och i synnerhet judendomen bör ses som ett angrepp mot den demokratiska rättsordningen. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Den interreligiösa dialogen måste vara föremål för strategier som bygger på de faktiska värden som är gemensamma för de olika religiösa organisationerna och inte ses och bedrivas som en ren artighetsgest, och denna ansats måste stödjas genom särskilda statliga instrument. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | De judiska gemenskaperna vill undanröja den växande rättsosäkerheten kring rituell slakt (shechita) och omskärelse (brit mila) och att detta regleras på ett enhetligt sätt i EU-lagstiftningen. Kommittén rekommenderar därför att dessa frågor systematiskt diskuteras med de judiska gemenskaperna och får en rättslig lösning, samtidigt som det erkänns att de har varit en integrerad del av det judiska religiösa livet i tusentals år, även i Europa. |
| --- | --- |

7.3

8.   Den internationella dimensionen

| 8.1 | EESK uppmanar kommissionen att ge kampen mot antisemitism och det strategiska programmet för att främja judiskt liv en stark utrikespolitisk dimension i alla aspekter av samarbetet med tredjeländer och internationella organisationer. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Kommittén välkomnar att internationella aspekter beaktats i kommissionens meddelande och anser särskilt att instrumenten för EU:s grannskapspolitik och utvecklingssamarbete samt de instrument som syftar till att föra kandidatländerna närmare EU är lämpliga mekanismer för att bekämpa antisemitism och främja judiskt liv. |
| --- | --- |

8.2

9.   Idrott

| 9.1 | Med tanke på att idrotten, i synnerhet fotbollen, på grund av sin popularitet och den stora uppmärksamhet som den får medför en allvarlig risk för antisemitism samtidigt som den kan vara ett viktigt verktyg för att effektivt bekämpa denna företeelse, är kommittén övertygad om att kraftfulla rekommendationer och riktlinjer också bör utarbetas på detta område. I detta avseende stöder kommittén riktlinjerna i Fifas handledning för bästa praxis om mångfald och antidiskriminering, som också skulle kunna vara en viktig referens för strategin. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Det är viktigt att idrottsförbund och idrottsorganisationer fastställer sina mål för olika områden på grundval av Fifas rekommendationer (interna föreskrifter, sanktioner och övervakning av deras genomförande, utbildning, nätverksarbete och samarbete, kommunikation och lika möjligheter). |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | EESK anser att utbildnings- och informationsprogram för supportrar, klubbar och föreningar bör utarbetas och användas i stor utsträckning inom ramen för ett tydligt åtagande från dessas sida. Att genomgå en sådan utbildning skulle också kunna åläggas i samband med sanktioner mot supportrar, utöver eller oberoende av straffrättsliga påföljder. |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | Kommittén anser att man måste utarbeta utbildningsmaterial för supportergrupperna för att förbättra deras förståelse av den historiska bakgrunden till antisemitism på läktarna och samtidigt bidra till att skapa en inkluderande kultur (15). |
| --- | --- |

9.4

| 9.5 | De nationella förbunden och klubbarna bör med hjälp av sportsliga medel uppmuntras att själva utarbeta upplysningsmaterial och medvetandehöjande informationsprogram, i samarbete med berörda lokala organisationer (16). |
| --- | --- |

9.5

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Meddelande från kommissionen COM(2021) 615 final, ”EU:s strategi för att bekämpa antisemitism och främja judiskt liv”.

1

(2)  ”Antisemitism är en viss uppfattning av judar som kan uttryckas som hat mot judar. Språkliga och fysiska uttryck för antisemitism riktas mot judiska eller icke-judiska personer och/eller deras egendom samt mot judiska institutioner och religiösa samlingsplatser.” https://www.holocaustremembrance.com/resources/working-definitions-charters/working-definition-antisemitism.

2

(3)  Konsoliderad version av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/HTML/?uri=CELEX:12012M/TXT&from=SV

3

(4)  Meddelande från kommissionen COM(2021) 615 final, ”EU:s strategi för att bekämpa antisemitism och främja judiskt liv”.

4

(5)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15213-2018-INIT/sv/pdf

5

(6)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13637-2020-INIT/sv/pdf

6

(7)  https://www.noa-project.eu/report-cards/. Metoden innebär att varje medlemsstats agerande bedöms på tio områden som också lyfts fram i strategin: utbildning, hatbrott, hatpropaganda, medier, hågkomst av förintelsen, idrott, interreligiös dialog, religionsfrihet, kultur och skydd av kulturarvet samt säkerhet. Nästan alla normer som den baseras på bygger på internationella normer, rekommendationer eller riktlinjer som godkänts av EU-institutionerna eller andra internationella organisationer (t.ex. OSSE eller Unesco).

7

(8)  Av de 76 punkter som lyfts fram i den gemensamma rekommendationen från nio europeiska judiska organisationer (B’nai B’rith International, CEJI, Judiska världskongressen, Europeiska judiska kongressen, European Union of Jewish Students, European Union of Progressive Judaism, American Jewish Committee, European Association for the Preservation and Promotion of Jewish Culture and Heritage, B’nai B’rith Europe) ingår 58 i den slutliga versionen av strategin.

8

(9)  Inledningsanförande av EESK:s ordförande inför debatten om antisemitism i anknytning till yttrandet SOC/704 om ”EU:s strategi för att bekämpa antisemitism och främja judiskt liv”, vid SOC-sektionens sammanträde den 10 februari 2022.

9

(10)  ”Young Jewish Europeans, Perceptions and experiences of antisemitism”, https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-young-jewish-europeans_en.pdf

10

(11)  https://en.unesco.org/preventing-violent-extremism/education/antisemitism

11

(12)  Konkreta exempel på denna typ av kampanjer och projekt finns här: https://www.noa-project.eu/profiles/.

12

(13)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=199

13

(14)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:52020DC0258

14

(15)  Se till exempel https://changingthechants.eu/wp-content/uploads/2021/10/Guidelines.ENGpdf.pdf.

15

(16)  Klubben Chelseas handledning är ett bra exempel på detta: https://www.efdn.org/wp-content/uploads/2018/05/CFC-CST-KIO-Antisemitism-Stewards-Guide-2018.pdf, liksom initiativet ”Show Racism The Red Card”: https://www.theredcard.org/.

16

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/81

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om tillämpningen av direktiv 2009/52/EG av den 18 juni 2009 om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt

(COM(2021) 592 final)

(2022/C 290/14)

Föredragande:
  Carlos Manuel TRINDADE

| Remiss | Europeiska kommissionen, 1.12.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 7.3.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 129/1/3 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 1.12.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

7.3.2022

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

129/1/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) delar kommissionens analys när den slår fast att ”olaglig anställning av personer som inte har rätt att stanna i EU [...] är [...] skadlig ur ett ekonomiskt perspektiv, eftersom den leder till förluster av offentliga intäkter, skatter och sociala avgifter, försämrar löner och arbetsvillkor och medverkar till illojal konkurrens”, vilket är till förfång för den stora majoriteten företag som är laglydiga. ”Olaglig anställning innebär också att migranter riskerar att deras individuella och sociala rättigheter kränks, särskilt i form av arbetskraftsexploatering, otrygga levnads- och arbetsvillkor och begränsad eller ingen tillgång till socialt skydd” (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK noterar kommissionens ståndpunkt enligt vilken medlemsstaterna genom direktivet ges flexibilitet att utforma olika strategier för att uppnå sina mål, vilket gör att de kan beakta nationella särdrag som rör arbetsmarknaden, den roll som olagliga anställningar och migrationen spelar och hur allvarliga överträdelserna är. Samtliga medlemsstater måste dock se till att reglerna ger resultat när det gäller att motverka irreguljär migration och ta itu med olaglig anställning (2). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK understryker att bristerna i föreliggande direktiv har att göra med införlivandet och genomförandet i medlemsstaterna och särskilt med den stora variationen i fråga om sanktioner, som gör att de i de flesta fall är föga övertygande när det gäller att avskräcka arbetsgivare från att anställa tredjelandsmedborgare som vistas olagligt. Bristerna är också kopplade till den generella svårigheten att få migranter att samarbeta med myndigheterna, eftersom de legitimt och med rätta kan frukta att de ska tvingas återvända till sitt ursprungsland. I praktiken är dessutom migranternas klagomålsmekanismer på det stora hela ineffektiva, av flera orsaker: det finns inte någon permanent, detaljerad, tydlig och meningsfull information på målgruppens språk, de inspektioner som görs är för få (på grund av bristande personalresurser) eller ineffektiva, och medlemsstaterna tillhandahåller inte tillräckligt med aktuella rapporter och uppgifter för att möjliggöra en regelbunden bedömning av direktivets tillämpning. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK uppmanar medlemsstaterna att intensifiera sina insatser för att genomföra direktivet och att samarbeta aktivt med kommissionen för att säkerställa direktivets effektivitet. EESK stöder helhjärtat kommissionens beredskap att inleda överträdelseförfaranden mot medlemsstater som fortsatt underlåter att tillhandahålla all relevant information om genomförandet av de viktigaste skyldigheterna i fråga om sanktioner, inspektioner och skydd av migranters rättigheter enligt direktivet. EESK föreslår dock att kommissionen inom ramen för den genomföranderapport om direktivet som ska läggas fram senast 2024 undersöker vilka sanktioner som kan införas eller vidtas mot företag som medvetet tjänar på olaglig och kriminell verksamhet. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vad beträffar sanktionerna stöder EESK till fullo kommissionens åtaganden och rekommendationer till medlemsstaterna, men föreslår även följande:






  i) | EESK rekommenderar att medlemsstaterna på lämpligt sätt bör utnyttja potentialen i alla sanktioner som föreskrivs i direktivet, och särskilt tillämpningen av alla ytterligare administrativa åtgärder (förlust av offentliga förmåner, uteslutning från offentlig upphandling, krav på återbetalning av offentligt stöd, tillfällig eller permanent stängning av inrättningar eller upphävande av tillstånd att driva näringsverksamhet). EESK rekommenderar också att kommissionen bistår medlemsstaterna i denna process. |
| --- | --- | --- |

1.5

i)

EESK rekommenderar att medlemsstaterna på lämpligt sätt bör utnyttja potentialen i alla sanktioner som föreskrivs i direktivet, och särskilt tillämpningen av alla ytterligare administrativa åtgärder (förlust av offentliga förmåner, uteslutning från offentlig upphandling, krav på återbetalning av offentligt stöd, tillfällig eller permanent stängning av inrättningar eller upphävande av tillstånd att driva näringsverksamhet). EESK rekommenderar också att kommissionen bistår medlemsstaterna i denna process.

| ii) | EESK rekommenderar att sanktionerna i medlemsstaterna utformas på så vis att de är effektiva, avskräckande (överväger fördelarna) och proportionella, samt att de grundas på en övergripande strategi och införlivas i varje medlemsstats rättsliga ramar. Man bör anta en minimiram för påföljder och administrativa åtgärder som är framtagen för hela EU och som varje medlemsstat genom sin nationella lagstiftning kan förstärka och anpassa till sin specifika ekonomiska och sociala situation i detta sammanhang. Dessa ekonomiska påföljder måste åtminstone vara högre än vinsterna från den olagliga verksamheten. |
| --- | --- |

ii)

EESK rekommenderar att sanktionerna i medlemsstaterna utformas på så vis att de är effektiva, avskräckande (överväger fördelarna) och proportionella, samt att de grundas på en övergripande strategi och införlivas i varje medlemsstats rättsliga ramar. Man bör anta en minimiram för påföljder och administrativa åtgärder som är framtagen för hela EU och som varje medlemsstat genom sin nationella lagstiftning kan förstärka och anpassa till sin specifika ekonomiska och sociala situation i detta sammanhang. Dessa ekonomiska påföljder måste åtminstone vara högre än vinsterna från den olagliga verksamheten.

| 1.6 | Vad beträffar åtgärderna för att skydda irreguljära migranters rättigheter stöder EESK kommissionens åtaganden och rekommendationer till medlemsstaterna, men föreslår även följande:






  i) | Beträffande kommissionens samarbete med medlemsstaterna:






  — | EESK rekommenderar att kommissionen stärker sin dialog med medlemsstaterna för att se till att de administrativa förfaranden som utarbetas av medlemsstaternas offentliga myndigheter blir så effektiva som möjligt. |
| --- | --- | --- | --- |

1.6

i)

Beträffande kommissionens samarbete med medlemsstaterna:

—

EESK rekommenderar att kommissionen stärker sin dialog med medlemsstaterna för att se till att de administrativa förfaranden som utarbetas av medlemsstaternas offentliga myndigheter blir så effektiva som möjligt.

| ii) | Beträffande migranters samarbete med myndigheterna när det gäller att bekämpa olaglig anställning:






  — | EESK förespråkar att kommissionen och medlemsstaterna bör ge migranter tillgång till permanenta uppehålls- och arbetstillstånd om de samarbetar med myndigheterna i kampen mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt. Detta är ett sätt att motivera dem att aktivt samarbeta med värdlandets myndigheter. |
| --- | --- | --- |

ii)

Beträffande migranters samarbete med myndigheterna när det gäller att bekämpa olaglig anställning:

—

EESK förespråkar att kommissionen och medlemsstaterna bör ge migranter tillgång till permanenta uppehålls- och arbetstillstånd om de samarbetar med myndigheterna i kampen mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt. Detta är ett sätt att motivera dem att aktivt samarbeta med värdlandets myndigheter.

| iii) | Beträffande fackföreningars, näringslivsorganisationers och det civila samhällets organisationers roll:






  — | EESK rekommenderar kommissionen att se till att dessa organisationer får tillgång till särskilda EU-program för att stödja verksamhet på områdena information, rådgivning, rättsligt och ekonomiskt stöd samt utbildning, bland andra, som ett konkret sätt att hjälpa organisationerna att fortsätta med och förbättra sina insatser på området. |
| --- | --- | --- |

iii)

Beträffande fackföreningars, näringslivsorganisationers och det civila samhällets organisationers roll:

—

EESK rekommenderar kommissionen att se till att dessa organisationer får tillgång till särskilda EU-program för att stödja verksamhet på områdena information, rådgivning, rättsligt och ekonomiskt stöd samt utbildning, bland andra, som ett konkret sätt att hjälpa organisationerna att fortsätta med och förbättra sina insatser på området.

| — | Mot bakgrund av pandemin och problemen i fråga om kapital anser EESK att samfinansieringskravet för vissa EU-program undantagsvis bör omprövas. |
| --- | --- |

—

Mot bakgrund av pandemin och problemen i fråga om kapital anser EESK att samfinansieringskravet för vissa EU-program undantagsvis bör omprövas.

| iv) | EESK rekommenderar att medlemsstaterna:






  — | Tilldelar tillräckliga resurser till yrkesinspektionerna så att de på ett effektivt sätt kan utföra sitt uppdrag och i synnerhet för att inspektionerna ska kunna intensifieras inom de sektorer där riskerna är störst. |
| --- | --- | --- |

iv)

EESK rekommenderar att medlemsstaterna:

—

Tilldelar tillräckliga resurser till yrkesinspektionerna så att de på ett effektivt sätt kan utföra sitt uppdrag och i synnerhet för att inspektionerna ska kunna intensifieras inom de sektorer där riskerna är störst.

| — | Använder sig av alla medel, särskilt sociala medier och audiovisuella medier, för att driva informations- och upplysningskampanjer. Dessa bör riktas dels till företagare som anställer irreguljära migranter från tredjeländer, för att påtala riskerna med sådana anställningar, dels till arbetstagarna själva så att de på olika språk kan få kännedom om sina rättigheter och hur de kan utöva dem. I dessa kampanjer bör fackföreningar, näringslivsorganisationer och organisationer i det civila samhället ges ett särskilt utrymme så att de kan föra fram sina budskap. |
| --- | --- |

—

Använder sig av alla medel, särskilt sociala medier och audiovisuella medier, för att driva informations- och upplysningskampanjer. Dessa bör riktas dels till företagare som anställer irreguljära migranter från tredjeländer, för att påtala riskerna med sådana anställningar, dels till arbetstagarna själva så att de på olika språk kan få kännedom om sina rättigheter och hur de kan utöva dem. I dessa kampanjer bör fackföreningar, näringslivsorganisationer och organisationer i det civila samhället ges ett särskilt utrymme så att de kan föra fram sina budskap.

| — | Upprättar en särskild hjälplinje dit migranter anonymt kan rapportera in exploatering och andra otillbörliga metoder hos en arbetsgivare. |
| --- | --- |

—

Upprättar en särskild hjälplinje dit migranter anonymt kan rapportera in exploatering och andra otillbörliga metoder hos en arbetsgivare.

| 1.7 | Vad beträffar inspektionerna stöder EESK kommissionens åtaganden och rekommendationer till medlemsstaterna, men föreslår även följande:






  i) | Till medlemsstaterna:






  — | Ta fram övervakningsstrategier som i första hand är inriktade på risksektorer, utöka antalet arbetsmiljöinspektörer och förbättra inspektionernas effektivitet. |
| --- | --- | --- | --- |

1.7

i)

Till medlemsstaterna:

—

Ta fram övervakningsstrategier som i första hand är inriktade på risksektorer, utöka antalet arbetsmiljöinspektörer och förbättra inspektionernas effektivitet.

| — | Genomför Internationella arbetsorganisationens (ILO) rekommendationer eller standarder om andelen arbetsmiljöinspektörer, dvs. en inspektör per 10 000 arbetstagare, för att säkerställa att arbetsmiljöinspektionerna har tillräckliga personalresurser för att kunna utöva sitt uppdrag. |
| --- | --- |

—

Genomför Internationella arbetsorganisationens (ILO) rekommendationer eller standarder om andelen arbetsmiljöinspektörer, dvs. en inspektör per 10 000 arbetstagare, för att säkerställa att arbetsmiljöinspektionerna har tillräckliga personalresurser för att kunna utöva sitt uppdrag.

| — | I inspektionsstrategier bör det fastslås att inspektioner inte ska utföras tillsammans med migrationsmyndigheter och att arbetsmiljöinspektörer inte är skyldiga att anmäla eventuell förekomst av irreguljära migranter på en inspekterad arbetsplats till myndigheterna. |
| --- | --- |

—

I inspektionsstrategier bör det fastslås att inspektioner inte ska utföras tillsammans med migrationsmyndigheter och att arbetsmiljöinspektörer inte är skyldiga att anmäla eventuell förekomst av irreguljära migranter på en inspekterad arbetsplats till myndigheterna.

| — | I medlemsstater där arbetsmarknadens parter redan har en roll i inspektionerna bör denna roll respekteras även i fortsättningen. |
| --- | --- |

—

I medlemsstater där arbetsmarknadens parter redan har en roll i inspektionerna bör denna roll respekteras även i fortsättningen.

| — | Fackföreningar och arbetsgivarorganisationer bör ges möjlighet att medverka i inspektionsverksamhet, i linje med gängse nationell praxis och med hänsyn till ILO:s normer, särskilt när det gäller insamling och utbyte av information. |
| --- | --- |

—

Fackföreningar och arbetsgivarorganisationer bör ges möjlighet att medverka i inspektionsverksamhet, i linje med gängse nationell praxis och med hänsyn till ILO:s normer, särskilt när det gäller insamling och utbyte av information.

| ii) | Till kommissionen:






  — | Uppmuntra medlemsstaterna att ha ett tillräckligt antal arbetsmiljöinspektörer i förhållande till antalet arbetstagare i varje medlemsstat senast 2024 (planerad tidpunkt för nästa genomföranderapport) (3) i linje med konvention nr 81. Om de underlåter att göra detta bör ett lagstiftningsinitiativ som syftar till att genomföra denna internationella norm i EU övervägas. |
| --- | --- | --- |

ii)

Till kommissionen:

—

Uppmuntra medlemsstaterna att ha ett tillräckligt antal arbetsmiljöinspektörer i förhållande till antalet arbetstagare i varje medlemsstat senast 2024 (planerad tidpunkt för nästa genomföranderapport) (3) i linje med konvention nr 81. Om de underlåter att göra detta bör ett lagstiftningsinitiativ som syftar till att genomföra denna internationella norm i EU övervägas.

| iii) | Angående Europeiska arbetsmyndighetens medverkan i inspektionerna, bör kommissionen och medlemsstaterna se till att






  — | Europeiska arbetsmyndigheten i större utsträckning involveras i inspektionsverksamheten inom EU, i enlighet med bestämmelserna i dess regelverk, eftersom det redan har konstaterats att många nätverk för anställning och underentreprenad av irreguljära migrerande arbetstagare är verksamma på EU-nivå, vilket föranleder inspektioner på samma nivå. |
| --- | --- | --- |

iii)

Angående Europeiska arbetsmyndighetens medverkan i inspektionerna, bör kommissionen och medlemsstaterna se till att

—

Europeiska arbetsmyndigheten i större utsträckning involveras i inspektionsverksamheten inom EU, i enlighet med bestämmelserna i dess regelverk, eftersom det redan har konstaterats att många nätverk för anställning och underentreprenad av irreguljära migrerande arbetstagare är verksamma på EU-nivå, vilket föranleder inspektioner på samma nivå.

| 1.8 | Vad beträffar de betydande informationsluckorna välkomnar EESK helhjärtat kommissionens initiativ att, med stöd av det europeiska migrationsnätverket, inrätta ett it-rapporteringssystem och en databas för att tillhandahålla aktuell, regelbunden och jämförbar information och därmed övervinna de enorma svårigheter som finns. EESK föreslår emellertid att kommissionen i relevant lagstiftning slår fast att medlemsstaternas migrationsmyndigheter inte får använda denna databas för att identifiera irreguljära arbetstagare och återsända dem till sina ursprungsländer. |
| --- | --- |

1.8

2.   Meddelandets syfte

| 2.1 | Kommissionens meddelande, som behandlas i föreliggande EESK-yttrande, syftar till att stärka genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/52/EG (4) och är en del av den nya migrations- och asylpaktens mer övergripande strategi. Kommissionen undersöker olika sätt att förbättra direktivets effektivitet och behovet av ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Föreliggande meddelande innebär också ett fullgörande av den skyldighet att rapportera regelbundet till Europaparlamentet och rådet som anges i artikel 16 i direktivet. Det identifierar de åtgärder som krävs för att stärka genomförandet av direktivet, med fokus på






  — | sanktioner mot arbetsgivare (kapitel 2), |
| --- | --- | --- |

2.2

—

sanktioner mot arbetsgivare (kapitel 2),

| — | åtgärder för att skydda irreguljära migranters rättigheter (kapitel 3), |
| --- | --- |

—

åtgärder för att skydda irreguljära migranters rättigheter (kapitel 3),

| — | inspektioner (kapitel 4), |
| --- | --- |

—

inspektioner (kapitel 4),

| — | betydande informationsluckor (kapitel 5) och |
| --- | --- |

—

betydande informationsluckor (kapitel 5) och

| — | intensifiering av EU:s åtgärder mot olaglig anställning (kapitel 6). |
| --- | --- |

—

intensifiering av EU:s åtgärder mot olaglig anställning (kapitel 6).

| 2.3 | I föreliggande yttrande behandlas de viktigaste aspekterna av vart och ett av dessa kapitel. |
| --- | --- |

2.3

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK noterar att ”det är svårt att uppskatta omfattningen av olaglig anställning i EU, eftersom den är ett ’dolt’ fenomen [...]. Det finns tecken på att olaglig anställning av irreguljära migranter är mer omfattande där andelen informell ekonomisk verksamhet är hög. Även om den informella sysselsättningen beräknas motsvara i genomsnitt 16,8 % av all sysselsättning i EU, är omfattningen av olaglig anställning av irreguljära migranter ännu svårare att kvantifiera, särskilt när det gäller könsspecifika och barnrelaterade aspekter, eftersom irreguljär migration fortfarande är svår att uppskatta” (5). Den olagliga anställningens art och omfattning varierar mellan medlemsstaterna. Att förbättra tillgången till aktuella och exakta uppgifter utgör en av de största utmaningarna när det gäller att bättre förstå och hantera detta problem. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK håller med kommissionen om ”att papperslösa arbetstagare [...] ofta kan bli anställda under komplexa anställningsförhållanden som inbegriper underentreprenad, rekryterings- och bemanningsföretag och onlineplattformar för korttidsarbete (t.ex. livsmedels- och måltidsleveranser och transporttjänster), vilket ökar svårigheterna att identifiera arbetsgivare som anställer irreguljära migranter. I detta avseende är syftet med ett ansvar hos hela kedjan av arbetsgivare att skydda migranter, särskilt inom de ekonomiska sektorer där underentreprenad är utbredd, såsom byggsektorn, och i det nyligen etablerade ekonomiska området onlineplattformar för arbete” (6). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK påpekar att extrema och långvariga kränkningar av mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen i vissa fall kan kopplas till annan kriminalitet och till försummelse från statens sida, såsom framgår av Europadomstolens historiska dom från 2017[1] i vilken den allvarliga arbetskraftsexploateringen av migrerande arbetstagare på jordgubbsodlingen i Nea Manolada, Grekland, likställs med tvångsarbete. Enligt domen är arbetskraftsexploatering en form av människohandel (7). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK har i tidigare yttranden framhållit behovet av att vidta samtidiga åtgärder för att skapa möjligheter till laglig invandring och ta itu med orsakerna till irreguljär migration. Särskilt i sitt tidigare yttrande på eget initiativ om förslaget till direktiv om påföljder för arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt uttryckte EESK ”tvivel när det gäller innehållet i förslaget till direktiv, tidpunkten för att lägga fram förslaget och den ordning i vilken lagstiftningsförslagen har lagts fram”. Kommittén betonade också att ”det är mycket viktigt att direktivet genomförs på ett effektivt sätt i medlemsstaterna, som inte kommer att få någon lätt uppgift eftersom [...] kontrollorganen inte har tillräckligt med kvalificerad arbetskraft, [...] det är svårt att fördela ansvaret mellan berörda organ och [...] antalet företag som måste kontrolleras är mycket stort”. I yttrandet drogs slutsatsen att ”direktivets styrka kommer att ligga i hur det genomförs i verkligheten”. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Trots att meddelandet innehåller positiva aspekter hyser EESK stora tvivel kring huruvida direktivet, som funnits i tolv år, är rätt verktyg för att bekämpa exploatering av irreguljära migrerande arbetstagare och legalisera deras situation i värdländerna. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK anser också att enbart direktivet om sanktioner mot arbetsgivare i sig inte räcker för att främja lagliga migrationsvägar och komma till rätta med irreguljär invandring. Det behövs en mer övergripande strategi för att koppla samman EU:s olika bestämmelser om laglig migration med nationella insatser för att bekämpa odeklarerat arbete. Man bör göra det lättare för företag att anställa migranter vilkas status har legaliserats i vederbörlig ordning, och reglerna bör vara enklare, tydligare och inte alltför byråkratiska. |
| --- | --- |

3.6

4.   Särskilda kommentarer angående sanktionerna mot arbetsgivare

| 4.1 | EESK menar att det är avgörande att de ekonomiska och straffrättsliga påföljder som direktivet föreskriver är effektiva, proportionella och avskräckande för att minska arbetsgivarnas incitament att anställa irreguljära migranter. Sanktionerna bör med råge uppväga de ekonomiska fördelarna med att anställa irreguljära migranter (8). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK betonar också de ytterligare administrativa åtgärder som föreskrivs i direktivet, såsom förlust av offentliga förmåner eller uteslutning från offentlig upphandling, krav på återbetalning av offentligt stöd, tillfällig eller permanent stängning av inrättningar eller upphävande av tillstånd att driva näringsverksamhet. EESK beklagar att dessa åtgärder fortfarande är mycket underutnyttjade, trots att de kan avskräcka arbetsgivare från att anställa irreguljära migranter (9). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Det finns betydande skillnader mellan medlemsstaterna vad gäller omfattningen av de finansiella och straffrättsliga sanktioner som utdöms (t.ex. varierar de finansiella sanktionerna mellan 3 000 euro och 43 000 euro och fängelsestraffen mellan åtta dagar och tolv år) (10). Det är dock viktigt att ha tillgång till information om kombinationen av olika tillämpade påföljder i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK betonar att medlemsstater med ett strängare sanktionssystem anser att hårdare finansiella sanktioner är ett bra sätt att avskräcka från olaglig anställning, medan medlemsstater som tillämpar mildare sanktioner eller där risken för sanktioner anses vara låg jämfört med potentiella vinster från olaglig anställning konstaterat att sanktionerna inte har en tillräckligt avskräckande effekt. Det är därför talande att elva medlemsstater har ändrat sin lagstiftning sedan 2014 för att höja de bötesbelopp som utdöms (11). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK förstår att skillnaden i nivån på de böter som tillämpas i medlemsstaterna beror på en rad faktorer, t.ex. den ekonomiska situationen och minimilönenivån i en medlemsstat såsom anges i meddelandet, och anser att en sådan situation inte rättfärdigar förekomsten av föga avskräckande sanktioner. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK menar att de betydande luckorna i informationen från medlemsstaterna om tillämpningen av straffrättsliga sanktioner mot arbetsgivare och antalet inledda åtal är oacceptabla. Tillgängliga uppgifter pekar också på att direktivet har haft en begränsad effekt när det gäller att avskräcka från olaglig anställning genom sanktioner. EESK beklagar därför att man fortfarande inte har lyckats anta en ändamålsenlig ram med effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner för hela EU (12). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESK noterar och betonar de synpunkter som lämnats av intressenter företrädande fackföreningar och icke-statliga organisationer och som inhämtats under särskilda riktade samråd i frågan, vilka visar att sanktionerna mot exploaterande arbetsgivare verkar vara mindre omfattande än vinsterna av odeklarerat arbete och social dumpning (13). Arbetsgivarnas bedömning är dock att sanktionerna är tillräckligt hårda och att det är viktigt att förbättra det effektiva och proportionella verkställandet av sanktionerna när direktivet genomförs i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.7

5.   Särskilda kommentarer angående åtgärderna för att skydda irreguljära migranters rättigheter

| 5.1 | I artiklarna 6.2 och 13 i direktivet om sanktioner mot arbetsgivare ges irreguljära migranter en uppsättning rättigheter för att se till att de får tillräcklig information och för att de ska kunna inge klagomål mot överträdelser av arbetsrätten och kräva ut innestående löner. Dessa bestämmelser är väsentliga för att skydda migranter mot risken för exploatering och övergrepp (14). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESK noterar och delar kommissionens synpunkter och analyser på detta område, särskilt följande:






  i) | Ytterligare insatser krävs fortfarande för att genomföra direktivets skyddsaspekter, särskilt när det gäller tillgång till information, tillgång till rättslig prövning, utkrävande av innestående ersättningar och beviljande av tidsbegränsade uppehållstillstånd (15). |
| --- | --- | --- |

5.2

i)

Ytterligare insatser krävs fortfarande för att genomföra direktivets skyddsaspekter, särskilt när det gäller tillgång till information, tillgång till rättslig prövning, utkrävande av innestående ersättningar och beviljande av tidsbegränsade uppehållstillstånd (15).

| ii) | En majoritet av medlemsstaterna tillhandahåller endast allmän information om arbetstagares rättigheter och inte riktad information som är relevant med hänsyn till irreguljära migrerande arbetstagares specifika situation. |
| --- | --- |

ii)

En majoritet av medlemsstaterna tillhandahåller endast allmän information om arbetstagares rättigheter och inte riktad information som är relevant med hänsyn till irreguljära migrerande arbetstagares specifika situation.

| iii) | Att myndigheterna samarbetar med arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer är avgörande för att underlätta klagomål, eftersom de ofta har direktkontakt med arbetstagarna och kan öka medvetenheten, informera migranter om deras rättigheter, bygga upp ett ömsesidigt förtroende och hjälpa arbetstagarna att identifiera situationer med odeklarerat arbete och arbetskraftsexploatering för att kunna inge klagomål. Arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer spelar också en mycket viktig roll för att underlätta klagomål, avslöja exploateringssituationer och minska irreguljära migranters rädsla för att bli föremål för återvändandeförfaranden om de upptäcks av migrationsmyndigheterna. I en stor majoritet av medlemsstaterna ger lagstiftningen dessa aktörer, särskilt fackföreningar, en viktig roll i den nationella mekanismen för att underlätta ingivande av klagomål (16). |
| --- | --- |

iii)

Att myndigheterna samarbetar med arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer är avgörande för att underlätta klagomål, eftersom de ofta har direktkontakt med arbetstagarna och kan öka medvetenheten, informera migranter om deras rättigheter, bygga upp ett ömsesidigt förtroende och hjälpa arbetstagarna att identifiera situationer med odeklarerat arbete och arbetskraftsexploatering för att kunna inge klagomål. Arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer spelar också en mycket viktig roll för att underlätta klagomål, avslöja exploateringssituationer och minska irreguljära migranters rädsla för att bli föremål för återvändandeförfaranden om de upptäcks av migrationsmyndigheterna. I en stor majoritet av medlemsstaterna ger lagstiftningen dessa aktörer, särskilt fackföreningar, en viktig roll i den nationella mekanismen för att underlätta ingivande av klagomål (16).

| iv) | Irreguljära migranter som har upplevt arbetskraftsexploatering ställs inför utmaningar i praktiken när det gäller tillgång till förfaranden för uppehållstillstånd eller villkoren för beviljande av tillstånd. Berörda parter rapporterar att offer har bristfällig tillgång till information och juridisk rådgivning om tillgången till tillstånd och om hur man ansöker eller begär prövning, att beviljandet av tillstånd ofta är kopplat till straffrättsliga åtal mot vissa arbetsgivare och att tillståndet förutsätter att offren deltar i straffrättsliga förfaranden, även om detta inte krävs enligt direktivet (17). |
| --- | --- |

iv)

Irreguljära migranter som har upplevt arbetskraftsexploatering ställs inför utmaningar i praktiken när det gäller tillgång till förfaranden för uppehållstillstånd eller villkoren för beviljande av tillstånd. Berörda parter rapporterar att offer har bristfällig tillgång till information och juridisk rådgivning om tillgången till tillstånd och om hur man ansöker eller begär prövning, att beviljandet av tillstånd ofta är kopplat till straffrättsliga åtal mot vissa arbetsgivare och att tillståndet förutsätter att offren deltar i straffrättsliga förfaranden, även om detta inte krävs enligt direktivet (17).

| v) | Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) påpekar att irreguljära migranter i vissa medlemsstater inte använder befintliga klagomålssystem. Orsakerna till detta kan vara bristfälliga incitament för arbetstagare att träda fram, begränsad information om deras rättigheter och den tillgängliga klagomålsmekanismen, ekonomiska hinder såsom medlemsavgifter för fackföreningar som endast bistår medlemmar och, för det mesta, rädsla för att upptäckas, hållas i förvar och tvingas återvända (18). |
| --- | --- |

v)

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) påpekar att irreguljära migranter i vissa medlemsstater inte använder befintliga klagomålssystem. Orsakerna till detta kan vara bristfälliga incitament för arbetstagare att träda fram, begränsad information om deras rättigheter och den tillgängliga klagomålsmekanismen, ekonomiska hinder såsom medlemsavgifter för fackföreningar som endast bistår medlemmar och, för det mesta, rädsla för att upptäckas, hållas i förvar och tvingas återvända (18).

| vi) | Arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer spelar också en central roll när det gäller att främja och genomföra skyddsåtgärderna i direktivet och öka sina kontakter med irreguljära migranter. Kommissionen kommer att stärka dialogen med arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer som företräder papperslösa arbetstagare och samarbeta med det europeiska forumet mot odeklarerat arbete vid utvecklingen av denna verksamhet. |
| --- | --- |

vi)

Arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer spelar också en central roll när det gäller att främja och genomföra skyddsåtgärderna i direktivet och öka sina kontakter med irreguljära migranter. Kommissionen kommer att stärka dialogen med arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer som företräder papperslösa arbetstagare och samarbeta med det europeiska forumet mot odeklarerat arbete vid utvecklingen av denna verksamhet.

| 5.3 | EESK varnar för att irreguljära migrerande arbetstagare även om de informeras om sina rättigheter – av fackföreningar, organisationer i det civila samhället eller offentliga myndigheter – kan avskräckas från att inge klagomål mot arbetsgivare för att få ut obetalda löner eller från att anmäla situationer med exploatering på grund av riskerna att bli ålagda att återvända, förlora sina inkomster och, i vissa fall, bestraffas av arbetsgivare. |
| --- | --- |

5.3

6.   Särskilda kommentarer angående inspektionerna

| 6.1 | EESK delar kommissionens syn på att inspektionerna är det viktigaste verktyget för att avslöja arbetsgivare som anställer irreguljära migranter och situationer där de exploateras. Det är utifrån resultaten av inspektioner som arbetsgivare kan hållas ansvariga och bestraffas och inspektioner gör att nödvändiga åtgärder kan vidtas för att skydda irreguljära migrerande arbetstagare som exploateras. Enligt artikel 13.1 i direktivet ska medlemsstaterna säkerställa effektiva och lämpliga inspektioner på grundval av riskbedömningar som identifierar de mest riskutsatta verksamhetssektorerna, utan vilka det är omöjligt att uppnå målen i direktivet om sanktioner mot arbetsgivare (19). EESK betonar dessutom att man förutom att säkerställa effektiva inspektioner också måste ta itu med andra problem i samband med anställning av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESK noterar med förvåning att meddelandet inte alls nämner Europeiska arbetsmyndighetens deltagande i europeiska inspektioner. Många anställning- och underleverantörskedjor av irreguljära migrerande arbetstagare är som bekant verksamma på EU-nivå, vilket föranleder inspektioner på samma nivå. EESK menar att denna situation måste åtgärdas. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EESK stöder till fullo kommissionens slutsatser om inspektioner, särskilt följande:






  i) | Antalet inspektioner som utförs enligt det nuvarande systemet avskräcker sannolikt inte arbetsgivare från att anställa irreguljära migranter. Andelen arbetsgivare som blir föremål för inspektioner tenderar att vara mycket låg. Arbetsgivarna kan därför anse att den ekonomiska fördel som erhålls genom olaglig anställning överväger risken för att upptäckas genom inspektioner (20). |
| --- | --- | --- |

6.3

i)

Antalet inspektioner som utförs enligt det nuvarande systemet avskräcker sannolikt inte arbetsgivare från att anställa irreguljära migranter. Andelen arbetsgivare som blir föremål för inspektioner tenderar att vara mycket låg. Arbetsgivarna kan därför anse att den ekonomiska fördel som erhålls genom olaglig anställning överväger risken för att upptäckas genom inspektioner (20).

| ii) | Medlemsstaterna och andra berörda parter rapporterar att yrkesinspektionsmyndigheterna ofta är underbemannade och saknar resurser, vilket påverkar antalet och frekvensen av inspektioner som utförs (21). |
| --- | --- |

ii)

Medlemsstaterna och andra berörda parter rapporterar att yrkesinspektionsmyndigheterna ofta är underbemannade och saknar resurser, vilket påverkar antalet och frekvensen av inspektioner som utförs (21).

| iii) | Berörda parter förespråkar idén om att skilja mellan yrkesinspektioner och brottsbekämpande och immigrationsrelaterad verksamhet genom att upprätta en ”brandvägg”, som skulle garantera att irreguljära migranter som upptäcks under inspektionerna inte hänvisas till immigrationsmyndigheterna för återvändandeförfaranden (22). |
| --- | --- |

iii)

Berörda parter förespråkar idén om att skilja mellan yrkesinspektioner och brottsbekämpande och immigrationsrelaterad verksamhet genom att upprätta en ”brandvägg”, som skulle garantera att irreguljära migranter som upptäcks under inspektionerna inte hänvisas till immigrationsmyndigheterna för återvändandeförfaranden (22).

| 6.4 | EESK anser att det är oacceptabelt att inspektionerna i flera medlemsstater inte är inriktade på risksektorer, en situation som inte uppfyller direktivets krav (23). I allmänhet innefattar de vanligaste risksektorerna i medlemsstaterna jordbruk, byggverksamhet, tillverkning, hemtjänst och socialt bistånd samt hotell- och restaurangbranschen. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | EESK framhåller att Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) har konstaterat att inspektioner som genomförs gemensamt av arbetsmyndigheter och avdelningar mot människohandel eller andra specialiserade enheter som utbildats i arbetskraftsexploatering kan bidra till att identifiera migranter som fallit offer för arbetskraftsexploatering eller människohandel (24). |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Vad gäller denna ståndpunkt från FRA:s sida betonar dock EESK att berörda parter som arbetar på fältet menar att exploaterade arbetstagare avskräcks från att rapportera sin situation under inspektionerna på grund av risken för gripande och återvändande, särskilt när inspektioner utförs gemensamt av yrkesinspektioner och polis-/immigrationsmyndigheter. |
| --- | --- |

6.6

7.   Särskilda kommentarer angående de betydande informationsluckorna

| 7.1 | Enligt direktivet ska medlemsstaterna varje år informera kommissionen om antalet inspektioner och resultaten av dessa, om de efterhandsutbetalningar som gjorts av arbetsgivare, om övriga åtgärder som vidtagits och om underlättande av klagomål. Denna information är avgörande för att bedöma hur direktivets bestämmelser genomförs och vilka effekter de får. Medlemsstaterna lämnar mycket begränsad och ojämn information, vilket leder till betydande luckor i uppgifterna om inspektioner och deras resultat (25). |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Bristen på tillförlitlig och fullständig information gör det svårt att på ett slutgiltigt sätt bedöma om direktivet har haft en effekt när det gäller att avskräcka från och minska olagliga anställningar och om de straffrättsliga sanktionerna i medlemsstaterna är effektiva, proportionella och avskräckande. En förbättrad insamling av information skulle bidra till en effektivare strategi för efterlevnadskontroll på både nationell nivå och EU-nivå (26). |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | EESK välkomnar helhjärtat kommissionens initiativ att med stöd av det europeiska migrationsnätverket inrätta ett it-rapporteringssystem och en databas för att få in aktuell, regelbunden och jämförbar information (27). Det europeiska migrationsnätverket kan också utgöra ett användbart medel för att skapa möjligheter till ömsesidigt lärande och utbyte av praxis mellan medlemsstaterna och berörda parter. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | EESK anser att denna databas bör följa bestämmelserna i den allmänna dataskyddsförordningen och inte får användas av medlemsstaternas migrationsmyndigheter för att identifiera irreguljära arbetstagare och därefter återsända dem till sina ursprungsländer. |
| --- | --- |

7.4

8.   Särskilda kommentarer angående intensifieringen av EU:s åtgärder mot olaglig anställning

| 8.1 | EESK stöder till fullo kommissionens följande ståndpunkter och avsikter i föreliggande meddelande: |
| --- | --- |

8.1

| 8.1.1 | För att motverka irreguljär migration måste EU ta itu med alla aspekter av detta fenomen med hjälp av en övergripande strategi, såsom anges i den nya pakten. Utöver att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration, få en nystart i kampen mot migrantsmugglare i partnerskap med tredjeländer och intensifiera öppnandet av lagliga vägar till EU måste EU också förbättra sina insatser mot olaglig anställning, som utgör en drivkraft bakom irreguljär migration och en källa till exploatering och övergrepp. För att uppnå detta är det nödvändigt att säkerställa ett effektivare genomförande och en effektivare kontroll av att direktivet efterlevs, som är det viktigaste verktyg som står till vårt förfogande och vars potential ännu inte har utnyttjats fullt ut (28). |
| --- | --- |

8.1.1

| 8.1.2 | Samtidigt som kommissionen bistår medlemsstaterna i deras genomförandeinsatser kommer den också att kontinuerligt övervaka genomförandet av direktivet och fokusera på dess faktiska efterlevnad. När föreliggande meddelande har antagits kommer kommissionen att samverka med de berörda myndigheterna i medlemsstaterna för att få ytterligare information om fullgörandet av de viktigaste skyldigheterna i fråga om sanktioner, inspektioner och skydd av migranters rättigheter som följer av direktivet och om möjligt identifiera möjliga lösningar. Vid behov kommer kommissionen att inleda överträdelseförfaranden (29). |
| --- | --- |

8.1.2

| 8.1.3 | Före utgången av 2022 kommer kommissionen att ha genomfört de åtgärder som presenteras i detta meddelande och rapportera om uppnådda resultat i nästa genomföranderapport som ska läggas fram senast 2024. Mot bakgrund av de framsteg som gjorts med hjälp av de rekommendationer som läggs fram i detta meddelande och de förnyade insatserna för genomförande och efterlevnadskontroll, och med beaktande av möjlig utveckling på området olaglig anställning och huruvida direktivet om sanktioner mot arbetsgivare fortfarande är lämpligt för att bemöta denna utveckling, kommer kommissionen därefter att överväga om den befintliga rättsliga ramen behöver ändras (30). |
| --- | --- |

8.1.3

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Meddelande COM(2021) 592 final, s. 1.

1

(2)  COM(2021) 592 final, punkt 1.

2

(3)  COM(2021) 592 final, punkt 6.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/52/EG av den 18 juni 2009 om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (EUT L 168, 30.6.2009, s 24).

4

(5)  Meddelande COM(2021) 592 final, inledningen.

5

(6)  COM(2021) 592 final, punkt 2.3.

6

(7)  Chowdury m.fl. mot Grekland. De fruktansvärda förhållandena i Manolada väckte uppmärksamhet 2013 när arbetsledarna på gården öppnade eld och 30 bangladeshiska arbetstagare som protesterade på grund av försenade löner blev allvarligt skadade.

7

(8)  COM(2021) 592 final, punkt 2.

8

(9)  COM(2021) 592 final, punkt 2.3.

9

(10)  COM(2021) 592 final, punkt 2.1 och 2.2.

10

(11)  COM(2021) 592 final, punkt 2.1.

11

(12)  COM(2021) 592 final, punkt 2.2.

12

(13)  COM(2021) 592 final, punkt 2.2.

13

(14)  COM(2021) 592 final, punkt 3.

14

(15)  COM(2021) 592 final, punkt 3.

15

(16)  COM(2021) 592 final, punkt 3.2.

16

(17)  COM(2021) 592 final, punkt 3.2.

17

(18)  COM(2021) 592 final, punkt 3.2.

18

(19)  COM(2021) 592 final, punkt 4.1.

19

(20)  COM(2021) 592 final, punkt 4.1.

20

(21)  COM(2021) 592 final, punkt 4.1.

21

(22)  COM(2021) 592 final, punkt 4.1.

22

(23)  COM(2021) 592 final, punkt 4.1.

23

(24)  COM(2021) 592 final, punkt 4.1.

24

(25)  COM(2021) 592 final, punkt 5.

25

(26)  COM(2021) 592 final, punkt 5.

26

(27)  COM(2021) 592 final, punkt 5.

27

(28)  COM(2021) 592 final, punkt 6.

28

(29)  COM(2021) 592 final, punkt 6.

29

(30)  COM(2021) 592 final, punkt 6.

30

---

BILAGA

Följande ändringsförslag avslogs under debatten, men fick minst en fjärdedel av rösterna (artikel 59.3 i arbetsordningen):

ÄNDRINGSFÖRSLAG 5

SOC/705 – Sanktioner mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt

Punkt 1.7 i tredje strecksatsen

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| — | I inspektionsstrategier bör det fastslås att
  inspektioner
  inte ska utföras tillsammans med migrationsmyndigheter och att
  arbetsmiljöinspektörer
  inte är skyldiga att anmäla eventuell förekomst av
  irreguljära migranter
  på en inspekterad arbetsplats till myndigheterna
  . |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

—

I inspektionsstrategier bör det fastslås att
  inspektioner
  inte ska utföras tillsammans med migrationsmyndigheter och att
  arbetsmiljöinspektörer
  inte är skyldiga att anmäla eventuell förekomst av
  irreguljära migranter
  på en inspekterad arbetsplats till myndigheterna
  .

| — | Det behövs ett förtydligande av tillvägagångssättet vid
  inspektioner
  utförda av
  arbetsmiljöinspektörer
  och deras yrkesmässiga ansvar för att identifiera
  irreguljära migranter.
  EESK noterar att gemensamma inspektioner av arbetsmiljöinspektörer och migrationsmyndigheter ofta genomförs i syfte att kontrollera efterlevnaden av immigrationsbestämmelserna. Det bör påpekas att sådana inspektioner kanske avskräcker utnyttjade arbetstagare från att rapportera om sina erfarenheter under en inspektion. EESK efterlyser därför en tydlig definition av arbetsmiljöinspektörernas tillvägagångssätt och därmed sammanhängande rättsliga skyldigheter. |
| --- | --- |

—

Det behövs ett förtydligande av tillvägagångssättet vid
  inspektioner
  utförda av
  arbetsmiljöinspektörer
  och deras yrkesmässiga ansvar för att identifiera
  irreguljära migranter.
  EESK noterar att gemensamma inspektioner av arbetsmiljöinspektörer och migrationsmyndigheter ofta genomförs i syfte att kontrollera efterlevnaden av immigrationsbestämmelserna. Det bör påpekas att sådana inspektioner kanske avskräcker utnyttjade arbetstagare från att rapportera om sina erfarenheter under en inspektion. EESK efterlyser därför en tydlig definition av arbetsmiljöinspektörernas tillvägagångssätt och därmed sammanhängande rättsliga skyldigheter.

Motivering

Ändringsförslaget syftar till att klargöra arbetsmiljöinspektörernas roll och att dessa inom ramen för sina yrkesmässiga uppgifter har ett ansvar för att till myndigheterna rapportera irreguljära migranter som påträffas på de inspekterade arbetsplatserna, samtidigt som det i ändringsförslaget också påpekas att gemensamma inspektioner kan avskräcka utnyttjade arbetstagare från att rapportera om sina erfarenheter vid ett sådant tillfälle. Det är i hög grad önskvärt att arbetsmiljöinspektörernas tillvägagångssätt klargörs.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 48 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 70 |
| Nedlagda röster: | 16 |

Röster för:

48

Röster emot:

70

Nedlagda röster:

16

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/90 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/90

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s förnyade åtgärdsplan mot smuggling av migranter (2021–2025)

(COM(2021) 591 final)

(2022/C 290/15)

| Föredragande: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Pietro Vittorio BARBIERI |

Föredragande:

José Antonio MORENO DÍAZ

Medföredragande:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Remiss | Europeiska kommissionen, 1.12.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 7.3.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 212/0/5 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 1.12.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

7.3.2022

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

212/0/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Smuggling av migranter är en gränsöverskridande brottslig verksamhet som utsätter människor för livsfara, kränker de grundläggande rättigheterna och motverkar en ordnad hantering av migrationsflödena. Under de senaste 20 åren har människosmugglingen ökat till följd av att människor av olika skäl väljer att överge sina ursprungsländer (kränkningar av de mänskliga rättigheterna, våld, konflikter, ojämlikhet, ekonomiska svårigheter, miljöfaktorer osv.), men också på grund av bristen på lagliga vägar för att kunna resa in på många länders territorier. Restriktionerna, som har ökat på grund av covid-19-pandemin, har lett till att fler personer använder sig av dessa olagliga nätverk med alla de risker som detta innebär. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Sedan starten har EU:s migrationspolitik bland annat varit inriktad på att bekämpa denna brottsliga verksamhet, förhindra att migranter utnyttjas av kriminella nätverk och minska incitamenten för irreguljär migration. EU:s förnyade åtgärdsplan mot smuggling av migranter (2021–2025) bör ses som ett verktyg som fortsätter och förbättrar Europeiska unionens kamp mot denna brottsliga verksamhet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Enligt Europol har över 90 % av de personer som irreguljärt tar sig in i EU fått hjälp av smugglingsnätverk under någon del av resan. Inom ramen för kampen mot smugglingen av migranter anser EU att det är viktigt att arbeta tillsammans med partnerländerna för att minska incitamenten att genomföra dessa farliga resor, att ta itu med de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration, att främja reguljär migration och lagliga och säkra vägar till EU-länderna, att stärka förvaltningen av de gemensamma gränserna, att ta itu med pullfaktorer, såsom irreguljära arbetstillfällen, och att underlätta återvändande och återanpassning för de personer som befinner sig i en irreguljär situation på EU:s territorium. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar EU:s förnyade åtgärdsplan och den övergripande strategi som föreslås i denna för att bygga vidare på EU:s arbete med att bekämpa smugglingen av migranter. Det är underförstått att människosmuggling, som är en brottslig verksamhet, utsätter migranterna för livsfara och kränker deras rättigheter, utnyttjar människor som försöker ta sig in på EU:s territorium och även utgör ett hot mot Europas säkerhet. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén är medveten om att skyddet av de yttre gränserna är en prioriterad fråga för EU, men påpekar att de alltid måste skyddas med respekt för de mänskliga rättigheterna och folkrättens okränkbarhet, samt att man alltid måste skydda människor och undvika att kriminalisera solidaritet. Under alla omständigheter får kampen mot smuggling av migranter aldrig riktas mot migranterna själva eller mot det humanitära biståndet och hjälpen till dem. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommittén anser att det är viktigt att bekämpa smugglingen av migranter med ett tillvägagångssätt som inbegriper hela rutten. Detta innebär att det krävs en förstärkning av de föreslagna åtgärderna mot smugglingsnätverk genom förbättrat rättsligt och polisiärt samarbete, förbättrat samarbete och förbättrad dialog med grannländerna i kampen mot smugglingsnätverk samt förstärkta åtgärder för att förhindra utnyttjande och säkerställa att de personer som smugglas får skydd. Irreguljär sysselsättning och arbetskraftsexploatering måste också bekämpas på ett mer samordnat och kraftfullt sätt. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK instämmer i att efterfrågan måste elimineras för att man ska kunna rikta in sig på smugglingsnätverkens vinster. Kommittén varnar dock för de problem som kan uppstå om man endast tar itu med utbudssidan (nätverken). Här påpekas att förekomsten av lagliga, effektiva och säkra kanaler samt skyddet av asylrätten är avgörande för att bli av med en stor del av denna olagliga verksamhet. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK fördömer också kraftfullt instrumentaliseringen av migranter och asylsökande i syfte att destabilisera EU (1). |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK påpekar att skydd av människor och tillhandahållande av sjukvård (2) och solidariskt bistånd inte får kriminaliseras och behandlas på samma sätt som smugglingsnätverk och att sådana handlingar endast bör lagföras om de syftar till att uppsåtligen, direkt eller indirekt, uppnå ekonomisk eller annan materiell vinning (3). Bestämmelsen om obligatoriskt undantag från ansvar måste uttryckligen inkluderas om det finns humanitära skäl för hjälp- eller biståndsåtgärder. |
| --- | --- |

1.9

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Smuggling av migranter är en gränsöverskridande brottslig verksamhet som utsätter människor för livsfara, kränker de grundläggande rättigheterna och motverkar en ordnad hantering av migrationsflödena. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Under de senaste 20 åren har människosmugglingen ökat till följd av att människor av olika skäl väljer att överge sina ursprungsländer (kränkningar av de mänskliga rättigheterna, våld, konflikter, ojämlikhet, ekonomiska svårigheter, miljöfaktorer osv.), men också på grund av bristen på lagliga vägar för att kunna resa in på många länders territorier. Restriktionerna, som har ökat på grund av covid-19-pandemin, har lett till att fler personer använder sig av dessa olagliga nätverk med alla de risker som detta innebär (4). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Den huvudsakliga skillnaden mellan smuggling av migranter och människohandel är att i det förstnämnda fallet deltar migranterna frivilligt i migrationsprocessen genom att betala för en smugglares tjänster för att ta sig över en internationell gräns. I det senare fallet utsätts människor för människohandel för arbetskraftsändamål, sexuella ändamål eller organstöld, och de är offer som behöver få hjälp och stöd. Människohandel är inte nödvändigtvis gränsöverskridande. De två fenomenen är ofta kopplade till varandra, eftersom smugglade personer kan bli offer för människohandel för arbetskraftsexploatering, sexuellt utnyttjande eller andra former av utnyttjande. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Sedan starten har EU:s migrationspolitik bland annat varit inriktad på att bekämpa denna brottsliga verksamhet, förhindra att migranter utnyttjas av kriminella nätverk och minska incitamenten för irreguljär migration. I den migrations- och asylpakt som kommissionen lade fram 2020 noteras det att kampen mot smuggling av migranter är en prioritering och att ”samarbetet med ursprungs- och transitländer [kommer att stärkas] för att hindra farliga resor och irreguljära gränspassager, bland annat genom skräddarsydda partnerskap för bekämpning av människosmuggling med länder utanför EU”. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Enligt Europol har över 90 % av de personer som irreguljärt tar sig in i EU fått hjälp av smugglingsnätverk under någon del av resan. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EU:s förnyade åtgärdsplan mot smuggling av migranter (2021–2025) bör ses som ett verktyg som fortsätter Europeiska unionens kamp mot denna brottsliga verksamhet. Smuggling av migranter bör inte bara betraktas som en migrationsutmaning, utan också som ett säkerhetshot mot EU:s yttre gränser. En lämplig förvaltning och ett lämpligt skydd av EU:s yttre gränser, där man respekterar den internationella rättsliga ramen och de grundläggande rättigheterna, har en avgörande betydelse. EU måste stärka sina gemensamma normer och förfaranden på ett sätt som respekterar mänskliga rättigheter och internationella normer, för att förhindra att migranter smugglas till EU. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Inom ramen för kampen mot smuggling av migranter anser EU att det är viktigt att arbeta tillsammans med partnerländerna för att minska incitamenten att genomföra dessa farliga resor, att ta itu med de olika bakomliggande orsakerna till irreguljär migration, att främja reguljär migration och lagliga och säkra vägar till EU-länderna, att stärka förvaltningen av de gemensamma gränserna och att underlätta återvändande och återanpassning för de personer som befinner sig i en irreguljär situation på EU:s territorium (5). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Kampen mot människosmuggling inbegriper även en förstärkning av tillämpningen av direktivet om sanktioner mot arbetsgivare (6), och att man inser att irreguljärt arbete kan uppmuntra till irreguljär migration och att detta kan ha en koppling till smuggling av migranter; om det finns utländska arbetstagare i en irreguljär situation i EU så beror det på att det finns arbetsgivare som inte följer reglerna och som förser dem med illegalt arbete som inte uppfyller minimiarbetsvillkoren när det gäller lön, arbetstid, arbetsmiljö osv. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | I EU:s förnyade åtgärdsplan mot smuggling av migranter (2021–2025) beaktas resultaten av riktade samråd och ett offentligt samråd som ägde rum mellan den 19 mars och den 11 juni 2021. Genom att bidra till att splittra kriminella företag stöder den också målen i strategin för EU:s säkerhetsunion (7), liksom EU:s strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021–2025 (8) och EU:s strategi mot människohandel 2021–2025 (9). |
| --- | --- |

2.9

3.   Synpunkter på EU:s förnyade åtgärdsplan mot smuggling av migranter (2021–2025)

| 3.1 | EESK välkomnar EU:s förnyade åtgärdsplan och den övergripande strategi som föreslås i denna för att bygga vidare på EU:s arbete med att bekämpa smugglingen av migranter och människohandeln. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Det är underförstått att människosmuggling, som är en brottslig verksamhet, utsätter migranterna för livsfara och kränker deras rättigheter, och även utnyttjar människor som försöker ta sig in på EU:s territorium. Kommittén anser därför att nödvändiga mekanismer och verktyg bör inrättas för att bekämpa denna brottsliga verksamhet. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kommittén är medveten om att skyddet av de yttre gränserna också är en prioriterad fråga för EU, men påpekar att de alltid måste skyddas med respekt för de mänskliga rättigheterna och folkrättens okränkbarhet, samt att man alltid måste skydda människor och undvika att kriminalisera solidaritet. Under alla omständigheter får kampen mot smuggling av migranter aldrig riktas mot migranterna själva eller mot det humanitära biståndet och hjälpen till dem. Den får heller inte tas som ursäkt för att avskaffa asylrätten, varken i EU eller internationellt. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Skydd av människor och tillhandahållande av sjukvård (10) och solidariskt bistånd får inte kriminaliseras och behandlas på samma sätt som smugglingsnätverk, och sådana handlingar bör endast lagföras om de syftar till att uppsåtligen, direkt eller indirekt, uppnå ekonomisk eller annan materiell vinning (11). Bestämmelsen om obligatoriskt undantag från ansvar måste uttryckligen inkluderas om det finns humanitära skäl för hjälp- eller biståndsåtgärder. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK anser att det är mycket viktigt att bekämpa smugglingen av migranter med ett tillvägagångssätt som inbegriper hela rutten och att förstå att bristen på lagliga och säkra vägar är en av anledningarna till att smugglingsnätverken kan blomstra. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK anser också att irreguljärt arbete kan kopplas till nätverk för smuggling av människor, vilket ofta i slutändan leder till situationer där arbetskraft utnyttjas. Kommittén anser därför att det krävs insatser för att förbättra genomförandet av direktivet om sanktioner mot arbetsgivare och bekämpa irreguljär sysselsättning och arbetskraftsexploatering på ett mer samordnat och kraftfullt sätt. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK anser att de föreslagna åtgärderna mot smugglingsnätverk måste stärkas genom förbättrat rättsligt och polisiärt samarbete och stöd till det arbete som utförs av Europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot (Empact) och Eurojust, samt att informationsinsamlingen och informationskampanjerna om riskerna med smuggling av migranter måste förbättras i ursprungsländerna. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK välkomnar att denna integrerade strategi också innebär ett förbättrat samarbete och en förbättrad dialog med grannländerna i kampen mot smugglingsnätverk, men varnar för risken att detta kan påverka samarbetsförbindelserna med dessa länder negativt, vilket i slutändan kan leda till att man stärker smugglingsnätverken genom att begrepp som återvändande och återanpassning används på ett felaktigt sätt. I detta avseende bör det noteras att kommissionen i sitt meddelande på med rätta pekar på statliga aktörers allt större roll när det gäller att på konstlad väg skapa och underlätta irreguljär migration för att främja en destabilisering av EU. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK anser att det är viktigt att stärka åtgärderna för att förhindra att smugglade personer utnyttjas och säkerställa att de får skydd. Därför anser kommittén att det är nödvändigt att utveckla pilotåtgärder enligt ett tillvägagångssätt som inbegriper hela rutten, där förvaltningar och sociala aktörer från ursprungs-, transit- och destinationsländerna deltar. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kommittén anser att utvecklingen av operativa partnerskap mot människosmuggling med tredjeländer är av intresse, men påpekar att dessa avtal inte får strida mot EU:s vägledande principer, och inte heller ingås med länder där man systematiskt kränker de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESK anser att man i EU:s förnyade åtgärdsplan mot smuggling av migranter (2021–2025) lyckas identifiera riskerna med denna brottsliga verksamhet och att smugglingsnätverken mycket snabbt anpassar sig efter omständigheterna och drar största möjliga nytta av ny teknik. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESK instämmer i att efterfrågan måste elimineras för att man ska kunna rikta in sig på smugglingsnätverkens vinster, såsom påpekas i den förnyade åtgärdsplanen. Kommittén varnar dock för de problem som kan uppstå om man endast tar itu med utbudssidan (nätverken) utan att förstå behovet av strukturreformer för att minska efterfrågan. Här påpekas att förekomsten av lagliga, effektiva och säkra kanaler samt skyddet av asylrätten är avgörande för att bli av med en stor del av denna olagliga verksamhet. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESK bekymras över att ett förbättrat förebyggande av smuggling – en målsättning som kommittén delar – skulle kunna utgöra en överträdelse av mekanismerna för att hjälpa utsatta migranter. Kommittén betonar att partier och regeringar under de senaste månaderna har utökat åtgärderna för att kriminalisera solidaritetshandlingar. EESK påpekar att skydd av utsatta människor och tillhandahållande av sjukvård (12) och solidariskt bistånd inte får kriminaliseras och behandlas på samma sätt som smugglingsnätverk (13). |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Kommittén anser att man särskilt bör uppmärksamma offren för smuggling, framför allt de som är mer utsatta, såsom (ensamkommande) barn (14), personer med funktionsnedsättning och kvinnor (15). Kommissionen uppmanas att utarbeta ett direktiv om skydd av ensamkommande barn som tar tillvara barnets bästa. Dessutom bör den roll som spelas av aktörer i det civila samhället, sociala enheter och icke-statliga organisationer när det gäller att hjälpa och stödja offer för smuggling erkännas som humanitära åtgärder för att stärka EU:s principer. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESK konstaterar att planen också är relevant och tydligt tar itu med de aktuella problemen med instrumentalisering av migration, när det är uppenbart att statliga aktörer är direkt delaktiga. I likhet med Europeiska rådet (16) fördömer EESK också kraftfullt instrumentaliseringen av migranter och asylsökande som destabiliseringsfaktorer, något som på senare tid har kunnat iakttas vid gränserna mot Marocko, och särskilt Belarus (17). |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESK påpekar att medlemsstaterna alltid är skyldiga att uppfylla internationella åtaganden, däribland 1951 års Genèvekonvention och New York-protokollet angående flyktingars rättsliga ställning från 1967, vid sidan av hela EU:s regelverk. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Kommittén menar att synen på migration som ett hot, och den diskussion som beskriver migranter som något farligt, avhumaniserar människor och endast gynnar dem som vill utnyttja migranterna av geostrategiska eller nationella politiska skäl. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | EESK beklagar att kampen mot smuggling av migranter har fått större betydelse än kampen mot människohandel, som fortfarande är den mest lukrativa brottsliga verksamheten och som inte bara utgör en kränkning av de mänskliga rättigheterna utan också ett verkligt hot mot den nationella säkerheten, den ekonomiska tillväxten och en hållbar utveckling (18). |
| --- | --- |

3.18

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EESK:s kommande yttrande REX/554.

1

(2)  ”CPME statement on criminalisation of acts of solidarity”. Se även Europaparlamentets studie (2019): ”Fit for purpose? The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update”.

2

(3)  Artikel 6 i tilläggsprotokollet mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet.

3

(4)  Global Initiative (2021), ”The Global Illicit Economy”.

4

(5)  EUT C 517, 22.12.2021, s. 86.

5

(6)  Direktiv 2009/52/EG.

6

(7)  COM/2020/605 final.

7

(8)  COM(2021) 170 final.

8

(9)  COM(2021) 171 final.

9

(10)  ”CPME statement on criminalisation of acts of solidarity”. Se även Europaparlamentets studie (2019): ”Fit for purpose? The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update”.

10

(11)  Artikel 6 i tilläggsprotokollet mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet.

11

(12)  ”CPME statement on criminalisation of acts of solidarity”. Se även Europaparlamentets studie (2019): ”Fit for purpose? The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update”.

12

(13)  Expertrådet för lagstiftning om icke-statliga organisationer från Europarådets konferens för internationella icke-statliga organisationer: ”Using criminal law to restrict the work of NGOs supporting refugees and other migrants in Council of Europe Member States” (2019).

13

(14)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 24.

14

(15)  Mål 9 i det globala ramverket för säker, ordnad och reguljär migration: Vidta kraftfullare gränsöverskridande åtgärder mot människosmuggling. Se även punkt 25 c: Utveckla samarbetsprotokoll, som beaktar genusperspektiv och barnperspektiv, längs migrationsvägarna, som beskriver stegvisa åtgärder för att identifiera och hjälpa smugglade migranter.

15

(16)  JOIN(2021) 32 final, ”Reaktion på statsstödd instrumentalisering av migranter vid EU:s yttre gränser”.

16

(17)  https://www.eesc.europa.eu/sv/news-media/presentations/eesc-expresses-its-concern-about-situation-border-belarus

17

(18)  Bigio, J., & Vogelstein, R. B. (2021), ”Ending Human Trafficking in the Twenty-First Century”, Council on Foreign Relations.

18

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/95 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/95

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Bättre arbetsvillkor för ett starkare socialt Europa: dra full nytta av digitaliseringen för framtidens arbete

[COM(2021) 761 final]

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete

[COM(2021) 762 final]

(2022/C 290/16)

| Föredragande: | Cinzia DEL RIO |
| --- | --- |

Föredragande:

Cinzia DEL RIO

| Remiss | Europaparlamentet, 17.1.2022
  Europeiska unionens råd, 4.5.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 7.3.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 149/80/18 |

Remiss

Europaparlamentet, 17.1.2022

Europeiska unionens råd, 4.5.2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

7.3.2022

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

149/80/18

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Pandemin har belyst vissa förändringar i arbetslivet, som redan var på gång, och påskyndat expansionen av alla typer av plattformsarbete, vilket förstärkt den digitala ekonomins tillväxt och genomslag. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK välkomnar Europeiska kommissionens förslag till direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete (COM(2021) 762), inom ramen för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Denna lagstiftningsåtgärd bör syfta till att fastställa tydliga definitioner av kriterierna för att klassificera anställningsförhållanden och för att styra användningen av algoritmer, och bör ge tillgång till skydd och rättigheter på det sociala och arbetsrättsliga området. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK har redan i ett antal tidigare yttranden, som fortfarande är relevanta för detta yttrande, framhållit de möjligheter och utmaningar som följer med plattformsarbete och behovet av att fastställa tydliga och rättvisa regler för att säkerställa rättvis konkurrens på den inre marknaden, ett effektivt genomförande av arbetstagarnas rättigheter och förbättrade arbetsvillkor. Det övergripande målet är att upprätthålla och stärka den inre marknaden genom att säkerställa lika villkor för alla aktörer. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK har betonat att plattformsekonomin öppnar upp möjligheter för både företag och arbetstagare. Företag kan nå nya marknader, minska kostnaderna, dra nytta av innovationer inom digital teknik samt få tillgång till global och lokal arbetskraft för att förbättra effektiviteten och öka produktiviteten. Arbetstagare har nya inkomst- och arbetsmöjligheter, vilket blir allt viktigare och ibland avgörande för utsatta grupper såsom ungdomar, migranter och kvinnor. Dessa möjligheter måste hanteras på ett socialt hållbart sätt. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Det har uttryckts farhågor avseende arbetsvillkoren i plattformsekonomin, bland annat beträffande en mer begränsad tillgång till socialt skydd och social trygghet, hälso- och säkerhetsrisker, otryggt arbete, osammanhängande arbetstider, otillräckliga inkomstnivåer och svårigheter att säkerställa erkännandet av kollektiva rättigheter. Man måste ta itu med dessa farhågor, och ta fram väl avvägda lösningar på lämpliga nivåer, dvs. på europeisk och nationell nivå samt genom kollektivförhandlingar där plattformar deltar. EESK anser att det är nödvändigt att säkerställa likabehandling av ”traditionella” företag och de som använder digitala medel som bygger på funktionerna för algoritmisk verksamhetsledning när det gäller att hantera arbetsorganisation och anställningsförhållanden: ledning, kontroll och/eller organisationsbefogenheter. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Digitala arbetsplattformar skiljer sig åt i storlek. För små och medelstora plattformsföretag finns det andra utmaningar som måste beaktas, inklusive utmaningar som rör kostnaderna för infrastruktur och administrativa bördor och anpassning till den digitala omställningen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK konstaterar att flexibla arbetstider kan vara en positiv aspekt av plattformsarbete, vilket särskilt välkomnas av dem som förlitar sig på plattformsarbete som en extra inkomstkälla. Flexibilitet bör dock alltid baseras på respekt för grundläggande sociala normer och arbetsnormer som garanteras av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK håller med om att den rättsliga klassificeringen av anställningsförhållandet och dess tydliga åtskillnad från äkta egenföretagare är nyckeln till att säkerställa rättssäkerhet för både företag och arbetstagare och för att säkerställa arbetstagarnas rättigheter och skydd. Denna fråga hanteras dock på olika sätt i olika medlemsstater. Bestämmelser om specifika områden, domstolsavgöranden efter arbetskonflikter och kollektivavtal inom riktade segment av plattformsarbete orsakar en fragmentering av befintlig lagstiftning inom EU och skillnader i hur plattformsarbetstagare behandlas i de olika medlemsstaterna. Det är nödvändigt att tydligt identifiera den rättsligt ansvariga arbetsgivaren både i fråga om beskattning och sociala avgifter och i syfte att upprätta kollektivförhandlingsprocesser. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Europa kan inte ha olika regleringsstrategier för samma utmaningar. EESK stöder syftet med kommissionens lagförslag att ta itu med dessa mycket olika bestämmelser i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK betonar att de nya reglerna i direktivet måste baseras på EU:s sociala regelverk och måste innehålla tydliga definitioner, som inte får stå i strid med regelverket, kollektivavtal eller rättspraxis vid domstolarna i de enskilda medlemsstaterna. Direktivet bör utgöra en tydlig rättslig ram som ska anpassas på nationell nivå i enlighet med nationella lagar och praxis, och särskilt uppmuntra kollektiva förhandlingar. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Dessutom tar detta yttrande särskilt upp följande aspekter av det föreslagna direktivet:

  Klassificeringskriterier: EESK betonar att de klassificeringskriterier som anges i artikel 4 i förslaget inte återspeglar den digitala marknadens dynamiska och snabba utveckling och att de ständigt skulle behöva uppdateras, vilket gör dem vaga och tvetydiga. Det skulle vara lämpligare att ange att anställningspresumtionen fungerar till förmån för enskilda arbetstagare som tillhandahåller sitt arbete och/eller sina tjänster under de specifika funktionerna ledning, kontroll och/eller organisationsbefogenheter som utförs genom algoritmisk verksamhetsledning som utövas av den digitala plattformen i fråga och därför fastställa kriterierna enligt dessa funktioner. EESK håller med om att plattformar ska ha möjlighet att motbevisa anställningspresumtionen. |
| --- | --- |

1.11

Klassificeringskriterier: EESK betonar att de klassificeringskriterier som anges i artikel 4 i förslaget inte återspeglar den digitala marknadens dynamiska och snabba utveckling och att de ständigt skulle behöva uppdateras, vilket gör dem vaga och tvetydiga. Det skulle vara lämpligare att ange att anställningspresumtionen fungerar till förmån för enskilda arbetstagare som tillhandahåller sitt arbete och/eller sina tjänster under de specifika funktionerna ledning, kontroll och/eller organisationsbefogenheter som utförs genom algoritmisk verksamhetsledning som utövas av den digitala plattformen i fråga och därför fastställa kriterierna enligt dessa funktioner. EESK håller med om att plattformar ska ha möjlighet att motbevisa anställningspresumtionen.

| 1.12 | EESK påpekar att den specifika dimensionen av algoritmisk verksamhetsledning, som har ett betydande inflytande på arbetstagarna, kanske inte kan tillämpas för att definiera presumtionen för ett anställningsförhållande som involverar registrerade yrkesverksamma eller medlemmar i nationella yrkesorganisationer, om sådana finns. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Regler för algoritmisk verksamhetsledning: EESK håller med om att algoritmisk verksamhetsledning har en betydande inverkan på arbetsvillkoren och att insyn och redovisningsskyldighet bör säkerställas för arbetstagare och företag. Algoritmisk verksamhetsledning övervakar, tilldelar uppgifter, ger direkta instruktioner som begränsar nivån av självständighet och utvärderar arbetstagare, inklusive deras prestationer och beteende, såväl som deras inkomster och arbetsvillkor och kan till och med leda till uppsägning. Direktivet bör uttryckligen ange att de rättigheter som fastställs i kapitel 3 gäller alla situationer där algoritmisk verksamhetsledning används i anställningssammanhang. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK anser att alla plattformsarbetstagare bör ha en garanterad rätt till dataportabilitet och att ladda ner sina data från plattformar, inklusive uppgifter om kompetens. Dessutom bör ytterligare bestämmelser läggas till för att utöva rätten att ompröva ett automatiserat eller halvautomatiskt beslut. Beslut som väsentligt kan påverka en arbetsrelation bör fattas av människor. Kommittén uppskattar att kommissionens förslag går i denna riktning. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESK betonar vikten av en effektiv tillsyn genom ett starkare samarbete mellan dataskyddsmyndigheter och yrkesinspektioner och behovet av att klargöra var ansvaret ligger, även i gränsöverskridande situationer. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Kollektiva rättigheter: EESK betonar att artikel 14 i direktivet uttryckligen bör hänvisa till fackföreningar, som har rätt att föra kollektiva förhandlingar. Vidare bör informations- och samrådsrätten och rätten till kollektiva förhandlingar utvidgas till alla plattformsarbetstagare. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Direktivet bör säkerställa rättvisa uppsägningsprocesser för plattformsarbetstagare och informations- och samrådsförfaranden vid kollektiva uppsägningar. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | I linje med målen i den europeiska kompetensagendan understryker EESK vikten av att plattformsarbetstagare ges tillräcklig utbildning och information, som skulle kunna finnas tillgänglig på olika språk, om hur man använder och arbetar på plattformen i fråga och om hur de kan förbättra sina digitala färdigheter. |
| --- | --- |

1.18

2.   Inledning – bakgrund

| 2.1 | Covid-19-pandemin har påskyndat användningen av plattformsarbete och tydliggjort vissa förändringar i arbetslivet som redan var på gång. Kommittén har redan betonat att plattformsekonomin öppnar möjligheter för både företag och arbetstagare. Digitala arbetsplattformar som förmedlar arbete har snabbt vunnit mark i ett antal ekonomiska sektorer. Företag kan nå nya marknader, minska kostnaderna, dra nytta av innovationer inom digital teknik samt få tillgång till global och lokal arbetskraft för att förbättra effektiviteten och öka produktiviteten. Arbetstagare har nya inkomst- och arbetsmöjligheter, vilket blir allt viktigare och ibland avgörande för utsatta grupper såsom ungdomar, migranter och kvinnor. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Det finns emellertid också utmaningar som rör arbetstagares rättigheter, beskattning, förmögenhetsfördelning och hållbarhet, som måste hanteras på europeisk nivå (1). Plattformsarbete håller på att bli ett viktigt inslag i den nya produktiva kartan av ekonomisk verksamhet med koppling till den digitala utvecklingen och den digitala omställningen. EESK har redan i ett antal tidigare yttranden (2), som är relevanta för det här yttrandet, framhållit möjligheterna och riskerna och efterlyst regleringsåtgärder på EU-nivå med tydliga definitioner av kriterierna för klassificering av anställningsförhållanden, regler för användningen av algoritmer och tillgång till skydd och rättigheter på det sociala och arbetsrättsliga området. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Den svaga ekonomiska ställningen för ett stort antal arbetstagare på en stor mångfald av digitala arbetsplattformar leder till ökade hälso- och säkerhetsrisker (3) och otrygga anställningar (4), ett fenomen som är svårt att definiera inom exakta och specifika nationella geografiska gränser. I de flesta av EU:s rättssystem försvagas dessutom de allmänna skydds- och socialskyddsmekanismerna för arbetstagare med atypiska anställningsavtal. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESK konstaterar att flexibla arbetstider kan vara en positiv aspekt av plattformsarbete, vilket särskilt välkomnas av dem som förlitar sig på plattformsarbete som en extra inkomstkälla, i synnerhet ungdomar. Flexibilitet bör dock alltid baseras på respekt för grundläggande sociala normer och arbetsnormer som garanteras av EU-lagstiftningen och kan regleras av nationell lag eller kollektivavtal på grundval av EU:s relevanta rättsliga ram. Detta är särskilt nödvändigt för ungdomar som arbetar under osammanhängande perioder, som har låga och otillräckliga inkomstnivåer och som behöver tjäna in sina sociala avgifter för sina framtida pensioner (5). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | De mycket olika anställningsförhållanden som uppstår och utvecklas på digitala arbetsplattformar inom varje medlemsstat bidrar inte till en enhetlig nationell lösning när det gäller att erkänna det nödvändiga sociala skyddet, de åtgärder som krävs för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, tillräckliga inkomstnivåer, lämplig arbetstid och anständiga arbetsförhållanden. Dessa olika former av arbetsrelationer och lågt individuellt och kollektivt skydd på nationell nivå mångdubblas på EU-nivå, vilket skapar en grogrund för social dumpning och illojal konkurrens som hotar själva effektiviteten i de europeiska och nationella arbetsskyddsnormerna. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Digitala arbetsplattformar kan delas in i två breda kategorier: webbaserade plattformar och platsbaserade plattformar. De skiljer sig åt i storlek. För små och medelstora plattformsföretag finns det andra utmaningar som måste beaktas, inklusive utmaningar som rör kostnaderna för infrastruktur och administrativa bördor och anpassning till den digitala omställningen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Antalet personer som arbetar för arbetsgivare som använder onlineplattformar ökar stadigt, inte bara i EU utan i hela världen (6). Som ILO och Eurofound har visat inbegriper utmaningarna för traditionella företag illojal konkurrens från plattformar, av vilka några inte är föremål för konventionell beskattning och andra regler som rör deras personal. Dessutom har en stor mängd rättspraxis visat att vissa affärsmodeller för plattformar bygger sin konkurrensfördel på att försöka undvika gällande bestämmelser, vare sig det handlar om social, miljömässig eller ekonomisk lagstiftning (7). Denna strategi bidrar inte till långsiktig ekonomisk hållbarhet och motverkar rättvis konkurrens, särskilt mellan stora och små plattformsföretag eller mikroplattformsföretag. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Med den digitala omställningen, som EU eftertryckligen stöder, kommer i framtiden allt fler sektorer och yrken att påverkas av modellen med onlineplattformar. EESK har upprepade gånger betonat (8) att en god reglering av den inre marknaden måste genomdrivas och stärkas genom att man säkerställer lika villkor för alla aktörer och att digitaliseringen måste gynna arbetstagare och företag. Det är mycket viktigt att ta fram ett regelverk som säkerställer säkra, rättvisa och hälsosamma arbetsmiljöer och arbetsvillkor genom ett system med tydligt fastställda rättigheter, ansvarsområden och skyldigheter. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Alla arbetstagare har rätt till rättvisa och anständiga arbetsvillkor. Detta är en grundläggande princip i internationell arbetsrätt och EU-rätten. Arbetstagaren har i enlighet med artikel 4 i direktiv (EU) 2019/1152 rätt att bli informerad av arbetsgivaren om de väsentliga delarna av anställningsavtalet eller anställningsförhållandet. Arbetstagare som är anställda av en plattform måste omfattas av samma arbetsrättsliga bestämmelser som de som gäller i det land där tjänsten tillhandahålls. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Den centrala frågan är därför en tydlig definition av ”anställd” och en tydlig åtskillnad från äkta ”egenföretagare”. Effektiviteten och ändamålsenligheten i hela regelverket i förslaget till direktiv beror på hur tydliga dessa definitioner är. De studier som man hänvisar (9) till visar att arbetstagare i många fall uppmanas att registrera sig som egenföretagare, och utmaningen är att undvika falskt egenföretagande. Arbetstagare bör få den information som behövs för att kunna välja om de vill vara äkta egenföretagare eller inte. Kommissionens studie som man hänvisar till i kommissionens arbetsdokuments konsekvensbedömningsrapport om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete visar att 5,5 miljoner plattformsarbetstagare beräknas felaktigt klassificeras som egenföretagare. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Frågan om den rättsliga klassificeringen av anställningsförhållandena hanteras på olika sätt i medlemsstaterna. Risken för misstag i den rättsliga klassificeringen av anställningsförhållandena beror främst på bristen på lagstiftning i de nationella rättssystemen och bristen på rättslig klarhet. Hittills har ingen medlemsstat på ett heltäckande sätt behandlat frågan om den rättsliga klassificeringen av plattformsarbete. Vissa medlemsstater (Italien, Spanien och Frankrike) har valt sektorsspecifik lagstiftning med fokus på transport- och leveransplattformar. Många medlemsstater (Belgien, Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Nederländerna och Sverige) har försökt klargöra anställningsförhållanden med osäker klassificering genom lagstiftning, förvaltningsbeslut eller rättspraxis, men dessa avser allmänna arbetsmarknadssituationer och beaktar inte plattformsarbetets särdrag. I Italien och Spanien har kollektivförhandlingar spelat en viktig roll med särskilda avtal och protokoll som har föregripit specifika rättsliga bestämmelser. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Uppfattningen att det befintliga regleringssystemet på nationell nivå, i de olika EU-länderna, för närvarande inte lämpar sig för att reglera de olika arbetsprofilerna på digitala plattformar bekräftas av nästan 100 rättstvister där talan väckts av arbetstagare och/eller deras fackliga företrädare, och av de många olika lösningarna i många europeiska länders rättspraxis, där man i vissa fall slår fast att det handlar om egenföretagande medan man i allt fler fall konstaterar att det rör sig om anställning, och i ytterligare andra fall anser att detta specifika fall ska placeras i en mellanliggande rättslig situation (10). Även om dessa förfaranden ofta har lett till motstridiga resultat rör de främst leverans- och taxitjänster (plattformstjänster på plats) och i de flesta av dem håller man med om att personer som arbetar på plattformar ska definieras som anställda (särskilt inom transport- och leveranssektorerna, som förmodligen är de sektorer som har det bästa avtalsmässiga och fackliga skyddet). |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | En annan nyckelfråga gäller effekten av algoritmisk verksamhetsledning på arbetsförhållandena, vilket är inbyggt i affärsmodellen för digitala arbetsplattformar (11). Uppmärksamhet bör ägnas åt att säkerställa insyn och redovisningsskyldighet i förhållande till algoritmer för arbetstagare och företag. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Enskilda medlemsstater har vidtagit åtgärder för att förbättra denna situation genom att genomföra lagstiftningsinitiativ som specifikt avser algoritmisk verksamhetsledning på arbetsplatsen (IT, ES). Samtidigt hanterar ett antal medlemsstater (AT, BE, CY, CZ, DK, EE, FI, DE, IE, LV, LT, LU, NL, SE) algoritmisk verksamhetsledning genom att vidta åtgärder inom ramen för politiken för integritet, dataskydd och icke-diskriminering. Relevanta domstolsbeslut har fattats i flera länder (FR, IT, NL, PL och LU) (12). Fragmenteringen av de gällande reglerna inom EU innebär också att digitala arbetsplattformar som är verksamma i olika länder omfattas av olika bestämmelser. Med tanke på plattformsekonomins flexibla, rörliga och snabbt föränderliga karaktär kommer denna avsaknad av en gemensam hållning att göra det svårt att upprätthålla lika villkor mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | I detta sammanhang bör EU-institutionernas initiativ välkomnas, med särskild hänvisning till det åtgärdspaket som kommissionen lade fram den 9 december 2021 för att förbättra arbetsvillkoren på plattformar, inom ramen för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Kommissionen erkänner genom sitt initiativ att det är brådskande att ta itu med skillnaderna i behandling mellan medlemsstaterna, den tar itu med de problematiska aspekter som beskrivs ovan och lägger fram ett lagförslag i form av ett direktiv. |
| --- | --- |

2.15

3.   Allmänna överväganden

| 3.1 | EESK ställer sig bakom kommissionens beslut att utarbeta ett förslag till direktiv, vars tillämpningsområde omfattar plattformsbaserat arbete som utvecklas både genom onlineplattformar (t.ex. juridiska tjänster, översättningstjänster och frilansare) och genom platsbaserade plattformar, som kräver att arbetstagaren tillhandahåller en fysisk tjänst (t.ex. taxi, leveranser och tjänster i hemmet). Som tydligt anges i skäl 49 i förslaget till direktiv motiveras behovet av ett direktiv snarare än icke-bindande rättsliga instrument av den extrema mångfalden av situationer, arbetsförhållanden och lagstiftning i varje medlemsstat, särskilt när det gäller att säkerställa att arbetstagarna formellt och i praktiken omfattas av de sociala trygghetssystemen och att dessa system är lämpliga och transparenta, särskilt eftersom medlemsstaterna erbjuder olika nivåer av socialt skydd. Det stora och växande antalet domstolsärenden och domar till förmån för att detta arbete ska klassificeras som anställning är ett tydligt tecken på att frågan inte regleras på ett tillräckligt tydligt sätt ens inom de enskilda nationella rättssystemen. Målet att förbättra arbetsvillkoren genom digitala plattformar kan därför inte i tillräcklig utsträckning uppnås av varje medlemsstat på egen hand, utan kan i enlighet med subsidiaritetsprincipen uppnås bättre på EU-nivå. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | I skäl 9 i förslaget till direktiv anges med rätta följande: ”När plattformar är verksamma i flera medlemsstater eller över gränserna är det ofta oklart var plattformsarbetet utförs och av vem. Nationella myndigheter har inte heller enkel tillgång till uppgifter om digitala arbetsplattformar, t.ex. om antalet personer som utför plattformsarbete, deras sysselsättningsstatus och deras arbetsvillkor. Detta gör det svårt att säkerställa att tillämpliga regler följs, bl.a. i fråga om arbetsrätt och socialt skydd.” EESK har redan påpekat (13) att det är nödvändigt att upprätta ett register över plattformar i varje medlemsstat och en EU-omfattande databas över stora och små plattformar. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Denna rättsosäkerhet kan i vissa situationer gynna uppkomsten och en ökad förekomst av odeklarerat arbete och den beklagliga situationen med exploatering och konkurrens mellan arbetstagarna själva, som kan vara utsatta för olagliga underleverantörsmetoder. Dessa arbetstagare är ofta migranter, som är objektivt svaga och inte känner till de lägsta rättigheter till skydd som eftersträvas. Det föreslagna direktivet innehåller inga bestämmelser om användande av underleverantörer, och erbjuder därför inte dessa plattformsarbetstagare något skydd mot sådana metoder (14). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Texten i kommissionens förslag är emellertid vag, generisk och tvetydig på ett antal punkter. Den återspeglar inte de mål att skydda och garantera sociala rättigheter och arbetsrättigheter som tydligt anges i skälen, i synnerhet definitionen av en arbetstagare som arbetar via digitala plattformar (artiklarna 2 och 5) och rätten för både arbetstagare och fackliga företrädare till information och samråd (artikel 9, som dock uttryckligen endast hänvisar till direktiv 2002/14). Det ska inledningsvis påpekas att man i förslaget till direktiv ofta likställer skyddet av arbetstagarnas rättigheter med principen om näringsfrihet. Arbetstagarnas rättigheter och grundläggande friheter måste skyddas ordentligt, i enlighet med lagstiftning och i linje med stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK anser att det är nödvändigt att direktivet innehåller särskilda bestämmelser om arbetsvillkor och social trygghet på grundval av principen om icke-diskriminering, även när det gäller liknande och jämförbara arbetstagare som är anställda inom samma sektor. Detta skulle främja utvecklingen av ett enhetligt avtalsskydd för sektorer och motverka olika former av social dumpning och skattedumpning. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK välkomnar kommissionens föreslagna insatser för att stödja utbyte av god praxis inom ramen för sitt program för ömsesidigt lärande, stödja Europeiska arbetsmyndighetens verksamhet inom ramen för dess mandat samt stödja medlemsstaternas tillämpning av och vägledning om reglerna för samordning av de sociala trygghetssystemen, när så är nödvändigt och med hjälp av EU-program (t.ex. Horisont Europa) (15). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK anser att förslaget till direktiv bör innehålla tydliga referenskriterier och principer som vägledning för nationella lagstiftare och för att uppmuntra kollektiva förhandlingar för att fastställa regler som skapar säkerhet, trygghet och förutsägbarhet i en starkt digitaliserad produktionsmiljö. Dessa regler måste syfta till att skapa lika villkor mellan digitala arbetsplattformar och tjänsteleverantörer offline. De bör inte strida mot regelverket, bör inte ändra innehållet och omfattningen av de regler som definierar anställningskaraktären för ett tjänsteförhållande i enlighet med nationella lagar, kollektivavtal, nationella klassificeringssystem eller rättspraxis vid domstolarna i de enskilda medlemsstaterna och bör inte undergräva rättvis konkurrens mellan företag. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK anser också att det är nödvändigt att säkerställa likabehandling av ”traditionella” företag och företag som använder digitala kontrollmetoder som bygger på algoritmisk datahantering, på grundval av öppen och rättvis konkurrens mellan dem, genom att klargöra att arbetstagare som tillhandahåller tjänster och/eller utför verksamhet inom dessa sektorer har status som anställda. EESK välkomnar också kommissionens mål att klargöra situationen för äkta egenföretagare och stödja dem. ”Vid behov kommer egenföretagare även att ges stöd för att klargöra sin ställning”. Direktivet förväntas befästa egenföretagarnas självständighet och stärka deras möjlighet att dra nytta av sina entreprenörsmöjligheter, t.ex. genom att utveckla sin kundbas. De som redan är äkta egenföretagare kommer att behålla de fördelar som sammanhänger med deras anställningsstatus (16). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Det är därför av avgörande betydelse att tillämpningsområdet (i artikel 1) förbättras och görs mindre tvetydigt för att se till att direktivet är tillämpligt på alla digitala plattformar som förmedlar arbetskraft. Det är nödvändigt att tydligt identifiera den verkliga och ansvariga arbetsgivaren även i fråga om skatter och sociala avgifter och i syfte att upprätta kollektivförhandlingsprocesser, med beaktande av mikroplattformars och små plattformars särdrag. |
| --- | --- |

3.9

Hänvisningen till begreppet organisation av det arbete som utförs av enskilda personer kan leda till att vissa digitala plattformar utestängs på ett oönskat sätt.

4.   Kapitel 4 – Särskilda överväganden

| 4.1 | I detta yttrande kommer särskilt följande aspekter av förslaget till direktiv att analyseras:






  — | Kriterierna för att klassificeras som anställd. |
| --- | --- | --- |

4.1

—

Kriterierna för att klassificeras som anställd.

| — | Algoritmisk verksamhetsledning. |
| --- | --- |

—

Algoritmisk verksamhetsledning.

| — | Kollektiva rättigheter. |
| --- | --- |

—

Kollektiva rättigheter.

4.2   Klassificeringskriterier

| 4.2.1 | I artikel 4 i förslaget anges de kriterier på grundval av vilka presumtionen om att arbetsförhållandet utgör en anställning fastställs. EESK konstaterar att de föreslagna kriterierna bör återspegla den digitala marknadens dynamik, och utvecklingen av affärsmodeller och arbetsmetoder, och att de ständigt skulle behöva uppdateras. Vi beklagar att kriterierna som anges i artikel 4 fortfarande till övervägande del utgör uttryck för olika former av kontroll som den digitala plattformen utövar över den anställdas yrkesverksamhet. EESK anser att en förankring av arbetstagarskyddet i utövandet av kontroll inte på ett tillfredsställande sätt fångar upp och korrigerar maktobalansen mellan plattformen och arbetstagarna. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Dessutom lämnar artikel 4 i förslaget för mycket utrymme för skönsmässig bedömning till plattformarna att fatta beslut – eftersom presumtionen för anställning är kopplad till förekomsten av minst två av de fem kriterierna – men i ett sammanhang som ständigt utvecklas skulle det vara lätt att kringgå dessa kriterier. EESK anser att en klart definierad sysselsättningsstatus, även för dem som arbetar få timmar, skulle garantera rätten till socialt skydd, hälsa och säkerhet, rätten att organisera sig och rätten till kollektiva förhandlingar i förhållande till utförd arbetstid, och på så sätt garantera nödvändig flexibilitet. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Kriterierna bör mer noggrant ta hänsyn till risken för försämrade arbetsnormer. I detta syfte vore det önskvärt att ha ett enda kriterium för presumtionen om anställning som plattformen kan motbevisa på grundval av artikel 5, där man placerar den omvända bevisbördan för att visa att arbetsförhållandet utgör egenföretagande hos den digitala plattformen. EESK instämmer i kommissionens förslag att det bör vara plattformarna som ska motbevisa presumtionen om anställning. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Egenföretagare och verkliga egenföretagarförhållanden, för vilka det inte finns någon definition i direktivet, måste nämligen också skyddas tillräckligt. Det finns många olika former av plattformsarbete, som inte kan omfattas av en enda kategori. Det finns arbetsformer som kan anses likna anställning och det finns arbetsformer som kräver utbildade yrkesverksamma, till och med högutbildade arbetstagare, som i vissa länder är jämförbara med de som är upptagna i yrkesregister eller som är medlemmar i nationella yrkesorganisationer. Den specifika dimensionen av algoritmisk verksamhetsledning, som har ett betydande inflytande på arbetstagarna, kanske inte kan tillämpas för att definiera presumtionen för ett anställningsförhållande som involverar registrerade yrkesverksamma eller medlemmar i nationella yrkesorganisationer, om sådana finns. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Det vore därför lämpligare att ange att presumtionen om anställning på området digitala arbetsplattformar verkar till förmån för de enskilda arbetstagare som tillhandahåller sin arbetskraft och/eller sina tjänster under ledning, kontroll och/eller organisationsbefogenheter av en digital plattform som använder algoritmisk verksamhetsledning. |
| --- | --- |

4.2.5

Plattformar bör kunna motbevisa denna presumtion om anställning genom att bevisa att de inte utövar kommersiella organisationsbefogenheter, ens indirekta eller underförstådda, över arbetstagarens tillhandahållande av tjänsten/arbetskraften (17).

| 4.2.6 | Ett vanligt argument i domstolsavgöranden där arbetsförhållandets karaktär av anställning erkänns – och som utfärdas av höga nationella domstolar – är att plattformen, och mer specifikt algoritmisk verksamhetsledning, fullt ut utövar en form av tillsyn över utförandet av den tjänst som arbetstagaren utför. Detta tyder faktiskt på att den tjänst som utförs genom arbetet är helt integrerad i plattformens affärsverksamhet. Denna aspekt förstärker i sig behovet av att uppväga ovannämnda kontrollbefogenhet genom att tillhandahålla tillräckliga individuella och kollektiva garantier till alla arbetstagare som tillhandahåller sin arbetskraft och/eller sina tjänster via digitala plattformar. |
| --- | --- |

4.2.6

5.   Särskilda kommentarer och rekommendationer om algoritmisk verksamhetsledning

| 5.1 | Algoritmisk verksamhetsledning bearbetar en betydande mängd data, övervakar, tilldelar uppgifter, ger direkta instruktioner som begränsar nivån av självständighet och utvärderar arbetstagare, inklusive deras prestationer och beteende, såväl som deras inkomster och arbetsvillkor och kan till och med leda till uppsägning. EESK välkomnar att man i förslaget till direktiv antar principerna i den allmänna dataskyddsförordningen, och i överensstämmelse med artikel 9 i denna förordning bör direktivet tydligt förbjuda behandling av känsliga personuppgifter, inbegripet politiska åsikter och medlemskap i fackföreningar. I direktivet bör det uttryckligen anges att de rättigheter som fastställs i kapitel 3 gäller i alla fall av algoritmisk verksamhetsledning, även när plattformen lyckas bevisa att den inte utövar kommersiella organisationsbefogenheter, ens indirekta eller underförstådda, över arbetstagarens tillhandahållande av tjänsten, och därmed plattformens presumtion om att inget anställningsförhållande föreligger. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | De system som digitala arbetsplattformar använder bygger ofta på inslag av artificiell intelligens (AI). Eftersom plattformarna måste följa både bestämmelserna i direktivet och rättsakten om AI (produktmarknadsreglering) uppmanar EESK kommissionen att korshänvisa mellan förslaget till direktiv och rättsakten om AI, och vice versa, för att undvika eller klargöra eventuella inkonsekvenser och kryphål. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESK uppmuntrar återigen (18) kommissionen att klargöra ansvarsområdena för alla berörda parter i frågor som hälsa och säkerhet, dataskydd, försäkringar och rättsligt ansvar, i syfte att utvärdera, anpassa och harmonisera befintliga bestämmelser. EESK har redan noterat att algoritmer som används av plattformarna också bör betraktas på samma sätt som muntliga eller skriftliga instruktioner vid konventionellt arbete (19). |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Rätten att ompröva ett automatiserat eller halvautomatiserat beslut är mycket välkommen. EESK anser dock att kommissionen, för att denna rättighet ska kunna utövas i praktiken, bör lägga till bestämmelser som ålägger de digitala arbetsplattformarna att a) utveckla sina algoritmer och system i enlighet med principen om inbyggd säkerhet, och b) i enlighet med resonemanget i rättsakten om AI överväga bestämmelser som ålägger de digitala arbetsplattformarna att låta sina algoritmer genomgå en bedömning av överensstämmelse, inte bara innan de börjar användas utan även medan arbetstagaren tillhandahåller arbetskraft eller en tjänst. Bedömningen av överensstämmelse bör utföras med ett tvärvetenskapligt tillvägagångssätt för att främja en gemensam bedömning av de experter som utsetts av fackföreningarna, plattformen samt arbetsmarknads- och socialförsäkringsmyndigheterna och övriga berörda myndigheter. Om en konflikt uppstår i samband med omprövningen av ett algoritmstött beslut bör arbetstagarna kunna få tillgång till ett oberoende skiljedomsförfarande. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESK anser dock att det i artikel 8 bör föreskrivas att arbetstagaren kan företrädas av fackföreningen vid mänsklig omprövning av viktiga beslut. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Eftersom plattformsarbetsmodellen bygger på kundrecensioner bör plattformsarbetstagarna ha möjlighet att överföra och använda recensioner, som ett centralt inslag i data, mellan olika plattformar. EESK anser att rätten till dataportabilitet bör garanteras för alla plattformsarbetstagare. Ännu viktigare är att direktivet bör garantera deras förmåga att använda sin profil, inklusive kompetens, för att få arbete utanför plattformsekonomin. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | För att kommissionens förslag ska bli framgångsrikt måste man säkerställa att det faktiskt efterlevs. Enligt förslaget till direktiv krävs samarbete mellan dataskyddsmyndigheter och arbetsmarknadsmyndigheter. EESK vill dock uppmärksamma kommissionen på att dataskyddsmyndigheterna i flera länder inte har till uppgift att göra ingående undersökningar av arbetsrättsliga frågor, och vice versa, särskilt när det gäller tillsyn och prövning. Kommittén uppmanar därför kommissionen att ytterligare klargöra fördelningen av befogenheter, inbegripet gränsöverskridande överväganden och beakta arbetsinspektioner. |
| --- | --- |

5.7

6.   Kollektiva rättigheter

| 6.1 | I kapitlet om säkerställande av efterlevnaden hänvisas det i artikel 14 i direktivet till arbetstagarföreträdare och inte till fackföreningar. Detta är en avgörande fråga eftersom det är viktigt att uttryckligen hänvisa till fackliga företrädare för att undvika att marionettfackföreningar bildas och ge arbetstagarna rätt till kollektiv representation, även i händelse av en tvist. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESK noterar att direktivet ger rätt till information och samråd. I artikel 9 hänvisas dock endast till direktiv 2002/14/EG om inrättande av en allmän ram. En direkt hänvisning bör också göras till direktiv 2001/23/EG om överlåtelse av företag, direktiv 98/59/EG om kollektiva uppsägningar och direktiv 2009/38/EG om ett europeiskt företagsråd. EESK noterar att artikel 10, som utvidgar de arbetstagarrättigheter som fastställs i kapitel 3 i direktivet till att omfatta alla plattformsarbetstagare (även dem som inte har något anställningsförhållande), utesluter den rätt till information och samråd som fastställs i artikel 9. Detta undantag kan inte motiveras. En tydligare definition av informations- och samrådsrättigheter krävs för att stödja kollektiva förhandlingar, vilket är en rättighet som också måste erkännas för alla plattformsarbetstagare (20). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EESK understryker att arbetstagarnas fackliga företrädares rätt till information och samråd (artikel 9) bör garanteras, även när det gäller parametrar, regler och instruktioner som ligger till grund för algoritmer eller system för artificiell intelligens som påverkar beslutsfattandet eller antagandet av beslut som kan påverka arbetsvillkor, tillgång till arbete och bevarande av arbetstillfällen, inbegripet profilering. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | EESK noterar att plattformsarbetstagare bör få tillräcklig och specifik utbildning på olika europeiska språk om hur man använder och arbetar på plattformen och bör utbildas i relevanta digitala färdigheter. Som påpekas i ett tidigare yttrande (21) måste genomförandet av handlingsplanen för digital utbildning 2021–2027 säkerställa en effektiv social dialog och samråd med intressenter, respekt för och efterlevnad av arbetstagares rättigheter, samt arbetstagares rätt till information, samråd med arbetstagare och deras deltagande och arbetstagares möjlighet till utveckling av digitala färdigheter och entreprenörskapsfärdigheter, särskilt inom yrkesutbildning, vuxenutbildning och fortbildning, för att minska de kompetensbrister som företagen står inför. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | I ett tidigare yttrande anger kommittén följande: ”I samband med införandet av ny teknik såsom robotar eller smarta maskiner påminner kommittén i sin undersökning om vikten av att först informera och samråda med arbetstagarnas företrädare och av att de förändringar som tekniken leder till blir föremål för kollektivförhandlingar” (22). Kommittén påpekar också att sådant samråd är obligatoriskt enligt direktivet om europeiska företagsråd (23). |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Förhandlingarna gäller även branschmässiga kollektivförhandlingar, där en stor del av arbetstagarnas rättigheter fastställs, men det finns ingen hänvisning till branschavtal i förslaget till direktiv. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Att säkerställa rättvisa uppsägningsprocesser för plattformsarbetstagare och tillgång till oberoende tvistlösningsmekanismer är viktiga mål som bör inkluderas i ett regelverk. Det föreslagna direktivet hänvisar endast till enskilda uppsägningar, medan man även bör ta upp frågan om informations- och samrådsförfaranden vid kollektiva uppsägningar, med hänvisning till gällande EU-lagstiftning (24). |
| --- | --- |

6.7

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 286, 16.7.2021, s. 70, punkt 2.7.

1

(2)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 173, EUT C 220, 9.6.2021, s. 1, EUT C 194, 12.5.2022, s. 50, EUT C 517, 22.12.2021, s. 61, EUT C 286, 16.7.2021, s. 70.

2

(3)  Gemensamma forskningscentrumets Colleem II-undersökning.

3

(4)  Kommissionens studie (2021).

4

(5)  Europeiska ungdomsforumet – Ståndpunktsdokument om plattformsarbete.

5

(6)  ILO:s rapport The role of digital labour platforms in transforming the world of work, Eurofounds rapport från 2018, arbetsdokument från kommissionens avdelningar – uppgifter om antalet och omsättningen, som tredubblades under pandemin (enligt uppgifter från ILO registrerades i EU en omsättning på 12 miljarder euro 2020), Ceps slutrapport från 2021, Digital Labour Platforms in the EU, ETUI:s studie från 2021, The definition of worker in the platform economy: exploring workers’ risks and regulatory solutions.

6

(7)  EUT C 123, 9.4.2021, s. 1, punkt 3.2.7.

7

(8)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 1, EUT C 123, 9.4.2021, s. 1, EUT C 286, 16.7.2021, s. 70, EUT C 367, 10.10.2018, s. 15.

8

(9)  Se fotnot 6.

9

(10)  Bland domarna till förmån för arbetsförhållandets karaktär av anställning räcker det att som exempel nämna domen från Högsta domstolen i Frankrike (Chambre sociale, nr 374 av den 4 mars 2020), där man konstaterade att det arbete som en Uber-förare utförde utgjorde en anställning, domen från den spanska högsta domstolen (Tribunal Superior de Justicia de Madrid, Sala de lo Social, Sentencia 40/2020 av den 17 januari 2020), där man konstaterade att arbetsförhållandet mellan buden och plattformen Deliveroo utgjorde en anställning, och domen från domstolen i Barcelona av den 13 januari 2021, där man konstaterade att arbetsförhållandena för hela 748 bud utgjorde en anställning. Enligt den sistnämnda domen är det nödvändigt att undersöka nya index som ska ligga till grund för bedömningen av förhållandets karaktär. Man konstaterar alltså att den timrelaterade flexibiliteten under alla omständigheter är resultatet av ett val som syftar till att fastställa de mest lönsamma tidsperioderna för företaget och med all säkerhet inte syftar till att bevara en bättre balans mellan arbete och privatliv för buden och att buden därför ska betraktas som anställda. Utöver dessa domar har man i de belgiska, italienska och nederländska domarna uteslutit att arbetsförhållandet utgör egenföretagande på grundval av relativiseringen av budens påstådda frihet vid det konkreta utförandet av tjänsten.

10

(Chambre sociale

Tribunal Superior de Justicia de Madrid, Sala de lo Social, Sentencia

(11)  Kommissionens studie till stöd för konsekvensbedömningen av ett EU-initiativ om förbättring av arbetsvillkoren vid plattformsarbete.

11

(12)  Kommissionens studie till stöd för konsekvensbedömningen av ett EU-initiativ om förbättring av arbetsvillkoren vid plattformsarbete.

12

(13)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 173, punkt 1.15.

13

(14)  Rapport Fairwork (2021), Fairworks svar till kommissionens förslag till direktiv om plattformsarbete.

14

(15)  Se kommissionens meddelande.

15

(16)  9.12.2021, COM(2021) 761 final, Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Bättre arbetsvillkor för ett starkare socialt Europa: dra full nytta av digitaliseringen för framtidens arbete, s. 10, textrutan längst ner på sidan.

16

(17)  Se definitionen i skäl 30 i kommissionens riktlinjer om konkurrensrätt och kollektivförhandlingar: iii) Den inbegriper, som en nödvändig och väsentlig del, organisering av arbete som utförs av enskilda personer, oavsett om arbetet utförs via nätet eller på en viss plats. Plattformar som inte organiserar enskilda personers arbete utan endast tillhandahåller ett sätt för enskilda egenföretagare att nå slutanvändare utgör inte digitala arbetsplattformar. Till exempel betraktas en plattform som endast aggregerar och visar de tillgängliga tjänsteleverantörerna (t.ex. rörmokare) i ett visst område, och ger kunderna möjlighet att utnyttja deras tjänster på begäran, inte som en digital arbetsplattform, eftersom den inte organiserar tjänsteleverantörernas arbete.

17

(18)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 173.

18

(19)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 173, punkt 1.8.

19

(20)  EUT C 123, 9.4.2021, s. 1, punkt 3.2.8.

20

(21)  EUT C 286, 16.7.2021, s. 27.

21

(22)  EESK-studie (2017).

22

(23)  EUT L 122, 16.5.2009, s. 28.

23

(24)  Direktiv 98/59/EG och direktiv 2001/23/EG.

24

---

BILAGA

Följande motyttrande avslogs under debatten, men fick minst en fjärdedel av rösterna (artikel 43.2 i arbetsordningen):

ÄNDRINGSFÖRSLAG 1

SOC/709 – Paketet om arbetsvillkor – plattformsarbete

Ersätt hela yttrandet:

1.   Slutsatser

| 1.1 | Digitala arbetsplattformar främjar innovativa tjänster och nya affärsmodeller och skapar många möjligheter för konsumenter, företag, arbetstagare och egenföretagare. Begreppet digital plattform omfattar en lång rad verksamheter, tjänster, uppgifter och affärsmodeller. Detta innebär att universallösningar kan bli ett hinder för innovation och investeringar i skapandet och utvecklingen av digitala plattformar i EU. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK inser behovet av att ta itu med vissa av utmaningarna med arbete via digitala plattformar där sådana finns. Alla bestämmelser om plattformsarbete bör dock utformas så att de bevarar flexibiliteten som en avgörande motiverande faktor och samtidigt tillhandahåller nödvändiga garantier för ett adekvat skydd för arbetstagarna, bl.a. med beaktande av att för många är plattformsarbete en kompletterande verksamhet (1). Därför stöder EESK generellt kommissionens strategi i paketet om arbetsvillkor, dvs. användningen av olika instrument för att skapa den gynnsamma miljö som krävs för att förbättra arbetsvillkoren vid de digitala plattformarna. Adekvat tillgång till socialt skydd samt adekvata hälso- och säkerhetsvillkor genom ett korrekt genomförande av rådets två rekommendationer (2) på detta område är också nödvändigt. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ett korrekt fastställande av anställningsförhållandet är visserligen en av de viktigaste frågorna och eventuella felklassificeringar måste åtgärdas, men denna fråga berör bara en minoritet av plattformsarbetstagarna, såsom också framgår av kommissionens siffror, som visar att 5,5 miljoner av 28,8 miljoner plattformsarbetstagare skulle kunna riskera felklassificering av sysselsättningsstatus. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK anser dock att många av de frågor som omfattas av förslaget till direktiv redan behandlas i befintlig eller kommande EU-lagstiftning, dvs. dataskydd, arbetstagares rätt till information och samråd osv. Detta innebär att genomförandet av gällande lagstiftning måste stärkas och förbättras vid behov. Ett nytt direktiv som upprepar befintliga rättigheter skapar endast förvirring och fragmentering av EU:s regelverk. Om det skulle uppstå ett behov av klargöranden under genomförandeprocessen måste anpassningarna göras i respektive EU-rättsakter. I detta avseende påminner EESK EU-institutionerna om att EU, särskilt nu, behöver verkligt smart lagstiftning och konkurrenskraftskontroller som ger företag möjlighet att innovera, växa och skapa arbetstillfällen och mervärde för vårt samhälle och vår ekonomi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | För att öka rättssäkerheten och undvika onödiga tvister bör fokus ligga på att klargöra befintliga nationella regler och definitioner när det gäller arbetstagares status, samtidigt som man respekterar de regler som möjliggör självständighet för företagare och andra former av egenföretagare. En rättslig EU-definition av vem som är en arbetstagare och vem som är en plattformsarbetstagare som är egenföretagare skulle inte vara lämplig eller ändamålsenlig, eftersom den inte kan respektera de olika modellerna i medlemsstaterna och hålla jämna steg med den dynamiska utvecklingen på arbetsmarknaderna. Den ökar förvirringen och den rättsliga osäkerheten och undergräver de nationella definitionerna genom att införa en särskild definition för en begränsad grupp arbetstagare på digitala plattformar. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | En annan källa till förvirring är försöket att i direktivet täcka både anställda och egenföretagare genom att införa två separata definitioner av ”person som utför plattformsarbete” och ”plattformsarbetstagare”. Att blanda olika kategorier av personer som omfattas av direktivet och ge dem olika uppsättningar rättigheter och skyldigheter skapar också rättslig osäkerhet och komplexitet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Det finns ingen anledning att sudda ut gränsen mellan äkta egenföretagande och anställning genom att skapa regler som påverkar företagare/egenföretagare på grundval av artikel 153 i EUF-fördraget, som inte alls är en lämplig rättslig grund för reglering av förbindelserna mellan företag. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Enligt den föreslagna presumtionen i förslaget till direktiv ska varje avtalsförhållande rättsligt presumeras vara ett anställningsförhållande om två av fem kriterier är uppfyllda. Samtidigt innehåller en stor del av de föreslagna kriterierna i artikel 4.2 standardklausuler för förbindelserna mellan företag, t.ex. leden a [övre gräns för ersättning och avgifter], c [kontroll av kvaliteten på resultaten], d [när arbetet ska utföras] och e [möjlighet att bygga upp en kundkrets]. Detta innebär att t.o.m. äkta egenföretagare felaktigt skulle kunna klassificeras som anställda och sedan måste motbevisa denna presumtion om de vill fortsätta att utöva sin verksamhet. Statusen som egenföretagare skulle bara kunna bekräftas i domstol eller i administrativa förfaranden, vilket innebär en onödig administrativ börda för alla parter, inklusive myndigheterna. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Inrättandet av mekanismen för att motbevisa den rättsliga presumtionen är förvirrande och kommer sannolikt att minska den rättsliga klarheten med tanke på att en liknande mekanism redan finns i direktivet om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor (3) som ett av alternativen för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | I stället för en bedömning utifrån två av fem kriterier anser EESK att en bedömning av kriterierna för att fastställa förekomsten av status som anställd på medlemsstatsnivå och i linje med EU-domstolens rättspraxis är den rätta vägen framåt. I detta avseende välkomnar EESK kommissionens föreslagna insatser för att stödja utbytet av god praxis. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK anser att en separat uppsättning regler för frågor som rör plattformsarbete och algoritmisk verksamhetsledning inte är lämplig eller nödvändig. De befintliga reglerna i den allmänna dataskyddsförordningen (4) och den kommande rättsakten om AI kommer också att ge arbetstagarna en rad olika rättigheter när det gäller deras personuppgifter, tillsammans med en omfattande uppsättning krav på riskhantering, mänsklig tillsyn och öppenhet i syfte att minska riskerna när det gäller hälsa och säkerhet och de grundläggande rättigheterna. Därför bör onödiga överlappningar och dubbla bestämmelser undvikas. |
| --- | --- |

1.11

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | I den snabba omvandlingen av ekonomin och företagen har digitaliseringen intagit en central strategisk roll, i så stor utsträckning att den har spridit sig till alla verksamhetssektorer och berör hela cykeln i värdekedjan för produkter och tjänster, och omfattar såväl stora företag som små företag och mikroföretag. Konsekvenserna för arbetslivet till följd av nya former av arbete och nya former av företagsorganisation är betydande i fråga om både innehåll och hur snabbt förändringarna sker. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Digitala arbetsplattformar kan på ett effektivt sätt para ihop tillgång och efterfrågan på arbetskraft och erbjuda möjligheter att försörja sig eller extraknäcka. För konsumenterna innebär det bättre tillgång till varor och tjänster som annars skulle vara svåra att nå samt tillgång till ett nytt och mer varierat tjänsteutbud (5). Utöver möjligheter skapar dock arbete via digitala plattformar, som en integrerad del av de framväxande arbetsformerna, möjliga utmaningar som kan kräva anpassade lösningar. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Plattformsarbetstagarnas arbetsmarknadsstatus är en central fråga som har behandlats av medlemsstaterna och i deras nationella rättspraxis. Denna utveckling har lett till ett antal olika regler och domar baserade på olika nationella begrepp, modeller och definitioner, vilket helt enkelt återspeglar och respekterar de nationella arbetsmarknadssystemen och nationell praxis. Fokus bör ligga på att klargöra befintliga nationella regler och definitioner när det gäller arbetstagares status, samtidigt som man respekterar de regler som möjliggör självständighet för företagare och andra former av egenföretagare. I detta avseende skulle även åtgärder på europeisk nivå kunna främjas, t.ex. informationsutbyte, utbildning och samarbete mellan myndigheter. Arbetsmarknadens parter har också en viktig roll att spela, liksom plattformarna själva. Regelverket skulle kunna anpassas på lämplig nivå utan att undergräva välfungerande nationell praxis och lagstiftning. Vid behov måste skyddet för plattformsarbetstagare förbättras. |
| --- | --- |

2.3

3.   Allmänna kommentarer till förslaget till direktiv

| 3.1 | Den 9 december föreslog kommissionen en rad åtgärder för att förbättra arbetsvillkoren för plattformsarbete och stödja en hållbar tillväxt för digitala arbetsplattformar i EU (6). I SOC-sektionens yttrande i ärendet SOC/709, som antogs den 7 mars 2022, behandlas bara förslaget till direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete. Därför är även detta motyttrande inriktat på det förslaget. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK konstaterar att den senaste tidens utveckling av arbetsplattformsekonomin har medfört nya utmaningar för dem som arbetar via plattformar. Som kommissionen noterar kan det handla om allt från brist på öppenhet och förutsägbarhet när det gäller avtalsvillkor till hälso- och säkerhetsproblem, felklassificering av sysselsättningsstatus eller otillräcklig tillgång till socialt skydd (7), samt utmaningar som rör algoritmisk verksamhetsledning i plattformsarbete. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Det föreslagna direktivet är dock inte rätt instrument för att möta utmaningarna. Dessutom verkar det som om förslagets huvudfokus tydligt ligger på den verksamhet som bedrivs av leverantörer, bud och i allmänhet tjänster på plats som kräver lägre kvalifikationer, trots att mångfalden av plattformsarbete är mycket större. Den föreslagna förordningen är inte alls anpassad till dem som arbetar via plattformar för onlinearbete. Dessutom beaktas inte EU-lagstiftningens möjliga effekter för onlineplattformar som kan leverera sina tjänster från länder utanför EU (8). Risken för att denna verksamhet går förlorad och omlokaliseras utanför EU (till t.ex. Förenade kungariket) bör åtminstone bedömas. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Utmaningarna bör i första hand, vid behov, hanteras genom en förstärkning av genomförandet av gällande bestämmelser och praxis. Dessutom finns det en stor potential för åtgärder som plattformarna själva kan vidta tillsammans med lokala partner och arbetsmarknadens parter. Detta är något som kommissionen bör stödja. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | En rättslig EU-definition av vem som är en arbetstagare och vem som är en plattformsarbetstagare som är egenföretagare skulle inte vara lämplig eller ändamålsenlig, eftersom den inte skulle kunna respektera de olika modellerna i medlemsstaterna och hålla jämna steg med den dynamiska utvecklingen på arbetsmarknaderna. Den skulle bara öka förvirringen och den rättsliga osäkerheten och undergräva de nationella definitionerna genom att införa en särskild definition för en begränsad grupp arbetstagare. |
| --- | --- |

3.5

4.   Särskilda kommentarer till förslaget till direktiv

4.1   Tillämpningsområde och definitioner

| 4.1.1 | Det finns en uppenbar risk för att det föreslagna direktivets tillämpningsområde och definitioner skulle omfatta ett mycket bredare spektrum av digital plattformsverksamhet än avsett. Direktivet verkar främst vara inriktat på lågkvalificerad verksamhet, men de föreslagna definitionerna och kriterierna skulle täcka alla kategorier av plattformsarbete, även om det utförs av äkta egenföretagare. |
| --- | --- |

4.1.1

4.2   Korrekt fastställande av sysselsättningsstatus och rättslig presumtion

| 4.2.1 | EESK håller med om att medlemsstaterna bör ha nödvändiga mekanismer för att säkerställa ”ett korrekt fastställande av sysselsättningsstatusen för personer som utför plattformsarbete”, men hyser allvarliga tvivel när det gäller den föreslagna ramen för den rättsliga presumtionen om anställningsförhållande om två av de fem kriterier som anges i direktivet är uppfyllda. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | EESK anser att i synnerhet kriterierna i leden a [övre gräns för ersättning och avgifter], c [kontroll av kvaliteten på resultaten], d [när arbetet ska utföras] och e [möjlighet att bygga upp en kundkrets] ofta används i avtal mellan företag och skulle leda till en situation där äkta egenföretagare skulle omfattas av anställningspresumtionen och därmed tvingas bli anställda. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Detta tillvägagångssätt står i strid med den praxis med övergripande bedömning av kriterierna för anställningsförhållande som tillämpas i medlemsstaternas rättspraxis. Såsom nämns ovan skulle dessutom plattformsarbetstagare automatiskt klassificeras som anställda, vilket skulle ta bort enskilda personers möjlighet att välja att vara egenföretagare. Det bör inte ligga i någons intresse att entreprenörsverksamhet hämmas. Med tanke på att de flesta plattformsarbetstagare betraktar sig själva och vill betraktas som egenföretagare skulle detta tillvägagångssätt strida mot de grundläggande rättigheterna och friheterna, såsom rätten att välja yrke, rätten att arbeta och näringsfriheten. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Med tanke på mångfalden av nationella arbetsmarknadssystem, arbetsrättsliga traditioner och rättspraxis samt olika definitioner, t.ex. i arbetsrätten samt skatte- och socialförsäkringssystemen, finns det en risk för att de fem kriterierna i det föreslagna direktivet inte på ett adekvat sätt återspeglar den komplexa verkligheten i olika situationer. I stället för en bedömning utifrån två av fem kriterier föredrar EESK en övergripande bedömning av kriterierna för att fastställa förekomsten av status som anställd som allmänt tillämplig metod i medlemsstaterna och i EU-domstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

4.2.4

4.3   Möjlighet att motbevisa den rättsliga presumtionen

| 4.3.1 | EESK anser att möjligheten att motbevisa den rättsliga presumtionen är ett instrument som sannolikt snarare kommer att skapa fler problem än större tydlighet när det gäller komplicerade rättsliga situationer. Inrättandet av denna mekanism är förvirrande med tanke på att en liknande mekanism redan finns i direktivet om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor som ett av alternativen för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Möjligheten att motbevisa den rättsliga presumtionen är inte tillräcklig för att uppnå en rimlig balans mellan parterna i denna process, eftersom plattformen, som åläggs bevisbördan, i praktiken skulle ha svårt att ifrågasätta den rättsliga presumtion som definieras utifrån de fem kriterierna. Med tanke på mångfalden av nationella definitioner kommer de fem kriterierna och deras relevans sannolikt att tolkas på olika sätt i medlemsstaterna, vilket skulle leda till ett ännu mer komplext lapptäcke av rättspraxis i hela Europa. Eftersom denna process skulle kunna genomföras både i arbetsdomstolar och i förvaltningsdomstolar som behandlar skatte- och socialförsäkringsfrågor skulle resultatet kunna bli mindre rättslig klarhet, inte mer. |
| --- | --- |

4.3.2

4.4   Algoritmisk verksamhetsledning

| 4.4.1 | EESK ställer sig bakom kommissionens mål att öka informationen och öppenheten när det gäller användningen av algoritmer i plattformsarbetet, men anser att en separat uppsättning regler för frågor som rör plattformsarbete inte är lämplig eller nödvändig. De befintliga reglerna i den allmänna dataskyddsförordningen (9) och den kommande rättsakten om AI (10) kommer också att ge arbetstagarna en rad olika rättigheter när det gäller deras personuppgifter, tillsammans med en omfattande uppsättning krav på riskhantering, mänsklig tillsyn och öppenhet i syfte att minska riskerna när det gäller hälsa och säkerhet och de grundläggande rättigheterna. Därför bör onödiga överlappningar och dubbla bestämmelser undvikas. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | När det gäller form och innehåll för den information som plattformarna ska lämna bör det säkerställas att plattformarna har det handlingsutrymme som krävs för att fastställa de tekniska hjälpmedel som ska användas för att tillhandahålla informationen. Detsamma gäller metoderna för riskbedömning och mänsklig granskning av viktiga beslut. Dessutom bör det säkerställas att informationskraven när det gäller algoritmerna inte avser någon typ av affärshemligheter eller konfidentiell information av något slag. EESK understryker också behovet av att tillåta lättnader som är skräddarsydda för små och medelstora företag när det gäller administrativa förfaranden som krävs för algoritmisk verksamhetsledning (11). Det är bl.a. fråga om längre tidsfrister för begäran om omprövning av algoritmiska beslut och minskad frekvens för uppdatering av relevant information. |
| --- | --- |

4.4.2

4.5   Kollektiva rättigheter

| 4.5.1 | Förslaget syftar till att säkerställa information till och samråd med plattformsarbetstagare eller deras företrädare om beslut som sannolikt kommer att leda till att väsentliga ändringar införs i användningen av de automatiska övervaknings- och beslutssystem som avses i artikel 6.1 i direktivet. I detta syfte hänvisar man i förslaget till direktiv 2002/14/EG (12). Eftersom denna hänvisning gör det möjligt att tillämpa befintliga informations- och samrådsmekanismer som fastställts på nationell nivå och även främja den sociala dialogen utan att inrätta några nya eller överlappande mekanismer kan denna lösning stödjas. Den digitala arbetsplattformens skyldighet att stå för expertens utgifter (artikel 9.3) är dock inte förenlig med de allmänna bestämmelserna för information och samråd som grundar sig på direktiv 2002/14/EG. |
| --- | --- |

4.5.1

4.6   Rättsmedel

| 4.6.1 | EESK betonar behovet av att klargöra skillnaden mellan ”arbetstagare” och ”personer som utför plattformsarbete”, särskilt när det gäller rättsmedel och efterlevnad av direktivet. Artikel 18 innehåller liknande regler för skydd mot uppsägning för båda kategorierna, vilket kan leda till förvirring och bristande rättssäkerhet, eftersom rättsmedel för arbetsrätt och avtalsrätt i medlemsstaterna grundar sig på olika lagstiftningar och därför inte är likartade. På samma sätt kan artikel 17 (skydd mot ogynnsam behandling eller ogynnsamma följder) leda till oönskade konsekvenser och problem i medlemsstaternas rättssystem om olika avtalsförhållanden måste behandlas enligt samma regler. |
| --- | --- |

4.6.1

4.7   Bestämmelser om upprätthållande av skyddsnivån och förmånligare bestämmelser

| 4.7.1 | För att främja skäliga arbetsvillkor för arbete via digitala plattformar betonar EESK den roll som spelas av social dialog och kollektivavtal på lämpliga nivåer och inom ramen för arbetsmarknadsparternas befogenheter, mandat och självständighet i medlemsstaterna. EESK ifrågasätter därför begränsningen av kollektivavtalens tillämpningsområde till avtal som är förmånligare för plattformsarbetstagare (artikel 20). Denna begränsning inkräktar på arbetsmarknadsparternas självständighet. |
| --- | --- |

4.7.1

Motivering

Denna text omfattar ett ändringsförslag som ger uttryck för en helt avvikande uppfattning i förhållande till det yttrande som lagts fram av sektionen och ska därför betraktas som ett motyttrande. Däri anges skälen till att kommissionens förslag inte är rätt instrument för att hantera utmaningarna i samband med arbete via digitala plattformar och varför det inte på ett adekvat sätt återspeglar den komplexa verkligheten i olika situationer i den snabbt föränderliga plattformsvärlden. Dessutom syftar motyttrandet till att belysa de stora bristerna och utmaningarna i förslaget till direktiv, särskilt när det gäller den rättsliga presumtionen om status som anställd samt algoritmisk verksamhetsledning.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 149 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 80 |
| Nedlagda röster: | 17 |

Röster för:

149

Röster emot:

80

Nedlagda röster:

17

---

(1)  När det gäller utvecklingstakten pekar de uppgifter som samlats in genom Colleem I- och II-undersökningarna på att fenomenet plattformsarbete ökar sakta men säkert i Europa. För det andra har endast en liten andel – omkring 1,4 % av befolkningen i arbetsför ålder – plattformsarbete som huvudsysselsättning. Enligt den studie som det hänvisas till i kommissionens konsekvensbedömningsrapport skulle dessutom ca 5,5 miljoner av 28,8 miljoner plattformsarbetstagare kunna riskera felklassificering av sysselsättningsstatus. Se JRC Publications Repository – Platform Workers in Europe Evidence from the COLLEEM Survey (europa.eu) och JRC Publications Repository – New evidence on platform workers in Europe (europa.eu). Se Commission Staff Working Document Impact Assessment Report. I den studie som beställts av Delivery Platforms Europe anger majoriteten (72 %) av buden att plattformsarbete är en kompletterande verksamhet. 34 % levererar under studietiden och ytterligare en tredjedel (34 %) uppger att de arbetar via digitala plattformar för att komplettera inkomsterna från annat hel- eller deltidsarbete. För två tredjedelar av de tillfrågade (67 %) är flexibilitet det främsta skälet till att arbeta som bud. Det ger dem möjlighet att kombinera leveransarbete med annat arbete eller studier eller med omsorg om familjemedlemmar, och är ett sätt att komplettera andra inkomster. Flexibilitet är också det mest efterfrågade attributet vid arbete som bud (för 58 %).

(2)  Rådets rekommendation om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare och rådets rekommendation om förbättring av skyddet för egenföretagares hälsa och säkerhet i arbetet.

(3)  Direktivet om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor.

(4)  Förordning (EU) 2016/679 och COM(2021) 206 final.

(5)  Se COM(2021) 762 final, motiveringen, s. 1.

(6)  De omfattar 1) ett förslag till direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete, 2) utkast till riktlinjer för tillämpningen av EU:s konkurrenslagstiftning på kollektivavtal när det gäller enskilda egenföretagares arbetsvillkor, som omfattar dem som arbetar via digitala arbetsplattformar, 3) uppmaningar till nationella myndigheter, arbetsmarknadens parter och alla berörda aktörer, i enlighet med vad som anges nedan, för att uppnå bättre arbetsvillkor för dem som arbetar via digitala arbetsplattformar (meddelandet ”Bättre arbetsvillkor för ett starkare socialt Europa: dra full nytta av digitaliseringen för framtidens arbete”).

(7)  Se meddelandet, s. 2.

(8)  Enligt kommissionens studie skulle, även om alla frilanstjänster som tillhandahålls via plattformar upphörde i hela EU-27, dessa företag fortfarande kunna förlita sig på frilansare i andra delar av världen”. Se ”Study to support the impact assessment on improving working conditions in platform work”.

(9)  Förordning (EU) 2016/679.

(10)  COM(2021) 206 final.

(11)  Se COM(2021) 762 final, motiveringen, s. 13.

(12)  Direktiv 2002/14/EG.

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/109 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/109

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om en europeisk universitetsstrategi

(COM(2022) 16 final)

samt förslag till rådets rekommendation om brobyggande för ett effektivt europeiskt samarbete om högre utbildning

(COM(2022) 17 final)

(2022/C 290/17)

| Föredragande: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Föredragande:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Remiss | Europeiska kommissionen, 01.3.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 190/0/2 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 01.3.2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

190/0/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) understryker betydelsen av kommissionens uttalande om initiativet: ”Universiteten måste vara fria platser: platser med yttrandefrihet, tankefrihet, frihet för lärande och forskning samt akademisk frihet i stort. Den akademiska friheten kan inte isoleras från det institutionella oberoendet och inte heller från studenternas och personalens deltagande i styrningen av den högre utbildningen” (1). Kommittén uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och de högre utbildningsanstalterna att betrakta detta som en vägledande princip för genomförandet. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK gläder sig åt att man i initiativet uppmuntrar medlemsstaterna och de högre utbildningsanstalterna att stärka det gränsöverskridande samarbetet för att förbättra studenternas färdigheter och kompetens inför den dubbla omställningen av arbetsmarknaden och ekonomin, upprätthålla EU:s värden, identitet och demokrati samt göra Europas samhälle och ekonomi mer motståndskraftiga. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK vill peka på (2) den viktiga roll som de högre utbildningsanstalterna spelar för att förbättra förvärvandet av grön kompetens, miljöansvaret och den hållbara utvecklingen, som bör integreras på ett övergripande sätt i kunskapsresultatet av utbildningen. Kommittén välkomnar kommissionens planerade åtgärder för att hjälpa medlemsstaterna och de högre utbildningsanstalterna att utarbeta nationella och institutionsomfattande strategier för hållbarhet samt klimat- och miljökunskaper. Vi vill påpeka att detta är viktigt för studenter som deltar i fullständiga studieprogram och för studerande som deltar i högre utbildningsanstalters program för livslångt lärande, inte bara för mikromeriter (3). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK uppmanar medlemsstaterna och de högre utbildningsanstalterna att förbättra kvaliteten, rättvisan, jämlikheten och den sociala delaktigheten inom högre utbildning och forskning när de utarbetar digitaliseringsstrategier, att främja lika tillgång till digitalt material för alla studenter, att stödja en säker användning av digital teknik samtidigt som den sociala interaktion som klassrumsundervisning medför alltid ges prioritet och att respektera akademikernas immateriella rättigheter. EESK uppmanar kommissionen att samarbeta med studenter och akademiker när utbildningsprogram om digitala färdigheter utarbetas inom programmet för ett digitalt Europa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK understryker vikten av balanserade partnerskap mellan högre utbildningsanstalter och företag för att tillgodose studenternas, samhällets och arbetsmarknadens kompetensbehov och för att säkerställa och bredda studenternas tillgång till högkvalitativa och avlönade lärlings- och praktikplatser vid företag och institutioner. Kommittén uppmanar medlemsstaterna och de högre utbildningsanstalterna att säkerställa akademisk frihet och institutionellt oberoende, särskilt när det gäller samarbete med icke-akademiska aktörer för att utveckla kursplaner, kompetens och de krav som ställs på den akademiska personalen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK vill påpeka att kommissionen och varje medlemsstat måste skydda den akademiska friheten och det institutionella oberoendet som grundläggande värden som fastställs i Romkommunikén. Vi välkomnar initiativet med europeiska universitetsallianser som Erasmus+-projekt som omfattar frivilliga nedifrån och upp-insatser från högre utbildningsanstalters sida, och de är viktiga för ett närmare samarbete under demokratiskt ledarskap. Kommittén är oroad över att grundläggande värden står på spel när kommissionen och rådet institutionaliserar universitetsalliansprojekt genom att uppmana medlemsstaterna att upprätta en rättslig stadga för alliansernas gemensamma europeiska examina samt extern kvalitetssäkring och ackreditering av alliansernas gemensamma gränsöverskridande utbildningsverksamheter och utbildningsprogram. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK framhåller det grundläggande värdet av att det finns en mångfald av utbildningsanstalter som kan stödja olika slags kulturella, utbildningsmässiga, samhälleliga och ekonomiska behov. Man bör erkänna att högre utbildningsanstalter både utanför och inom universitetsallianserna har samma värde, och principen om kunskapsfrihet bör upprätthållas. Vi välkomnar upprättandet av vägledande principer för att skydda grundläggande akademiska värden, på grundval av Romkommunikén, med deltagande av berörda arbetsmarknadsparter och berörda parter. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK beklagar att de högre utbildningsanstalterna är underfinansierade (4) trots de ökade behoven under pandemin, och uppmanar medlemsstaterna att öka den offentliga finansieringen av dem. Kommittén är oroad över den ökande privatiseringen av högre utbildningsanstalter och de ökande privata investeringarna i högre utbildning och forskning, som skulle kunna äventyra den akademiska friheten och det institutionella oberoendet. Vi påpekar också att ett bibehållet ekonomiskt stöd till universitetsallianserna kommer att säkerställa hållbar nationell offentlig finansiering för alla högre utbildningsanstalter. EESK uppmanar medlemsstaterna att använda den europeiska planeringsterminen och EU-fonderna, inbegripet faciliteten för återhämtning och resiliens, ESF+, Erasmus+ och Horisont Europa, för att hjälpa de högre utbildningsanstalterna att uppnå sina mål. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK uppmanar kommissionen att övervaka investeringarna på EU-nivå, nationell nivå och institutionell nivå i högre utbildning med hjälp av de ledande politiska verktygen inom den europeiska planeringsterminen och faciliteten för återhämtning och resiliens. Kommittén uppmanar också kommissionen att begränsa användningen av resultattavlan för den europeiska sektorn för högre utbildning och slutsatserna från expertgruppen för kvalitetsinvesteringar i allmän utbildning och yrkesutbildning till en stödjande roll. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kommittén är oroad över målen för och styrningen av resultattavlan för den europeiska sektorn för högre utbildning, som gör årliga bedömningar av de framsteg som gjorts i hela EU i fråga om de viktigaste prioriteringarna i initiativet: inkludering, värden, kvalitet och relevans, rörlighet, gröna och digitala färdigheter, anställbarhet, transnationellt samarbete, tekniköverföring och tillvaratagande av kunskap. EESK uppmanar kommissionen att klargöra vilken roll detta verktyg har när det gäller att övervaka medlemsstaternas framsteg och styrningen av detta övervakningsverktyg i förhållande till den europeiska planeringsterminen, och att ange om detta verktyg också kommer att användas för att övervaka de nationella investeringarna i högre utbildning. Den roll som medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter på utbildningsområdet och berörda parter spelar i processen bör bibehållas. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK välkomnar inrättandet av en europeisk observationsgrupp för högre utbildning för att sammanföra EU:s bästa nuvarande dataverktyg och kapacitet. Kommissionen uppmanas att bibehålla den roll som spelas av medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter på utbildningsområdet och berörda parter i denna process. Arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll i övergången från utbildning till arbete samt när det gäller att företräda studenternas arbetsmarknadsintressen och att minska antalet unga som varken arbetar eller studerar. Större ansträngningar bör göras på både EU- och medlemsstatsnivå för att spåra studenter när de övergår från utbildning till arbete. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt involvera arbetsmarknadens parter på utbildningsområdet och det civila samhällets organisationer i vidareutvecklingen av kommissionens initiativ och åtgärder inom ramen för denna strategi och i genomförandet på medlemsstatsnivå. Detta är viktigt för att se till att studenterna förvärvar den kompetens som behövs för att vara medborgare i en demokrati och för att få tillgång till goda arbetstillfällen inom ramen för den gröna och den digitala omställningen. Demokratisk styrning och en ändamålsenlig social dialog är avgörande för att förbättra studenternas välbefinnande, den akademiska friheten, personalens fasta anställning och arbetsvillkor samt det institutionella oberoendet. Kommissionen uppmanas att göra arbetsmarknadens parter på utbildningsområdet och det civila samhällets organisationer delaktiga i utarbetandet av europeiska kriterier för tilldelning av en europeisk examen. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK uppmanar medlemsstaterna och de högre utbildningsanstalterna att på ett mer ändamålsenligt sätt göra studerande, akademiker och forskare delaktiga i styrningen av politiken för högre utbildning och de institutionella, gränsöverskridande samarbetsstrukturerna, med effektivt samarbetsinriktat ledarskap, kollegial styrning och social dialog. Detta bör syfta till att säkerställa inkluderande högre utbildning och forskning av god kvalitet, faktisk rörlighet för studenter, personal och forskare samt fullständig mångfald (inbegripet jämställdhet) bland studenter, akademiker, forskare och personal. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK uppmanar kommissionen att se till att det förs en social dialog med de akademiska fackföreningarna vid utarbetandet av en europeisk ram för attraktiva och hållbara karriärer inom högre utbildning i syfte att förbättra akademikers arbetsvillkor, välbefinnande och status samt stödja akademiska karriärer inom och utanför den akademiska världen. Att öka studenternas deltagande i beslutsprocessen och förbättra studentorganisationernas operativa kapacitet bör vara en ständig angelägenhet. Medel från ESF+ skulle kunna tilldelas för detta. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESK välkomnar främjandet av personal och studenter med olika bakgrund, vilket innebär att man upprättar en europeisk ram för mångfald och inkludering (som omfattar klyftor mellan könen) och ger stöd till forskare i riskzonen med vägledande principer för universiteten för att underlätta deras inkludering, samt att man inför nationella och institutionella strategier för inkludering med fokus på flyktingar och asylsökande. Vi efterlyser ett öppet och rättvist erkännande av kvalifikationer från tredjeländer, inbegripet flyktingars kvalifikationer, genom nätverket av akademiska centrum för erkännande. Kommissionen, medlemsstaterna och de högre utbildningsanstalterna uppmanas att utarbeta sådana strategier tillsammans med studenter och anställda, särskilt dem som kan bidra med sina egna erfarenheter av strategiutveckling. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESK välkomnar vidareutvecklingen av det europeiska studentkortsinitiativet i syfte att minska den administrativa bördan i samband med hanteringen av studenternas och personalens rörlighet och utbyten, samtidigt som vi betonar vikten av att säkerställa datasäkerhet och dataskydd. Det är nödvändigt att minska byråkratin och underlätta överföringen av studiemeriter mellan medlemsstaterna för att säkerställa verklig rörlighet på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESK välkomnar initiativet till att utvidga rörligheten för studenter och personal till att omfatta tredjeländer, och framhåller vikten av fysisk rörlighet och av att garantera hälsa och säkerhet. Kommittén välkomnar den nya Erasmusstadgan för högre utbildning och den nya Erasmusstadgan för studerande. De integrerar akademisk frihet och integritet samt främjar akademiska diskussioner och utbyte av bästa praxis om värden och demokrati som en del av Jean Monnet-insatserna för högre utbildning inom ramen för Erasmus+, även i tredjeländer. |
| --- | --- |

1.17

2.   Bakgrund till yttrandet

| 2.1 | Efter det att rådet (utbildning) antagit rådets slutsatser om initiativet Europauniversitet – Brobyggande mellan högre utbildning, forskning, innovation och samhället: att bana väg för en ny dimension inom den europeiska högre utbildningen, offentliggjorde kommissionen två dokument. Kommissionens meddelande om en europeisk universitetsstrategi innehåller de åtgärder som kommissionen planerar att vidta mellan 2022 och 2024 när det gäller högre utbildning och forskning, medan förslaget till rådets rekommendation om brobyggande för ett effektivt europeiskt samarbete om högre utbildning, som rådet (utbildning) förväntas anta vid sitt möte den 4–5 april 2022, innehåller särskilda rekommendationer till medlemsstaterna. Dessa initiativ syftar till att uppnå det nya EU-målet om att minst 45 % av 25–34-åringarna ska ha eftergymnasial utbildning senast 2030 (5). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Genom detta initiativ planerar kommissionen att utvidga de befintliga 41 europeiska universitetsallianserna till 60, med fler än 500 universitet som medlemmar i mitten av 2024. Det kommer att finnas en preliminär budget från Erasmus+ på 1,1 miljarder euro för 2021–2027 och flera stödinitiativ. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | I rekommendationerna till medlemsstaterna uppmanas de att göra det möjligt för högre utbildningsanstalter att utveckla och genomföra innovativ gemensam gränsöverskridande utbildningsverksamhet (inom och utanför EU), att upprätta en rättslig stadga för de europeiska universitetsallianserna senast 2024, att underlätta utfärdandet på nationell nivå av en gemensam europeisk examen senast 2024, inbegripet kopplingen till de nationella referensramarna för kvalifikationer, att stödja ökad rörlighet för studenter och personal (även online), att tillhandahålla de europeiska universitetsallianserna hållbart ekonomiskt stöd och att främja och skydda den akademiska friheten och det institutionella oberoendet. |
| --- | --- |

2.3

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK påpekar (6) att ”[d]et är viktigt att sträva efter fler förbindelser mellan det europeiska området för högre utbildning och det europeiska forskningsområdet för att förbättra kvaliteten på och inkluderingen i högre utbildning och forskning för alla studerande, oavsett ålder eller socioekonomisk bakgrund. Att förbättra kvaliteten och erkännandet av studier mellan universitet måste vara ett viktigt fokus för initiativet Europauniversitet. Högre utbildning är visserligen en nationell befogenhet, men kommissionens förslag om en europeisk examen, en stadga för Europauniversitet och ett europeiskt system för erkännande och kvalitetssäkring tycks vara ett steg mot synkronisering av högre utbildning. Därför begär EESK att tankarna bakom dessa initiativ och ytterligare politiska åtgärder diskuteras ytterligare med myndigheter, berörda arbetsmarknadsparter och civilsamhällesorganisationer.” Kommittén gläder sig åt att arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer kunde framföra sina åsikter om detta initiativ genom offentliga samråd. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Den akademiska friheten och det institutionella oberoendet utsätts i allt högre grad för angrepp i vissa länder som har anslutit sig till Bolognaprocessen (7). I Romkommunikén, som antogs av 49 ministerier inom det europeiska området för högre utbildning vid Bolognaprocessens ministerkonferens 2020, bekräftas ministrarnas åtagande att främja och skydda våra gemensamma grundläggande värden i hela det europeiska området för högre utbildning genom en intensifiering av den politiska dialogen och samarbetet som den nödvändiga grunden för lärande, undervisning och forskning av god kvalitet samt för demokratiska samhällen. De åtog sig också att upprätthålla det institutionella oberoendet, den akademiska friheten och integriteten, studenternas och personalens deltagande i styrningen av den högre utbildningen samt det offentliga ansvaret för och hos den högre utbildningen. I bilaga I till Romkommunikén definieras akademisk frihet som en oumbärlig aspekt av lärande, undervisning och forskning av god kvalitet inom högre utbildning samt av demokrati som bygger på institutionellt oberoende, och understryks att samhällen inte kan vara verkligt demokratiska om inte den akademiska friheten och det institutionella oberoendet respekteras. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Covid-19-pandemin har haft en aldrig tidigare skådad inverkan på undervisnings- och forskningsmetoderna, universitetens verksamhet (genom stängningar av campus och övergången till nätbaserat lärande) samt universitetens styrning. Pandemin har också belyst vikten av universitetens samhällsengagemang. Ungefär hälften av alla studenter ansåg att deras akademiska resultat försämrades genom den nätbaserade utbildningen, och deras arbetsbelastning har varit större sedan övergången till nätbaserad undervisning. Tillgången till digital kompetens, verktyg för onlinekommunikation och internet förblev en utmaning för många socioekonomiskt missgynnade studenter. Studenternas psykiska och känslomässiga välbefinnande påverkades också (8). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | För den akademiska personalen har covid-19-krisen lett till försämrade arbetsvillkor, inklusive kraftigt ökad arbetsbelastning på grund av nätbaserat och blandat lärande, och förlorade arbetstillfällen för visstidsanställda och tillfälligt anställda. Denna utveckling har haft en oproportionerligt stor inverkan på specifika personalgrupper, såsom kvinnor och etniska minoriteter. Pandemin har också haft en negativ inverkan på personalens psykiska hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Den akademiska personalen spelar en mycket viktig roll för att tillhandahålla högkvalitativ utbildning och forskning vid universiteten. Redan före pandemin ställdes akademiker i hela Europa inför minskad anställningstrygghet på grund av budgetbegränsningar, minskade anställningsmöjligheter, en ökande andel personal med tillfälliga tjänster, deltidstjänster eller visstidstjänster och en ökande andel personal med externt finansierade tjänster. Anständiga arbetsvillkor och löner är avgörande för att personalen på ett ändamålsenligt sätt ska kunna förbereda sina studenter för den dubbla omställningen av samhället och ekonomin. Akademiker med visstidsanställning har otrygga anställningsförhållanden, vilket gör det svårare för dem att bedriva undervisning och forskning av hög kvalitet (9). Covid-19-pandemin har försämrat karriärmöjligheterna för postdoktorandforskare och har en negativ inverkan på deras välbefinnande. Yngre och kvinnliga forskare drabbas oftare av otrygga förhållanden och av pandemins negativa effekter i detta avseende (10). Ökade bidrag till doktorander samt gratis tillgång till litteratur och deltagande i internationella konferenser bör prioriteras. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | För att minska kompetensbristen och se till att studenter från högre utbildningsanstalter kan komma in på arbetsmarknaden är ändamålsenliga partnerskap mellan högre utbildningsanstalter och företag samt studenters tillgång till högkvalitativa och avlönade lärlings- och praktikplatser vid företag av avgörande betydelse. EESK vill påpeka att ”[p]artnerskap mellan företag och högre utbildning bör gynna båda parter utan yttre påtryckningar och vara balanserade för att säkerställa företagens forsknings- och innovationsarbete i sig självt och de offentliga målen för högre utbildning och forskning i sig själva” (11). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | När man underlättar tillträdet till högre utbildning bör man ta hänsyn till att universitetsavgifterna är utsatta för tryck på grund av energipriserna och de ytterligare kostnaderna i samband med utbildningsprocessen (boende, tillgång till litteratur osv.). De ytterligare kostnaderna skulle kunna subventioneras med EU-medel, för att minska exponeringen för lån och andra finansieringsmetoder som används för att finansiera universitetsstudier. Synergier måste säkerställas mellan dynamiken i den tekniska utvecklingen och den utrustning, de standarder och de förfaranden som används i utbildningsprocessen, för att säkerställa en effektiv övergång från utbildning till yrkesliv. |
| --- | --- |

3.7

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Meddelande från kommissionen om en europeisk universitetsstrategi, 2022.

1

(2)  EUT C 56, 16.2.2021, s. 1.

2

(3)  EUT C 56, 16.2.2021, s. 1.

3

(4)  ”EUA Public Funding Observatory Report 2019/20”.

4

(5)  Rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030).

5

(6)  EUT C 10, 11.1.2021, s. 40.

6

(7)  https://www.scholarsatrisk.org/academic-freedom-monitoring-project-index/?_gp=1

7

(8)  Europeiska kommissionen, ”The impact of COVID-19 on higher education: a review of emerging evidence”, 2021.

8

(9)  EFSU, ”Report to Rome Ministerial Meeting 2020”.

9

(10)  OECD, ”Reducing the precarity of academic research careers”, 2021.

10

(11)  EUT C 10, 11.1.2021, s. 40.

11

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/114 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/114

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda (omarbetning)

(COM(2021) 802 final – 2021/0426 (COD))

(2022/C 290/18)

| Föredragande: | Mordechaj MARTIN SALAMON |
| --- | --- |

Föredragande:

Mordechaj MARTIN SALAMON

| Remiss | Europaparlamentet, 14.2.2022
  Rådet, 9.2.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av sektionen | 10.3.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 212/6/6 |

Remiss

Europaparlamentet, 14.2.2022

Rådet, 9.2.2022

Rättslig grund

Artikel 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av sektionen

10.3.2022

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

212/6/6

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar förslaget om en omarbetning av direktivet om byggnaders energiprestanda (energiprestandadirektivet) eftersom det tar upp de viktiga utmaningar som identifierats i tidigare yttranden från EESK när det gäller att tillhandahålla verktyg för att åtgärda energifattigdom och ta itu med den strukturella bristen på långsiktiga investeringar inom byggområdet, främja renovering av i synnerhet de byggnader som har sämst prestanda samt föra in oss på vägen mot uppvärmning och kylning utan fossila bränslen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK stöder helhjärtat EU:s tillvägagångssätt för att uppnå en energieffektiv, högkvalitativ och fossilfri bebyggd miljö, eftersom åtgärder på EU-nivå är mer ändamålsenliga när det gäller att påskynda den omställning som krävs. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK anser att de kraftiga energiprisökningarna på senare tid och utsikterna till höga priser åtminstone på medellång sikt har visat att det är viktigare än någonsin att införa en strategi för att minska och utrota energifattigdomen. Konkreta åtgärder måste vidtas i syfte att förbättra byggnaders energieffektivitet för att säkerställa anständiga och hälsosamma bostäder för alla till överkomliga priser. Dessa åtgärder måste inbegripa säker asbestsanering. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK ger sitt fulla stöd till inrättandet av minimistandarder för energiprestanda, särskilt för de bostäder som har sämst prestanda. Införandet av principen på EU-nivå är ett viktigt steg framåt. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK anser att man redan från början bör fastställa en tydligare och mer komplett tidslinje över hur kraven på förbättringar ska utvecklas fram till 2050, för att uppmuntra till framåtblickande renoveringar.
  Eftersom energiprestandadirektivet i sig inte tillhandahåller ny finansiering och finansieringen av de nödvändiga renoveringarna är en stor utmaning anser EESK att det är avgörande att direktivets ram och verktyg för tillgång till både offentlig finansiering och bankutlåning är ändamålsenliga. |
| --- | --- |

1.5

Eftersom energiprestandadirektivet i sig inte tillhandahåller ny finansiering och finansieringen av de nödvändiga renoveringarna är en stor utmaning anser EESK att det är avgörande att direktivets ram och verktyg för tillgång till både offentlig finansiering och bankutlåning är ändamålsenliga.

| 1.6 | Energicertifikaten spelar en central roll när det gäller att förbättra byggnadsbeståndets energieffektivitet, och EESK välkomnar därför de ökade kraven samt den förbättrade tillförlitligheten och användbarheten i dessa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK ser positivt på att de nationella byggnadsrenoveringsplanerna ges ökad betydelse och att medlemsstaternas insatser för att minska energifattigdomen tas med i planerna. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK ställer sig bakom införandet av ett ”renoveringspass” för byggnader senast 2024, vilket gör det enklare för konsumenter att få tillgång till information och sänka sina kostnader vid planering av renovering av byggnader. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK erkänner behovet av att inkludera krav på att rapportera om koldioxidutsläpp från byggnader under hela livscykeln (tillverkning och konstruktion, användning och slutet av livscykeln), eftersom den främsta klimatpåverkan från nya byggnader kan komma från materialet och konstruktionsarbetet. EESK betonar vikten av att säkerställa att definitionen av en ”nollutsläppsbyggnad” gör det möjligt att samverka på bästa möjliga sätt med omgivande energisystem och inkluderar samtliga inbäddade växthusgasutsläpp. Livscykelanalyser bör förstås som projektspecifika vägledningsverktyg som jämför olika material- och teknikval. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK efterlyser en verklig gemenskapsprocess för utbildning och uppgradering inom byggbranschen. |
| --- | --- |

1.10

2.   Bakgrund

| 2.1 | Kommissionen har föreslagit ett direktiv om byggnaders energiprestanda (omarbetning) (energiprestandadirektivet) mot bakgrund av den europeiska gröna givens ambition att uppnå klimatneutralitet senast 2050. Inom ramen för ”55 %-strategin” utgör energiprestandadirektivet en uppföljning av strategin för renoveringsvågen, i vilken man fastställde målet att åtminstone fördubbla den årliga energirenoveringstakten för byggnader fram till 2030 samt betonade att det krävs lagstiftningsåtgärder, finansieringsåtgärder och möjliggörande åtgärder. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Energiprestandadirektivet syftar till att tillhandahålla de åtgärder och verktyg som krävs inom renoveringsvågens tre fokusområden, nämligen åtgärder för att ta itu med energifattigdom och byggnader med sämst prestanda, offentliga byggnader och social infrastruktur som visar vägen samt utfasning av fossila bränslen för uppvärmning och kylning. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Flera ändringar och tillägg till det befintliga energiprestandadirektivet föreslås, särskilt följande:






  — | Från och med 2030 måste alla nya byggnader vara nollutsläppsbyggnader. Nya offentliga byggnader måste vara nollutsläppsbyggnader redan från och med 2027. |
| --- | --- | --- |

2.3

—

Från och med 2030 måste alla nya byggnader vara nollutsläppsbyggnader. Nya offentliga byggnader måste vara nollutsläppsbyggnader redan från och med 2027.

| — | Ett nytt krav införs på medlemsstaterna för att säkerställa att alla byggnader som ägs av offentliga organ samt alla byggnader som inte är bostäder uppgraderas till åtminstone energiklass F senast 2027 och minst energiklass E senast 2030. Alla bostadshus måste också uppgraderas till minst klass F senast 2030 och minst klass E senast 2033. Med tanke på omkalibreringen av energiklasserna kommer kraven att leda till att mer än 15 % av byggnadsbeståndet uppgraderas senast 2033. |
| --- | --- |

—

Ett nytt krav införs på medlemsstaterna för att säkerställa att alla byggnader som ägs av offentliga organ samt alla byggnader som inte är bostäder uppgraderas till åtminstone energiklass F senast 2027 och minst energiklass E senast 2030. Alla bostadshus måste också uppgraderas till minst klass F senast 2030 och minst klass E senast 2033. Med tanke på omkalibreringen av energiklasserna kommer kraven att leda till att mer än 15 % av byggnadsbeståndet uppgraderas senast 2033.

| — | Skyldigheten att ha ett energicertifikat utvidgas till byggnader som genomgår större renoveringar, byggnader för vilka ett hyresavtal förnyas och alla offentliga byggnader. Byggnader eller byggnadsenheter som bjuds ut till försäljning eller uthyrning måste ha ett energicertifikat, som måste anges i all annonsering. |
| --- | --- |

—

Skyldigheten att ha ett energicertifikat utvidgas till byggnader som genomgår större renoveringar, byggnader för vilka ett hyresavtal förnyas och alla offentliga byggnader. Byggnader eller byggnadsenheter som bjuds ut till försäljning eller uthyrning måste ha ett energicertifikat, som måste anges i all annonsering.

| — | De nationella byggnadsrenoveringsplanerna kommer att vara helt integrerade i de nationella energi- och klimatplanerna för att säkerställa jämförbarhet och uppföljning av framsteg. Detta inkluderar även färdplaner för att fasa ut fossila bränslen för uppvärmning och kylning senast 2040. |
| --- | --- |

—

De nationella byggnadsrenoveringsplanerna kommer att vara helt integrerade i de nationella energi- och klimatplanerna för att säkerställa jämförbarhet och uppföljning av framsteg. Detta inkluderar även färdplaner för att fasa ut fossila bränslen för uppvärmning och kylning senast 2040.

| — | Ett ”renoveringspass” för byggnader kommer att ge tillgång till information och sänka kostnaderna för konsumenter, vilket gör det enklare för dem att planera och genomföra en stegvis renovering mot nollutsläppsnivåer. |
| --- | --- |

—

Ett ”renoveringspass” för byggnader kommer att ge tillgång till information och sänka kostnaderna för konsumenter, vilket gör det enklare för dem att planera och genomföra en stegvis renovering mot nollutsläppsnivåer.

| — | Medlemsstaterna uppmanas att inkludera renoveringsöverväganden i offentliga och privata finansieringsregler och att inrätta lämpliga instrument, särskilt för låginkomsthushåll. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna uppmanas att inkludera renoveringsöverväganden i offentliga och privata finansieringsregler och att inrätta lämpliga instrument, särskilt för låginkomsthushåll.

| — | En tidsfristklausul införs för ekonomiska incitament för att använda fossilt bränsle i byggnader. |
| --- | --- |

—

En tidsfristklausul införs för ekonomiska incitament för att använda fossilt bränsle i byggnader.

| — | Laddningsinfrastruktur för elfordon och parkeringsplatser för cyklar måste etableras. |
| --- | --- |

—

Laddningsinfrastruktur för elfordon och parkeringsplatser för cyklar måste etableras.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar förslaget om en omarbetning av direktivet om byggnaders energiprestanda (energiprestandadirektivet) eftersom det tar upp de viktiga utmaningar som identifierats i tidigare yttranden från EESK när det gäller att tillhandahålla verktyg för att åtgärda energifattigdom och ta itu med den strukturella bristen på långsiktiga investeringar inom byggområdet, främja renovering av i synnerhet de byggnader som har sämst prestanda samt föra in oss på vägen mot uppvärmning och kylning utan fossila bränslen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Problemet med dåligt eller måttligt isolerade byggnader som är beroende av fossilt bränsle för uppvärmning och kylning finns i hela EU. I avsaknad av en samordnad politik på EU-nivå finns det en risk för att medlemsstaterna inte kommer att vidta tillräckliga åtgärder på grund av oro för ojämlika konkurrensvillkor. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK ställer sig därför fullständigt bakom detta kommissionsförslag om en EU-strategi för att uppnå en energieffektiv och fossilfri bebyggd miljö av hög kvalitet. Åtgärder på EU-nivå är mer ändamålsenliga för att påskynda den omställning som krävs. Dessutom bidrar en gemensam strategi på EU-nivå till att man kan dra nytta av den inre marknadens fördelar, såsom stordriftsfördelar och tekniskt samarbete mellan medlemsstaterna. Det bidrar också till större säkerhet för investerare och ligger generellt till grund för den ledande roll som Europa och europeiska företag kan spela som globala normgivare och föregångare på detta område. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK anser att de kraftiga energiprisökningarna på senare tid och utsikterna till höga priser åtminstone på medellång sikt har visat att det är viktigare än någonsin att införa en strategi för att minska och utrota energifattigdomen. Under 2018 kunde 6,8 % av befolkningen i EU (30,3 miljoner människor) inte betala sina hushållsräkningar och riskerade därmed ett avbrott i försörjningen, och den senaste tidens utveckling har förvärrat detta problem. På lång sikt måste konkreta åtgärder vidtas i syfte att förbättra byggnaders energieffektivitet för att säkerställa anständiga och hälsosamma bostäder för alla till överkomliga priser. Detta är mer angeläget än någonsin eftersom kostnaderna för uppvärmning och kylning som baseras på fossila bränslen kommer att öka genom höjda kostnader för utsläppsrätter. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK ger sitt fulla stöd till inrättandet av minimistandarder för energiprestanda, särskilt för de bostäder som har sämst prestanda. Införandet av principen på EU-nivå är ett viktigt steg framåt. Det är emellertid upp till medlemsstaterna att besluta om resten av bostadsbeståndet ska omfattas av nationella standarder. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Även om EESK stöder tonvikten på att utrota energifattigdomen genom prioriterad renovering av den delen av bostadsbeståndet som har sämst prestanda bör detta inte leda till att förbättringarna av det resterande bostadsbeståndet stannar av. EESK anser därför att man redan från början bör fastställa en tydligare och mer komplett tidslinje över hur kraven på förbättringar ska utvecklas fram till 2050. Detta kommer också att ge fastighetsägare insikt i framtida krav så att renoveringen kan planeras till en optimal kostnadsnivå. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Eftersom energicertifikat håller på att bli ett centralt verktyg måste deras tillförlitlighet och användbarhet förbättras. EESK välkomnar därför de skärpta kraven när det gäller uppgradering till ett digitalt format, innehåll och beräkningsmetoder av god kvalitet och med hög detaljnivå, överkomliga priser samt tillgång till och offentliggörande av energicertifikat. Energicertifikaten bör alltid vara tillgängliga i pappersformat för medborgare som behöver ett sådant. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK välkomnar att de enskilda medlemsstaternas insatser för att minska energifattigdomen inkluderas i de nationella byggnadsrenoveringsplanerna, där de kommer att rapportera om minskningen av antalet människor som påverkas av energifattigdom och andelen av befolkningen med dåliga bostadsförhållanden (t.ex. läckande väggar eller tak) eller med otillräckliga värmekomfortförhållanden. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK stöder inrättandet av ett ”renoveringspass” för byggnader senast 2024, men ifrågasätter dess verkan, eftersom det inte är obligatoriskt. Passet kommer att göra det enklare för konsumenter att få tillgång till information och sänka sina kostnader vid planering av renovering av byggnader. En positiv utveckling är att det också omfattar fördelar i vidare bemärkelse avseende hälsa och komfort samt byggnadens anpassning till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Med tanke på att många energifattiga hushåll och även många småhusägare inte kan uppfylla finansieringskraven för att kunna påbörja renoveringar anser EESK att det är avgörande att direktivets ram och verktyg för tillgång till finansiering är ändamålsenliga. Detta måste inbegripa tydliga förklaringar och vägledning när det gäller de finansiella aspekterna av renoveringen, inbegripet användningen av krediter på lokal nivå. EESK framhåller också sin uppmaning (TEN/723) om att de många olika systemen ska göras enhetliga så att de blir tydligare och mer tillgängliga för de hushåll och offentliga myndigheter som de riktar sig till. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESK erkänner behovet av att i energiprestandadirektivet inkludera krav på att rapportera om koldioxidutsläpp från byggnader under hela livscykeln (tillverkning och konstruktion, användning och slutet av livscykeln). När nya lågenergibyggnader byggs kommer den huvudsakliga klimatpåverkan inte nödvändigtvis från användningen av byggnaden utan från materialen och byggarbetet. Livscykelanalyser bör förstås som projektspecifika vägledningsverktyg som jämför olika material- och teknikval. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESK betonar vikten av att säkerställa att sättet som en ”nollutsläppsbyggnad” definieras på gör det möjligt att samverka på bästa möjliga sätt med omgivande energisystem och inkluderar de inbäddade växthusgasutsläppen från användningen av byggnadsmaterial och byggarbetsplatsen. |
| --- | --- |

3.12

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Även om energiprestandadirektivet i sig inte tillhandahåller ny finansiering fastställer det krav avseende medlemsstaternas finansieringsnivåer och samordning av ekonomiska insatser för att skapa en skräddarsydd rättslig och finansiell ram, som även inkluderar riktat ekonomiskt stöd. EESK ifrågasätter dock om finansieringen i praktiken kommer att vara lättillgänglig för potentiella renoverare och anser att det inte är tydligt huruvida den totala finansieringsinsatsen i varje medlemsstat kommer att vara tillräcklig för att renoveringsmålen ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | I dag kan finansiering och bidrag alltför ofta betalas ut först när energirenoveringen har slutförts, vilket gör det svårt för många konsumenter att inleda arbetet. EESK rekommenderar därför att det i texten anges att finansieringssystemen måste stå för åtminstone en del av de initiala kostnader som konsumenterna står inför. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK upprepar sin begäran (TEN/749) om att en betydande andel av de 37 % av faciliteten för återhämtning och resiliens som är öronmärkta för gröna projekt bör anslås till energieffektiviseringsprojekt i enlighet med den verkliga efterfrågan och det verkliga behovet i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK anser att det är av central betydelse för energiprestandadirektivets framgång att medlemsstaterna är skyldiga att anpassa de regelverk som inte är ändamålsenliga och undanröja icke-ekonomiska hinder, där framför allt problemet med delade incitament står i vägen för renovering för många bostadsägare och hyresgäster. Samtidigt anser EESK att direktivet måste inkludera skydd för hyresgäster mot oproportionerliga hyresnivåer efter renoveringen, i form av hyresstöd eller tak för hyreshöjningar. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK anser att en översyn av artiklarna i direktivet som gäller energicertifikat borde ha gjorts för länge sedan. Erfarenheter av energicertifikat i Europa pekar på att det krävs ett flertal justeringar, där några av dem ingår i det aktuella förslaget. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK konstaterar att det är ett steg framåt att medlemsstaterna måste se till att energicertifikaten håller hög kvalitet och är tillförlitliga och överkomliga, och att de måste utföra kontroller och inrätta ett välfungerande kontrollsystem.
  EESK ser det som värdefulla förbättringar att energicertifikatens giltighetstid har kortats ned till fem år för byggnadsbeståndet med sämst prestanda, att experter ska vara kvalificerade eller certifierade och oberoende samt att det finns ett uttryckligt krav på ett besök på plats innan energicertifikatet utfärdas. |
| --- | --- |

4.6

EESK ser det som värdefulla förbättringar att energicertifikatens giltighetstid har kortats ned till fem år för byggnadsbeståndet med sämst prestanda, att experter ska vara kvalificerade eller certifierade och oberoende samt att det finns ett uttryckligt krav på ett besök på plats innan energicertifikatet utfärdas.

| 4.7 | EESK föreslår att energicertifikaten görs mer användbara för konsumenterna genom att man inkluderar information om






  a) | uppvärmningssystemets återstående livslängd, genomsnittlig kostnad för arbetet, och |
| --- | --- | --- |

4.7

a)

uppvärmningssystemets återstående livslängd, genomsnittlig kostnad för arbetet, och

| b) | kontaktuppgifter för närmaste gemensamma kontaktpunkt. |
| --- | --- |

b)

kontaktuppgifter för närmaste gemensamma kontaktpunkt.

| 4.8 | EESK stöder förslaget om att standardisera energiklasserna (A–F) på EU-nivå inom energicertifikaten och att inrätta gemensamma mallar. Kraven på att inrätta lättillgängliga databaser på nationell nivå för energicertifikat, renoveringspass för byggnader och indikatorer för smart beredskap tillsammans med informationsöverföring från nationella databaser till observatoriet för byggnadsbeståndet är också positiva. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESK noterar att det krävs samordning mellan renoveringspasset för byggnader och energicertifikaten för att undvika överlappningar och onödiga extrakostnader. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESK upprepar sin uppmaning (TEN/723) om att ytterligare stärka observationsgruppen för energifattigdom och att inrätta ett nära samarbete med observatoriet för byggnadsbeståndet. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | För europeiska medborgare är det avgörande att ha tillgång till rådgivning, information, planeringshjälp och ekonomisk vägledning. Man räknar med att gemensamma kontaktpunkter för närvarande endast hjälper cirka 100 000 bostadsägare per år med energirenovering, medan potentialen beräknas vara cirka 2 000 000 bostadsägare per år 2030 (1). EESK efterlyser bättre nationell utveckling och samordning av gemensamma kontaktpunkter, tillräcklig finansiering av dessa, gränsöverskridande utbyte av bästa praxis och en närmare uppföljning från kommissionens sida. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESK stöder en utvidgning av det offentliga samrådet om utkasten till nationella byggnadsrenoveringsplaner och föreslår att man särskilt nämner konsumentorganisationer, eftersom de är bäst lämpade att tillhandahålla bedömningar och återkoppling om hur väl program och finansiella instrument når ut till konsumenterna. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EESK noterar att indikatorn för smart beredskap förstärks genom att nödvändiga definitioner, krav och utbyte av data fastställs, men beklagar att bostadshus fortfarande inte är inkluderade och att man ännu inte har infört några resultatkrav. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Mot bakgrund av de omfattande investeringarna, de förväntade innovationerna och de ökade aktivitetsnivåerna i berörda sektorer kommer behovet av kvalificerad, omskolad och fortbildad arbetskraft att öka väsentligt. EESK välkomnar därför kravet på att medlemsstaterna ska främja och finansiera utbildning för att säkerställa kvalificerad arbetskraft inom byggsektorn, och det motsvarande kravet på att inkludera en översikt över kompetensen inom byggsektorn, energieffektivitetssektorn och sektorn för förnybar energi i de nationella byggnadsrenoveringsplanerna. EESK efterlyser en verklig gemenskapsprocess för utbildning och uppgradering inom byggbranschen. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | EESK upprepar sin uppmaning (CCMI/166) till kommissionen och medlemsstaterna att se till att skadliga ämnen avlägsnas i samband med renovering av byggnader, och betonar behovet av säker asbestsanering. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Mot bakgrund av den ökande efterfrågan på laddinfrastruktur som vi ser redan i dag föreslår EESK att kraven skärps, bland annat när det gäller tidigare installation av smarta laddningspunkter i byggnader som inte är bostäder, eventuellt före 2027. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Tillhandahållande av information, rådgivning och finansiering för renovering kommer sannolikt i stor utsträckning att ske på lokal och regional nivå. De lokala och regionala myndigheterna förväntas också i energiprestandadirektivet ligga i framkant med att uppgradera sina byggnader. EESK anser därför att det är viktigt att man på EU-nivå och nationell nivå uppmärksammar och vidtar åtgärder för att samordna arbetet och inkludera lokala och regionala myndigheter, samt att undersöka möjligheterna när det gäller initiativ som borgmästaravtalet. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | För att nå bortom rapportering och främja åtgärder som har betydelse för klimatet före 2030 uppmanar EESK kommissionen att i god tid före 2030 ange maxvärden för koldioxidutsläpp per kvadratmeter och år, justerat efter klimatzonerna. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | EESK stöder en utvidgning av definitionen av ”energi från förnybara energikällor” till att omfatta fler energikällor, särskilt omgivningsenergi som utnyttjas av elektriska anordningar såsom värmepumpar, men föreslår att biomassa och biogas ska definieras som delvis förnybara eftersom endast en mycket liten del av den biomassa som används eller den biogas som produceras kan betraktas som helt förnybar. För begränsad användning under en övergångsperiod, där det inte finns några alternativ, skulle denna bredare definition även kunna omfatta förnybar flytande energi (biobränslen och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung). En ny bilaga till direktivet skulle kunna införas där klimatpåverkan från olika former av biomassa, biogasproduktion och flytande energi fastställs. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | Utöver de klimatskadliga utsläppen och oavsett energibärare får man inte bortse från klassiska luftföroreningar såsom partiklar/findamm, NOx m.fl. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | EESK betonar behovet av att noggrant överväga de praktiska konsekvenserna av att använda den valda definitionen av en ”nollutsläppsbyggnad” som en byggnad med låg energiförbrukning och där all energi som behövs ska produceras på plats eller i anslutna fjärrvärme- och fjärrkylsystem. Definitionen






  a) | reglerar i princip byggnaden som en ”ö” som är dåligt sammankopplad med omgivande elsystem, eftersom endast ett begränsat antal externa förnybara energikällor uttryckligen tillåts, |
| --- | --- | --- |

4.21

a)

reglerar i princip byggnaden som en ”ö” som är dåligt sammankopplad med omgivande elsystem, eftersom endast ett begränsat antal externa förnybara energikällor uttryckligen tillåts,

| b) | inkluderar inte de inbäddade växthusgasutsläppen från användningen av byggnadsmaterial och utsläppen från byggarbetsplatsen. |
| --- | --- |

b)

inkluderar inte de inbäddade växthusgasutsläppen från användningen av byggnadsmaterial och utsläppen från byggarbetsplatsen.

| 4.22 | EESK föreslår att el som producerats externt från förnybara energikällor ska likställas med elproduktion på plats för nollutsläppsbyggnader. Undantagsklausulen i bilaga III, slutet av punkt I, kommer inte på ett generellt plan att skapa de verktyg som behövs för en nationell kostnadseffektiv omställning för att göra byggnader energieffektiva och så att energisystemen försörjs med förnybar energi. Det är mycket billigare per producerad energienhet att utöka det övergripande energisystemet med stora enheter än med små enheter i varje byggnad. Detta är särskilt viktigt under perioder då byggnadens egen produktion inte fungerar (sol/vind). Dessutom kommer flexibilitet i förhållande till elsystemet att sänka kostnaderna både inom byggnaden och i systemet som helhet. |
| --- | --- |

4.22

| 4.23 | Kommissionen föreslår att subventionerna till anläggningar för fossila bränslen ska upphöra från och med 2027. EESK är förvånad över detta, eftersom en rimlig avskrivningsperiod på 15 år innebär att man kommer att subventionera anläggningar som måste fasas ut senast 2040. EESK rekommenderar därför eftertryckligen att tidsfristen tidigareläggs till senast 2025. |
| --- | --- |

4.23

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  https://op.europa.eu/sv/publication-detail/-/publication/423a4cad-df95-11eb-895a-01aa75ed71a1

1

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/120 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/120

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet, om ändring av förordning (EU) 2021/1153 och förordning (EU) nr 913/2010 samt om upphävande av förordning (EU) nr 1315/2013

(COM(2021) 812 final – 2021/0420 (COD))

(2022/C 290/19)

| (2022/C .../19) | Föredragande: Stefan BACK |
| --- | --- |

(2022/C .../19)

Föredragande: Stefan BACK

| Remiss | Europeiska unionens råd, 17.2.2022
  Europaparlamentet, 7.3.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 172 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 25.10.2021 |
| Ansvarig sektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av sektionen | 10.3.2022 |
| Antagande vid plenarsession | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 222/1/7 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 17.2.2022

Europaparlamentet, 7.3.2022

Rättslig grund

Artikel 172 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Beslut av EESK:s plenarförsamling

25.10.2021

Ansvarig sektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av sektionen

10.3.2022

Antagande vid plenarsession

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

222/1/7

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar förslaget med tanke på att den nuvarande TEN-T-förordningen antogs 2013 och att det därför var hög tid att föreslå en ny, uppdaterad ram anpassad till den nuvarande politiska situationen, på basis av lärdomarna från den nuvarande förordningen. Till exempel ska den uppdaterade TEN-T-förordningen utgöra den infrastrukturbas som krävs för ett framgångsrikt genomförande av kommissionens mål i den gröna given, strategin för hållbar och smart mobilitet och handlingsplanen för järnvägen. Dessutom har genomförandet av TEN-T inom den nuvarande ramen inte varit tillfredsställande, och dragits med avsevärda förseningar, och EESK välkomnar därför de skärpta reglerna för genomförandet. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK ställer sig bakom åtgärden att alltmer harmonisera kraven på stomnätet och det övergripande nätet och göra distinktionen mellan dem till en fråga om tidpunkt. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vi stöder också inriktningen på europeiska korridorer som ett sätt att främja effektiva transporter och multimodalitet samt den starka övervakningsmekanismen och de europeiska samordnarnas förstärkta roll. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén välkomnar också mervärdet i form av synergieffekter till följd av en bättre samordning av de europeiska korridorerna med godskorridorerna för järnväg. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK välkomnar att man i förslaget fäster vikt vid sammanhållning i samband med genomförandet av nätet och noterar att detta innebär att sörja för tillgänglighet och konnektivitet för alla regioner i unionen för både person- och godstrafik och effektiv samordning och sammanlänkning mellan fjärrtrafik, regional trafik och närtrafik i respektive fall, samt transporter i urbana knutpunkter. Kommittén välkomnar följaktligen också medlemsstaternas skyldighet enligt artikel 58 i förslaget att säkerställa att nationella transport- och investeringsplaner är förenliga med unionens transportpolitik.
  Effektiva godstransportförbindelser via järnväg med infrastruktur som möjliggör tillräcklig hastighet, vilket bidrar till punktlighet, kommer att göra det möjligt för järnvägen att fullt ut spela sin roll i den intermodala transportkedjan, med tanke på att järnvägstransporternas bristande punktlighet har varit ett stort hinder för att göra multimodalitet, inklusive järnväg, till ett attraktivt alternativ. |
| --- | --- |

1.5

Effektiva godstransportförbindelser via järnväg med infrastruktur som möjliggör tillräcklig hastighet, vilket bidrar till punktlighet, kommer att göra det möjligt för järnvägen att fullt ut spela sin roll i den intermodala transportkedjan, med tanke på att järnvägstransporternas bristande punktlighet har varit ett stort hinder för att göra multimodalitet, inklusive järnväg, till ett attraktivt alternativ.

| 1.6 | När det gäller de två övriga samordnarfunktionerna för det europeiska sjöfartsområdet och ERTMS anser EESK att ett snabbt genomförande av ERTMS också kommer att kräva betydande ekonomiskt stöd, med tanke på de kostnader som det medför. Kommittén välkomnar därför kommissionens förslag om att överväga att undanta offentlig finansiering av ERTMS från anmälningsskyldigheten enligt reglerna om statligt stöd. Vi efterlyser dessutom en genomförbarhetsstudie om genomförandet av ERTMS senast 2030, där man även tar hänsyn till finansieringsfrågor.
  Angående det europeiska sjöfartsområdet vill EESK fästa uppmärksamheten på havsbroar med reguljära och täta färjeförbindelser, som skulle kunna betraktas som likvärdiga med infrastruktur och vara berättigade till medfinansiering som projekt av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

1.6

Angående det europeiska sjöfartsområdet vill EESK fästa uppmärksamheten på havsbroar med reguljära och täta färjeförbindelser, som skulle kunna betraktas som likvärdiga med infrastruktur och vara berättigade till medfinansiering som projekt av gemensamt intresse.

| 1.7 | EESK beklagar att det inte fastslagits någon tidsfrist för när medlemsstaternas rapporter om genomförandet av det övergripande nätet ska vara klara. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK stöder helhjärtat tonvikten vid ett brett, lämpligt och lägligt samråd om planerade projekt med alla berörda parter, och påminner om vårt yttrande från 2012 angående EESK:s möjlighet att fungera som en länk till det civila samhället. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK ser positivt på de allmänna prioriteringar för alla nät som anges i artikel 12, där det föreskrivs att administrativa, tekniska och operativa hinder ska avlägsnas och att användningen av infrastruktur ska optimeras. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Vi uppmanar till underlättande av effektivitetshöjande åtgärder som ska vidtas genomgående i syfte att främja multimodalitet, vilket innebär att man på bästa möjliga sätt utnyttjar alla transportsätts fördelar för att uppnå bästa möjliga resultat, samtidigt som man förbättrar säkerheten och minskar miljöbelastningen. EESK vill särskilt uppmärksamma betydelsen av gränssnittet mellan landtransporter och andra transportsätt, som gör det möjligt för inre vattenvägar, närsjöfart och luftfart att fullt ut bidra till den multimodala kedjan. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Vi anser att en förstärkning av nätets resiliens mot klimatförändringar, naturliga faror och katastrofer orsakade av människan är avgörande för att få till stånd ett nät som skapar ett långsiktigt värde för EU:s medborgare och företag. Resiliensaspekter bör beaktas så tidigt som möjligt i ett projekts planeringsfas. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK påpekar att man i händelse av trafikproblem eller nödsituationer bör ge företräde åt den mest hållbara lösningen. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK ställer sig positiv till att IKT-systemen och deras kapacitet att underlätta utvecklingen av multimodala transporter uppmärksammas. En högprioriterad fråga är att man utvecklar digitaliseringens enorma potential att förbättra transporternas prestanda. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Kommittén vill också uppmärksamma möjligheten att med digitala medel förbättra övervakningen av hur bestämmelserna om arbets- och vilotider efterlevs, särskilt när det gäller järnvägstransporter, och uppmanar till att ett sådant system utvecklas. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESK välkomnar att urbana knutpunkter och multimodala terminaler tas med som specifika delar av TEN-T, eftersom båda är nödvändiga för att transporterna ska fungera smidigt. En multimodal terminal kan betjäna mer än en urban knutpunkt om de funktionella kriterier som fastställs i förslaget är uppfyllda. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Kommittén noterar att järnvägsinfrastrukturen är mycket ojämnt utrustad med faciliteter för järnvägspersonal. Enligt EESK:s åsikt måste infrastrukturen för arbetstagarna åtminstone omfatta säkra resvägar, nattlogi, rastutrymmen med modern standard (i fråga om kyla, värme, hygien), allmänna nyttigheter och sanitetsinrättningar. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESK noterar kraven på rastplatser i artikel 29.2 b, och föreslår att gemensamma miniminormer införs även för dessa. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EESK välkomnar också den ökade tonvikten på förbindelser med grannländer, inbegripet partnerländer som EES-medlemsstaterna och Schweiz, samt anslutningsländerna. Detta mål har fastställts för att främja TEN-T-politikens utvidgning till tredjeländer, inbegripet målen om hållbarhet, sammanhållning, effektivitet och ökade fördelar för användarna. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | EESK välkomnar också den uppmärksamhet som ägnas åt tredjeländers deltagande i TEN-T-projekten, en fråga som berör säkerheten och den allmänna ordningen, och medlemsstaternas skyldighet att anmäla sådant deltagande för att möjliggöra en konsekvensbedömning även utanför den allmänna ramen för granskning av utländska direktinvesteringar i EU. Detta säkerställer också driftskompatibilitet och EU-standarder. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | EESK välkomnar också möjligheten till anpassningar av infrastrukturkomponenter och korridorernas sträckning med hjälp av delegerade akter. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | Kommittén är nöjd med att det nu föreslås en skyldighet om underhåll av TEN-T-infrastrukturen för medlemsstaterna i förordningen. Vi skulle ha uppskattat en övervakningsmekanism även här, samt lämpliga påföljder i händelse av otillräckligt underhåll. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | Vi välkomnar de världstäckande transportinfrastrukturmål som anges i kommissionens konnektivitetsstrategi Global Gateway. |
| --- | --- |

1.22

2.   Bakgrund

| 2.1 | Kommissionen lade fram sitt förslag till en ny förordning som ska ersätta den nuvarande förordningen om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet ((EU) nr 1315/2013) (nedan kallat förslaget) den 14 december 2021 (COM(2021) 812 – 2021/0420 (COD)), som en central åtgärd i den europeiska gröna given och strategin för hållbar och smart mobilitet. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Förslaget bevarar stomnätets och det övergripande nätets struktur i det transeuropeiska transportnätet (TEN-T). För stomnätet är tidsfristen för genomförande fortfarande 2030, med ytterligare milstolpar 2040 för ett utvidgat stomnät och 2050 för det övergripande nätet. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | De fyra särskilda målen i den nuvarande TEN-T-förordningen (effektivitet, sammanhållning, hållbarhet och ökade användarfördelar) bibehålls och vidareutvecklas. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Förslaget syftar till att åtgärda problem med förseningar i utarbetandet och genomförandet av projekt genom att jämka samman nationella och TEN-T-relaterade intressen, mål och ansvarsområden och stärka övervakningen, särskilt när det gäller de europeiska transportkorridorerna och de övergripande prioriteringarna ERTMS och det europeiska sjöfartsområdet, för vilka den europeiska samordnarens roll förstärks och arbetsplanerna ges rättslig kraft genom genomförandeakter. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Genom förslaget säkerställs integreringen av godskorridorerna för järnväg och de europeiska korridorerna genom ändringar av förordning (EU) nr 913/2010, och samordning mellan de båda instrumenten. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | I förslaget introduceras underhåll av TEN-T som en skyldighet för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | I händelse av betydande förseningar i genomförandet av näten får kommissionen, om förseningen inte är objektivt motiverad och problemet inte har lösts inom sex månader, dra tillbaka EU:s medfinansiering. |
| --- | --- |

2.7

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar förslaget, med tanke på att den nuvarande TEN-T-förordningen antogs 2013 och att EU:s transportpolitiska agenda har förändrats avsevärt sedan dess, och även eftersom vitboken om transportpolitiken från 2011 har ersatts av strategin för hållbar och smart mobilitet från 2020, vilken bland annat är inriktad på hållbarhet, digitalisering och främjande av järnväg/multimodalitet. |
| --- | --- |

3.1

Dessutom har erfarenheterna med att genomföra TEN-T inom ramen för den nuvarande TEN-T-förordningen inte varit tillfredsställande, med avsevärda förseningar.

Det var hög tid att föreslå en ram, anpassad till den nuvarande politiska situationen, genom att skapa en infrastruktur som är kompatibel med t.ex. den europeiska gröna given, strategin för hållbar och smart mobilitet och handlingsplanen för järnvägen, på basis av lärdomarna från den nuvarande förordningen. EESK pekade på behovet av en uppdatering i sin utvärderingsrapport från 2020 (1).

| 3.2 | EESK ställer sig bakom åtgärden att alltmer harmonisera kraven på stomnätets och det övergripande nätets infrastruktur, och i allt väsentligt åtskilja de två kategorierna genom att fastställa en tidsfrist till 2030 för genomförandet av stomnätet, en tidsfrist till 2040 för det så kallade utvidgade stomnätet och en tidsfrist till 2050 för det övergripande nätet. När det gäller tidsfristen till 2030 ställer sig kommittén alltjämt tveksam till genomförbarheten, vilket vi gav uttryck för i vår utvärderingsrapport från 2020, men anser att tidsfristen bör bibehållas för att sätta press på medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vi välkomnar också den vikt som fästs vid sammanhållning, inbegripet konnektivitet och tillgänglighet i hela EU, för såväl passagerare som gods, och både när- och fjärrtrafik, samt medlemsstaternas skyldighet att se till att deras nationella åtgärder är samstämmiga med EU:s transportpolitik. Minimikriterier för järnvägsinfrastrukturen kommer att förbättra utsikterna till multimodalitet. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kommittén stöder inriktningen på europeiska korridorer för att främja effektiva transporter och multimodalitet. Vi stöder också den förstärkta rollen för de europeiska samordnarna och den starka övervakningsmekanism som ska säkerställa ett adekvat genomförande i god tid.
  EESK uttrycker sin tillfredsställelse över samordningen i fråga om sträckning och förvaltning mellan godskorridorerna för järnväg och de europeiska korridorerna, vilket bör medföra ett betydande mervärde i form av synergieffekter. |
| --- | --- |

3.4

EESK uttrycker sin tillfredsställelse över samordningen i fråga om sträckning och förvaltning mellan godskorridorerna för järnväg och de europeiska korridorerna, vilket bör medföra ett betydande mervärde i form av synergieffekter.

| 3.5 | EESK noterar att europeiska samordnare också kommer att utses för det europeiska sjöfartsområdet och ERTMS. När det gäller ERTMS understryker EESK behovet av ekonomiskt stöd för att säkerställa ett snabbt genomförande och välkomnar förslaget om att undanta statligt bistånd från kravet om anmälan av statligt stöd. Samordnaren för det europeiska sjöfartsområdet ska se till att sjöförbindelserna integreras i det transeuropeiska transportnätet och att närsjöfartsförbindelser skapas och uppgraderas. Vi vill särskilt understryka att uppgifter som syftar till att säkerställa ett smidigt gränssnitt mellan sjö- och landtransporter och transporter på inre vattenvägar är mycket användbara. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Det europeiska sjöfartsområdet ersätter sjömotorvägarna, som anses vara alltför komplexa. EESK fäster uppmärksamhet vid så kallade havsbroar, dvs. reguljära och täta ro-ro-färjeförbindelser, där färjor nästan fyller samma funktion som en bro. Kommittén undrar om inte sådana havsbroar borde betraktas som förbindelser liknande en infrastrukturkomponent, och vara berättigade till medfinansiering som ett projekt av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Vi beklagar att det inte föreskrivs någon bestämd tidsfrist för när medlemsstaterna ska tillhandahålla information om hur genomförandet av projekt utanför de europeiska korridorerna fortskrider. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK stöder trots det den uppföljnings- och påföljdsmekanism som föreskrivs i händelse av förseningar i genomförandet av projekt utan tillfredsställande förklaring. Kommittén beklagar att den enda tydligt angivna påföljden är att medfinansieringen upphör, och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om t.ex. dagsböter för försummelse så länge förseningen pågår. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK stöder helhjärtat tonvikten på lämpliga samråd med berörda parter, både myndigheter på olika nivåer och det civila samhället, och på utbyte av information om bästa praxis i detta avseende, vilket ska säkerställas av kommissionen. I detta sammanhang påminner EESK om sitt yttrande från 2012 med titeln ”Vitbok om transporter: För ett större deltagande och engagemang från det civila samhällets sida” och utkastet till riktlinjer för allmänhetens och det civila samhällets deltagande i EU:s transportpolitik och transportprojekt, som diskuterades vid en konferens som anordnades av EESK:s permanenta studiegrupp om transporter i Milano den 24–25 oktober 2016. EESK framhåller också detta i sin ovannämnda utvärdering från 2020. Kommittén insisterar på att omfattande samråd måste inledas så tidigt som möjligt, med särskilt fokus på det organiserade civila samhället och med vederbörlig hänsyn till de synpunkter som inkommer. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK uppskattar de ytterligare infrastrukturvillkor som fastställs för att främja uppnåendet av den gröna givens mål att minska koldioxidutsläppen med 90 % före 2050, och den tonvikt som läggs vid miljöaspekter, inklusive externa kostnader, när ett projekt utformas. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Vi noterar de allmänna prioriteringar för alla nät som anges i artikel 12 där det föreskrivs att administrativa, tekniska och operativa hinder ska avlägsnas och att användningen av infrastrukturen ska optimeras (artikel 12.2 c och d). Det är även förenligt med den allmänt välvilliga inställningen till resurseffektivitet och innovation i artikel 43 om hållbara godstransporttjänster. I detta sammanhang understryker EESK vikten av att förbättra nätets resiliens mot katastrofer, vilket bör beaktas redan på planeringsstadiet. Hållbara lösningar bör ges företräde när man löser problem som beror på påfrestningar på nätets resiliens. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESK anser därför att målet bör vara ökad effektivitet överlag, med tanke på att ökad effektivitet inom alla transportsätt kommer att bidra till bättre miljöprestanda, vilket framgår av en nyligen genomförd studie från svenska Naturvårdsverket (2). |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESK uppskattar att medlemsstaterna, när det gäller såväl det övergripande nätet som stomnätet, ska se till att järnvägsinfrastrukturen tillåter en tåglängd på 740 m utan särskilt tillstånd, och anser att man bör överväga att utveckla infrastruktur för tåglängder över 740 m och upp till 1 500 m och 25,0 ton axellast, med förbehåll för socioekonomiska kostnads-nyttoanalyser. En bestämmelse om 740 meters tåg på privata sidospår är också tillämplig på infrastruktur för multimodala transporter. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Vi uppmanar till underlättande av effektivitetshöjande åtgärder som ska vidtas genomgående i syfte att främja multimodalitet, vilket innebär att man på bästa möjliga sätt utnyttjar alla transportsätts fördelar för att uppnå bästa möjliga resultat, samtidigt som man förbättrar säkerheten och minskar miljöbelastningen. EESK vill särskilt uppmärksamma betydelsen av gränssnittet mellan landtransporter och andra transportsätt, som gör det möjligt för inre vattenvägar, närsjöfart och luftfart att fullt ut bidra till den multimodala kedjan. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Beträffande den bestämmelse som nämns i föregående punkt är det också förvånande att den maximala uppehållstid för tåg vid gränsövergångar som föreskrivs för de europeiska transportkorridorerna inte gäller för vare sig stomnätet eller det övergripande nätet. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Det är positivt att IKT-systemen för transporter uppmärksammas för att bland annat underlätta transportförvaltning och informationsutbyte mellan olika transportsätt i syfte att underlätta utvecklingen av multimodala transporter, vilket är en av prioriteringarna för att utveckla hållbara godstransporter. Digitaliseringens enorma potential att förbättra transporternas effektivitet, samstämmighet och hållbarhet bör tillvaratas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EESK instämmer även i att urbana knutpunkter och multimodala terminaler bör ingå som specifika delar av TEN-T. Båda är nödvändiga för att transporterna ska fungera smidigt, de förstnämnda eftersom de är väsentliga för den första och sista kilometern, och de sistnämnda på grund av sin nyckelroll för välfungerande multimodala transporter. Enligt de föreslagna kriterierna för terminalernas placering kan en terminal betjäna flera urbana knutpunkter. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | EESK hänvisar i detta sammanhang till sitt yttrande om intermodala transporter och multimodal logistik, där vi understryker vikten av digitalisering och multimodala terminaler för att utveckla multimodalitet (3). |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | EESK välkomnar den ökade uppmärksamhet som ägnas åt förbindelser med grannländer, inbegripet partnerländer som EES-medlemsstaterna och Schweiz, och anslutningsländerna, särskilt länderna på västra Balkan, vilket beskrivs närmare i kommissionens meddelande om utvidgningen av det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) till tredjeländer i grannskapet. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Kommittén uppmärksammar i detta sammanhang också vikten av att genomföra kommissionens konnektivitetsstrategi Global Gateway (JOIN(2021) 30) för att främja världstäckande investeringar i hållbara, smarta, motståndskraftiga och säkra nät för alla transportsätt och sammanföra alla transportsätt i ett multimodalt system. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | EESK välkomnar vidare den uppmärksamhet som ägnas åt tredjeländers deltagande i TEN-T-projekten och medlemsstaternas skyldighet att anmäla sådant deltagande till kommissionen, så att den kan bedöma hur detta påverkar säkerheten eller den allmänna ordningen i unionen i samtliga fall som inte omfattas av förordning (EU) 2019/452 om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | EESK vill uttrycka sin uppskattning över möjligheten till anpassningar av infrastrukturkomponenter och korridorernas sträckning med hjälp av delegerade akter. Transportflödena förändras, och denna möjlighet till anpassning gör det lättare att säkerställa att nätinfrastrukturen och korridorernas sträckning motsvarar de verkliga transportflödena. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Slutligen är EESK nöjd med att frågan om underhåll av TEN-T-nätet som en skyldighet för medlemsstaterna nu ingår i förslaget, vilket EESK föreslog i sin ovannämnda utvärderingsrapport. |
| --- | --- |

3.23

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK noterar behovet av att tillhandahålla lämpliga infrastrukturfaciliteter så att personal kan vila vid järnvägsstationer. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kommittén noterar, som en uppföljning av den allmänna anmärkningen om digitalisering, att digitaliseringen skulle kunna användas för att övervaka efterlevnaden av sociallagstiftningen, till exempel inom järnvägssektorn. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | När det gäller vägtransporter anser vi att minimikriterier bör fastställas inte bara för skyddade parkeringsområden (artikel 29.2 c) utan även för rastplatser (artikel 29.2 b). |
| --- | --- |

4.3

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Utvärdering av riktlinjerna för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) 2013–2020 – TEN/701.

1

(2)  ”Överflyttning av gods för att uppnå miljökvalitetsmålen? (Modal shift for an environmental lift?)” – rapport 7003, augusti 2021, med en sammanfattning på engelska.

2

(3)  EUT C 374, 16.9.2021, s. 1.

3

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/126 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/126

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2010/40/EU om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag

(COM(2021) 813 final – 2021/0419 (COD))

(2022/C 290/20)

| Föredragande: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Föredragande:

Stefan BACK

| Remiss | Europaparlamentet, 27.1.2022
  Rådet, 28.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 91 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av sektionen | 10.3.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 225/1/5 |

Remiss

Europaparlamentet, 27.1.2022

Rådet, 28.1.2022

Rättslig grund

Artiklarna 91 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av sektionen

10.3.2022

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

225/1/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens förslag, som är helt i samklang med EESK:s rekommendationer i vårt tidigare yttrande om samverkande intelligenta transportsystem, och menar att förslaget tillför ett betydande mervärde med avseende på förbättringar, säkerhet, trygghet och effektivitet. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK välkomnar också att omfattningen av den information som ska tillhandahållas har breddats samt att medlemsstaterna ska vara skyldiga att samarbeta. Särskild uppmärksamhet kan fästas vid det utvidgade tillämpningsområdet för informationsutbyte om gods samt samverkande, uppkopplad och automatiserad mobilitet, inbegripet kommunikation mellan fordon, vilket också avsevärt förbättrar trafiksäkerheten. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kommittén noterar att den förbättrade effektiviteten kommer att gälla både gods- och persontransporter, vilket till exempel gör det möjligt att följa en försändelse. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK uppskattar visserligen behovet av att standardisera informationsutbytet, men understryker ändå behovet av att lämna rimligt utrymme för lokala och företagsspecifika lösningar, där detta är vederbörligen motiverat och proportionerligt, även med beaktande av eventuella effekter på den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén understryker att införandet av intelligenta transportsystem (ITS) måste ske i en bred samhällskontext där man beaktar faktorer långt bortom rent tekniska aspekter, och att det kan komma att uppstå negativa effekter ur både hållbarhets- och resurseffektivitetssynpunkt om man underlåter att göra detta. I anslutning till detta understryker EESK vikten av att ägna tillräcklig uppmärksamhet och tillräckliga resurser åt landsbygdsområdenas behov, inbegripet aspekter som rör allmännyttiga tjänster och alternativa mobilitetssätt såsom gång och cykling. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommittén tar också upp frågan om gemensamt utnyttjande av mobilitetsresurser och vill fästa uppmärksamhet på det eventuella behovet av en delegerad akt om ITS-stöd för detta ändamål, där man exempelvis tar upp tillgången till transportresurser och transportkapacitet, samt sammanläggning av resebehov, och kartlägger matchningsmöjligheter för att optimera kapacitetsutnyttjandet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | En optimerad användning av tillgängliga resurser, med det ökade antalet utsläppsfria fordon, kommer att förbättra hållbarheten. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK ser förslaget som ett viktigt steg i riktning mot ett gemensamt europeiskt dataområde för rörlighet, vilket ger mervärde genom ökad effektivitet samt skapar förutsättningar för förbättrade arbetsvillkor inom transportsektorn, till exempel genom att underlätta efterlevnaden av lagstiftningen om arbets- och vilotider och göra det lättare att hitta och få tillträde till rastplatser. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Vi vill fästa uppmärksamheten på vikten av förtroendeskapande åtgärder för att ett system som bygger på utbyte av resurser och information ska accepteras av allmänheten och fungera väl. Detta innebär bland annat att integritets- och dataskyddet samt skyddet för affärshemligheter måste vara tillfredsställande. Kommittén ser därför fram emot den styrningsram som kommissionen tillkännagav i sitt meddelande om en EU-strategi för data. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | När det gäller fordonsintegrerade data pekar EESK också på behovet av att säkerställa såväl konsumentskydd som rättvis konkurrens, vilket vidareutvecklas i punkt 3.18. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Det är brådskande med en sektorsspecifik förordning om tillgång till fordonsintegrerade data, funktioner och resurser. Kommissionen har hittills inte lagt fram något förslag i frågan. En sådan försening är särskilt negativ för konsumenterna. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK framhåller också behovet av att förbättra inkluderingen av personer med nedsatt rörlighet, och anser att tillgänglighetskraven i direktiv (EU) 2019/882 bör inkluderas i ITS-kraven, eventuellt i form av en delegerad akt. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Slutligen upprepar kommittén sitt erbjudande i ovannämnda yttrande om samverkande intelligenta transportsystem om att bistå kommissionen i dess genomförandeåtgärder genom att fungera som en länk till det civila samhället. |
| --- | --- |

1.13

2.   Bakgrundsinformation

| 2.1 | Kommissionens förslag är en del av genomförandet av kommissionens strategi för hållbar och smart mobilitet från 2020 (nedan kallad strategin) och omställningen av det europeiska transportsystemet. Där beskrivs på vilka områden digitaliseringen har en nyckelroll för att göra transportsystemet sömlöst och mer effektivt. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Intelligenta transportsystem (ITS) har en central roll när det gäller att skapa ett uppkopplat och automatiserat multimodalt mobilitetssystem som kommer att förbättra transporternas effektivitet, säkerhet och hållbarhet. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Det föreliggande förslaget läggs fram i linje med kommissionens meddelande om en EU-strategi för data (COM(2020) 66), i syfte att bidra till genomförandet av målen i den gröna given och rusta Europa för den digitala tidsåldern. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ITS-direktivet (2010/40/EU) behöver uppdateras för att möta utmaningarna i samband med den tekniska utvecklingen av ITS och särskilt för att förbättra samarbetet mellan berörda aktörer och tillgången till ITS-tjänster. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Förslaget om en uppdatering av ITS-direktivet ingår i ett lagstiftningspaket som fokuserar på målen om att minska koldioxidutsläppen, om digitalisering och om förbättrad resiliens hos transportinfrastrukturen. Till exempel innehåller både förslaget till översyn av TEN-T-förordningen (1) och meddelandet om EU:s nya ram för mobilitet i städer (2) bestämmelser om införandet av ITS-tjänster såsom tillhandahållande av säkerhetsrelaterad information och mobilitetsutveckling i städer. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ITS-direktivet kommer att vara ett viktigt inslag i genomförandet av det gemensamma europeiska dataområdet för rörlighet, som är ett av de dataområden som planeras för strategiska sektorer inom ramen för EU-strategin för data. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Genom förslaget ändras ITS-direktivet så att datatillgång och införande av ITS-tjänster läggs till i direktivets tillämpningsområde. De prioriterade åtgärdsområdena har omstrukturerats så att de stämmer bättre överens med de olika typerna av ITS-tjänster.






  — | En nationell åtkomstpunkt för datautbyte håller på att inrättas i varje medlemsstat. Det blir obligatoriskt att utbyta/tillhandahålla data på ett antal områden, och data kommer i stor utsträckning också att vidarebefordras till berörda aktörer. |
| --- | --- | --- |

2.7

—

En nationell åtkomstpunkt för datautbyte håller på att inrättas i varje medlemsstat. Det blir obligatoriskt att utbyta/tillhandahålla data på ett antal områden, och data kommer i stor utsträckning också att vidarebefordras till berörda aktörer.

| — | Medlemsstaterna ska också vid behov samarbeta med relevanta berörda aktörer om de operativa aspekterna av genomförandet. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna ska också vid behov samarbeta med relevanta berörda aktörer om de operativa aspekterna av genomförandet.

| — | I ett nytt avsnitt i bilaga I om prioriterade områden fastställs bestämmelser om en roll för data vid spårning av fraktgods och det finns även ett nytt avsnitt om samverkande, uppkopplade och automatiserade mobilitetstjänster. |
| --- | --- |

—

I ett nytt avsnitt i bilaga I om prioriterade områden fastställs bestämmelser om en roll för data vid spårning av fraktgods och det finns även ett nytt avsnitt om samverkande, uppkopplade och automatiserade mobilitetstjänster.

| — | Det finns också bestämmelser om dataskydd och integritet. |
| --- | --- |

—

Det finns också bestämmelser om dataskydd och integritet.

| — | Ett viktigt inslag är att kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter för att uppdatera vissa informationskrav. |
| --- | --- |

—

Ett viktigt inslag är att kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter för att uppdatera vissa informationskrav.

| — | Medlemsstaterna ska regelbundet rapportera till kommissionen om genomförandet av direktivet. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna ska regelbundet rapportera till kommissionen om genomförandet av direktivet.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar kommissionens förslag, som är helt i samklang med den utveckling som vi rekommenderar i vårt yttrande om samverkande intelligenta transportsystem (3). Kommittén anser att det uppdaterade ITS-system som kommissionen nu föreslår har ett betydande mervärde, både när det gäller förbättrad trygghet och säkerhet samt ökad effektivitet, inte bara med hänsyn till förbättrade och säkrare trafikflöden utan också som stödfunktion för en effektiv logistik. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK välkomnar därför också att omfattningen av den information som ska tillhandahållas har breddats och att medlemsstaterna kommer att vara skyldiga att samarbeta. Vi uppskattar särskilt att bestämmelserna om informationsutbyte beträffande godstransporter har fått ett utvidgat tillämpningsområde och att den information som ska ingå har utökats till att omfatta samverkande, uppkopplad och automatiserad mobilitet. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kommittén förutsätter att det föreslagna informationssystemet även kommer att omfatta kommunikation mellan fordon, vilket vi redan efterfrågat i vårt yttrande om den europeiska strategin för samverkande intelligenta transportsystem. EESK påminner om att kommunikation mellan fordon bidrar starkt till att förebygga trafikolyckor. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Vi utgår från att det uppgraderade system för informationsutbyte som nu föreslås kommer att tillföra ett mervärde i form av ökad effektivitet för både passagerar- och godstransporter och även att det nu kommer att bli lättare för de inblandade att t.ex. följa en fraktförsändelse, eftersom relevant information nu också kommer att vidarebefordras till relevanta berörda aktörer. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kommittén noterar att den information som ska utbytas i detta skede till stor del är standardiserad, och upprepar därför sin åsikt att det är viktigt ge rimligt utrymme för lokala och företagsspecifika lösningar, när detta är vederbörligen motiverat och proportionerligt, även med beaktande av eventuella effekter på den inre marknaden. EESK utgår från att detta inte utgör något problem så länge som den information som matas in i det föreslagna systemet uppfyller de fastställda standarderna. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kommittén noterar att införandet av intelligenta transportsystem (ITS) måste ske i en bred samhällskontext, och att det inte automatiskt leder till ett klimatvänligt transportsystem. Digitaliseringen av transportsätten i sig (t.ex. automatiserad mobilitet med bil) kan till och med vara kontraproduktiv ur miljöpolitisk synpunkt. Intelligenta transportsystem bör utvecklas, främjas och användas för att få fram ett klimatvänligt mervärde. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Ett effektivt kollektivtrafiksystem som en del av tjänster av allmänt (ekonomiskt) intresse, kompletterat med cykling och gång, är avgörande för hållbar mobilitet. EESK förespråkar ett främjande av intelligenta transportsystem för att stärka och komplettera kollektivtrafiken. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | En rent teknikorienterad syn på utvecklingen av intelligenta transportsystem kan leda till att man misslyckas med att bidra till uppnåendet av de fastställda målen och resultaten – till exempel bidraget från system för bildelning i tätorter som redan har välutvecklade kollektivtrafiksystem. Automatiserad bilkörning är kanske heller inte en framtidsorienterad lösning för städer, särskilt inte på platser med trafikstockningar och där man har ont om offentliga ytor. EESK vidhåller därför att de stora mobilitetsinnovationerna elektrifiering, automatisering och delning kommer att ge störst mervärde om de planeras och genomförs med vederbörlig hänsyn till samhällsbehov såsom tillgänglighet, effektivitet och allmännyttiga tjänster. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Under samråden med berörda parter framkom många farhågor kring den territoriella täckningen. EESK beklagar att man i förslaget inte tar upp utveckling av intelligenta transportsystem för att täcka landsbygdsområdenas behov, som en separat fråga i förhållande till utvecklingen i stadsområden. Vi rekommenderar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt att utvidga ITS-systemen till landsbygdsområden, eftersom tillgången till offentliga tjänster och infrastruktur av hög kvalitet är en viktig förutsättning för livet i sådana områden. I ett separat meddelande från kommissionen med titeln ”En långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden” (4) anges det också att grundläggande tjänster och tillhörande infrastruktur i dessa områden är avgörande för att säkerställa social och ekonomisk integration. På EU-nivå bör man därför måna om att landsbygdsområdena kan dra nytta av de lösningar som tillhandahålls genom ITS. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Detta kan vara av särskilt intresse för ett effektivt utnyttjande av transportkapaciteten i landsbygdsområden. Transporter orsakar inte bara skador i form av utsläpp utan även genom användningen av transportresurser. Vi rekommenderar att kommissionen, när så är lämpligt, överväger att anta delegerade akter för att ta itu med fördelningen av de resurser som stöds av ITS. Det bör inbegripa smart, digitalt understödd sammanläggning av resebehov och delning av outnyttjad kapacitet (läs samåkning), vilket särskilt skulle behövas på landsbygden, där den tillgängliga transportkapaciteten blir alltmer begränsad och där det blir allt svårare att bygga upp ny kapacitet på grund av avstånden. Sådana intelligenta system bör göra det möjligt att utbyta information om användningen av fordonet och att fylla på med ytterligare passagerare eller gods i det befintliga systemet. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Det är bra att förslaget, utöver att främja utsläppsfria fordon, även kommer att bidra till mer hållbara transporter genom tjänster för delad rörlighet, för att leda fram till nettonollutsläpp senast 2050. Genom att göra vägtrafiken smidigare och minska trafikstockningar uppfyller vi våra miljömål på flera sätt. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Kommittén uppskattar att den förstärkning av ITS-systemet som nu föreslås kan ses som ett första steg i riktning mot ett gemensamt europeiskt dataområde för rörlighet, vilket skulle medföra ett betydande mervärde i form av ökad effektivitet. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Det är uppenbart att inrättandet av ett sådant område skulle underlätta tillhandahållandet av mobilitet som en tjänst med avseende på både passagerare och gods och kanske kan förbättra arbetsvillkoren inom transportsektorn. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESK välkomnar ITS för säker parkering för yrkesförare i det transeuropeiska motorvägsnätet. Telematikapplikationer för säker parkering kan underlätta efterlevnaden av lagstadgade kör- och vilotider. EESK påpekar dock att det grundläggande problemet för både företag och yrkesförare är att infrastrukturen för rastplatser vid motorvägar är otillräcklig, vilket leder till överfyllda parkeringar nattetid. Infrastrukturutvecklingen måste gå hand i hand med de ITS-baserade tjänsterna (t.ex. reserverade parkeringsplatser). |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESK vill mot bakgrund av detta än en gång understryka vikten av att bygga upp förtroende och det faktum att ingen skyldighet att tillhandahålla information får inkräkta på affärshemligheter och integritets- och dataskyddet. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | När det gäller kommissionens rätt att anta delegerade akter för att uppdatera specifika informationskrav noterar EESK behovet av lika spelregler och förtroende för alla som deltar i ”datadelning”. Kommittén ställer sig bakom det utvidgade tillämpningsområdet för ITS-direktivet och det mervärde som det tillför. Vi noterar också att det finns förtroendeproblem beträffande datadelning och ett behov av att inrätta en ram för styrning av de europeiska dataområdena, särskilt på strategiska områden såsom mobilitet, i enlighet med kommissionens meddelande om en EU-strategi för data (5). |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Här vill EESK också betona att det är viktigt att informationen i systemet endast används för ITS-ändamål och inte för andra ändamål. Kommittén framhåller på nytt betydelsen av ett effektivt integritets- och dataskydd i samband med införandet av intelligenta transportsystem. Den allmänna dataskyddsförordningen ger dock inte tillräckligt skydd när man vid anonymisering av data använder teknik (t.ex. mobilitetsmönster i fordonsdata, ansiktsigenkänning osv.) som gör det möjligt att dra slutsatser om enskilda personer eller till och med diskriminera personer genom algoritmer. Beträffande användningen av personuppgifter på arbetsplatsen måste arbetstagare, deras företrädare och fackföreningar få tycka till och kunna lägga in veto. EESK betonar att denna potentiella risk måste undanröjas genom artikel 10 i förslaget (bestämmelser om dataskydd och integritet). Detta är särskilt viktigt för att stärka förtroendet för systemet och acceptansen i samhället i stort. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Vi noterar att konsumenterna måste behålla kontrollen över de data som delas: deras personuppgifter när de bokar tjänster eller biljetter, samt de data som deras bilar delar med tjänsteleverantörer eller infrastruktur. Under alla omständigheter måste konsumenterna stå i centrum och deras data skyddas, i full överensstämmelse med den allmänna dataskyddsförordningen. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Tillgången till fordonsintegrerade data måste slutligen regleras till förmån för data- och konsumentskyddet samt rättvis konkurrens. Om fordonsintegrerade data överlåts på biltillverkarna leder det till monopol och en dominerande ställning på marknaden och en risk för missbruk. Kommissionen har länge uppmanats att lägga fram ett lagstiftningsförslag och har sänt positiva signaler i detta avseende, till exempel i den ovannämnda datastrategin, dock utan att ta steget till att lägga fram ett förslag. Denna försening är särskilt negativ ur konsumentsynpunkt och för konsumenternas möjligheter att ha kontroll över sina data och göra alternativa, välgrundade val. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Digitaliseringen kan minska den brist på inkludering som personer med nedsatt rörlighet drabbas av i sitt dagliga liv. I detta avseende bör uttryckliga tillgänglighetskrav enligt direktiv (EU) 2019/882 fastställas för alla ITS-sektorer i detta direktiv. Det räcker inte att endast nämna denna fråga i ett skäl, där man tar upp möjligheten att utveckla tillgänglighetsfunktioner för personer med nedsatt rörlighet i multimodala digitala mobilitetstjänster. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Det planerade utbytet av och den planerade tillgången till data om vägar och motorvägar (körförbud, hastighetsbegränsningar, realtidsdata om vägavspärrningar, vägarbeten osv.) i bilaga III bör välkomnas. I detta sammanhang skulle EESK vilja uppmuntra utvecklingen av intelligenta trafikledningssystem som i tidsmässigt hänseende kan jämna ut trafiken av (transit)vägtransporter på motorvägar och på så sätt garantera trafiksäkerheten och trafikflödet. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | I samband med detta noterar vi att kommissionen i sitt arbete med att uppdatera förteckningen över obligatoriska uppgifter har för avsikt att begära in synpunkter från Europeiska rådgivande gruppen för ITS. Här upprepar EESK sitt erbjudande i ovannämnda yttrande om att bistå kommissionen genom att fungera som en länk till det civila samhället. |
| --- | --- |

3.22

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Förordning (EU) 1315/2013.

1

(2)  COM(2021) 1811.

2

(3)  EUT C 288, 31.8.2017, s. 85, och COM(2016) 766 final.

3

(4)  ”En långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden – för starkare, sammanlänkade, resilienta och välmående landsbygdsområden 2040” – COM(2021) 345.

4

”

(5)  COM(2020) 66.

5

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/131 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/131

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: EU:s markstrategi för 2030 – Frisk mark till förmån för människor, livsmedel, natur och klimat

[COM(2021) 699 final]

(2022/C 290/21)

| Föredragande: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |

Föredragande:

Arnaud SCHWARTZ

| Remiss | Europeiska kommissionen, 20.12.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 8.3.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 169/0/5 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 20.12.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

8.3.2022

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

169/0/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens meddelande om en markstrategi för 2030, och vill gärna regelbundet informeras och aktivt bidra till utarbetandet av förslaget till markskydd. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Mark är en strategisk och hotad ekonomisk resurs och miljöresurs och förtjänar en ram av mål, program och regler. Vi uppmanar kommissionen att främja en europeisk rättslig ram som på ett ändamålsenligt sätt kan förebygga markförstöring, stödja återställandeprogram och fastställa en färdplan mot en god markhälsa. Kommittén efterlyser också en nödvändig tilldelning av resurser från EU-budgeten för genomförandet av markstrategin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | För genomförandet av strategin planerar kommissionen att anta en lag om markhälsa. EESK rekommenderar dock att man genomför den planerade konsekvensbedömningen och sedan beslutar om de lämpligaste instrumenten. EESK rekommenderar också att ramen bygger på följande principer, för att säkerställa lika villkor för alla berörda aktörer som är verksamma inom de ekonomiska sektorer som är kopplade till marken och dess användning:






  — | En tydlig definition av ”frisk mark”, indikatorer och tröskelvärden som tagits fram på en vetenskapligt sund grund. |
| --- | --- | --- |

1.3

—

En tydlig definition av ”frisk mark”, indikatorer och tröskelvärden som tagits fram på en vetenskapligt sund grund.

| — | Tydliga mål för 2030 på grundval av definitionen av ”frisk mark”. |
| --- | --- |

—

Tydliga mål för 2030 på grundval av definitionen av ”frisk mark”.

| — | En adekvat nivå av miljöskydds- och klimatåtgärder. |
| --- | --- |

—

En adekvat nivå av miljöskydds- och klimatåtgärder.

| — | Full respekt för subsidiaritetsprincipen, med tanke på markens heterogenitet, mångfalden av användningsområden och krav på användning, de olika geologiska, klimatiska och landskapsmässiga förhållandena samt de olika faror och nationella regler som redan finns. |
| --- | --- |

—

Full respekt för subsidiaritetsprincipen, med tanke på markens heterogenitet, mångfalden av användningsområden och krav på användning, de olika geologiska, klimatiska och landskapsmässiga förhållandena samt de olika faror och nationella regler som redan finns.

| — | Prioritering av åtgärder för utbildning, rådgivning, kunskapsöverföring och incitament för markskydd framför ytterligare rättsliga skyldigheter. |
| --- | --- |

—

Prioritering av åtgärder för utbildning, rådgivning, kunskapsöverföring och incitament för markskydd framför ytterligare rättsliga skyldigheter.

| — | En administrativ börda som är rimlig och ekonomiskt överkomlig för alla aktörer. |
| --- | --- |

—

En administrativ börda som är rimlig och ekonomiskt överkomlig för alla aktörer.

| 1.4 | Kommittén rekommenderar en så bred diskussion som möjligt, med ekonomiska och sociala aktörer samt med organisationer i det civila samhället, om innehållet i lagstiftningsinitiativet. Av denna anledning uppmanar vi kommissionen att lägga fram ett förslag så snart som möjligt, för att ge tid för diskussion före omröstningen om texten inom innevarande mandatperiod. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén framhåller behovet av att ta itu med alla aspekter av markförstöring, med särskild tonvikt på markförorening, ianspråktagande av mark genom stadsutveckling och infrastruktur samt på utarmning av organiskt material i jordbruksmark, eftersom dessa fenomen har en särskilt djup och potentiellt oåterkallelig inverkan på markens hälsa och dess kapacitet att tillhandahålla ekosystemtjänster. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Det finns en stor mångfald av mark i Europa, vilket återspeglar skillnader i klimat, geologi och markanvändning. Hoten mot marken skiljer sig också åt i fråga om typ och intensitet, och därför måste den politik som utformas för att förhindra markförstöring anpassas till olika geografiska och kulturella sammanhang. Lagstiftningen om markskydd i medlemsstaterna är heterogen och fragmenterad, och många hot mot marken tas inte upp i ett antal medlemsstaters politik och lagstiftning. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén framhåller också det avgörande och brådskande behovet av att ta itu med den av människan förorsakade inverkan på marken till följd av klimatförändringarna. Därför rekommenderar vi starkt att man i EU:s nya markstrategi integrerar åtgärder mot erosion och ökenspridning med koppling till extrema översvämningar, torrperioder och bränder. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Kommittén är ytterst oroad över ianspråktagande av mark till följd av urbaniseringsprocesser, där det i de flesta fall handlar om bördig mark på slätter och i kustområden. Målet om ”inget ianspråktagande av mark”, som ska uppnås senast 2050, måste åtföljas av incitament för att uppmuntra återanvändning av övergivna områden och återställande av oanvända hårdgjorda ytor. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Kommittén anser att det är en prioritering, i linje med utmaningen om en cirkulär och resurseffektiv ekonomi, att trygga den ekologiska produktiviteten hos marken i Europa och därmed minska avtrycket av EU:s efterfrågan gentemot tredjeländer. Vi anser att det är en absolut prioritering att slutföra initiativen om garantier för avskogningsfria produkter i internationell handel. |
| --- | --- |

1.9

2.   Bakgrund

| 2.1 | Den 20 maj 2020 offentliggjorde kommissionen sitt förslag till en EU-strategi för biologisk mångfald 2030. I detta meddelande betonar kommissionen att ”marken är en extremt viktig icke-förnybar resurs – den är av vital betydelse för mänsklig och ekonomisk hälsa och för produktionen av livsmedel och nya läkemedel” (1), och framhåller behovet av att hantera markexploatering och restaurera markekosystem. I meddelandet tillkännager kommissionen sitt åtagande att uppdatera den temainriktade strategin för markskydd under 2021 och att bilda ett uppdrag på området ”markhälsa och livsmedel” inom ramen för Horisont Europa, för att ta fram lösningar för att återställa markhälsa och markfunktioner. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Den 28 april 2021 antog Europaparlamentet en resolution om markskydd i vilken parlamentet betonade behovet av att skydda, hållbart förvalta och återställa marken i Europa, att upprätthålla markens många roller och dess kapacitet att stödja produktionen av hälsosamma livsmedel och råvaror och att försörja samhället med en mängd ekosystemtjänster. I resolutionen betonas det att frisk mark är avgörande för att uppnå målen i den europeiska gröna given, inbegripet klimatneutralitet och återställande av biologisk mångfald. Man beklagar också avsaknaden av lika villkor mellan medlemsstaterna när det gäller deras olika markskyddssystem, och kommissionen uppmanas att ”utforma en EU-omfattande gemensam rättslig ram, med full respekt för subsidiaritetsprincipen, för markskydd och hållbar markanvändning”. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Den 9 juni 2021 välkomnade Europaparlamentet förslaget om EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 och antog en resolution där man, bland nästan 200 rekommendationer, kraftigt understryker att markens biologiska mångfald har en central roll. Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen att lägga fram ett förslag om inrättande av en gemensam rättslig ram för skydd av mark och ”för effektiv integrering av detta skydd i all relevant EU-politik”. I sin resolution påpekar parlamentet också att ”EU har förbundit sig att uppnå markförstörelseneutralitet senast 2030”, men att detta mål sannolikt inte kommer att nås, vilket framgår av slutsatserna i revisionsrättens särskilda rapport (2). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Som en del av EU:s strategi för biologisk mångfald offentliggjorde kommissionen den 17 november 2021 sitt förslag till EU:s markstrategi, med undertiteln ”Frisk mark till förmån för människor, livsmedel, natur och klimat”. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kommissionens förslag uppgraderar den tidigare markstrategin i linje med det strategiska uppdraget i den europeiska gröna given för att ta itu med klimatkrisen och krisen för den biologiska mångfalden och lägga grunden för en EU-ambition för globala insatser för marken. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Strategin syftar till att ge ett avgörande bidrag till att uppnå många mål i den gröna given, inbegripet följande: bekämpa ökenspridning och återställa skadad mark och jord, och sträva efter en värld utan nettoförstöring av mark senast 2030 (mål för hållbar utveckling 15.3); bidra till en minskning av växthusgasutsläppen; uppnå god ekologisk och kemisk status i yt- och grundvatten senast 2027; minska näringsämnesförlusterna med 50 % och den totala användningen av och risken med bekämpningsmedel med 50 % senast 2030; minska markföroreningarna till nivåer som inte längre anses vara skadliga för människors hälsa och de naturliga ekosystemen, och på så sätt uppnå en giftfri miljö senast 2050; och, senast 2050, inget ianspråktagande av mark (3). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Strategin innehåller en definition av s.k. frisk mark, dvs. mark som är i gott kemiskt, biologiskt och fysiskt skick och därmed kontinuerligt kan tillhandahålla så många av sina förväntade ekosystemtjänster som möjligt, såsom livsmedel och biomassa, lagring och filtrering av vatten, mineralämnenas cykel, främjande av liv och biologisk mångfald, kollagring och främjande av mänsklig verksamhet, landskap och kulturarv. Denna definition överensstämmer med den som getts av FN-organisationer (4). Enligt strategins vision ska god markhälsa uppnås senast 2050, genom åtaganden om hållbar markanvändning och återställandeinsatser. Kommissionen uppskattar att omkring 60–70 % av marken i EU för närvarande inte är vid god hälsa som ett direkt resultat av rådande förvaltningsmetoder (5), med stora skillnader mellan olika länder, men menar att ett mål om att 75 % av marken ska vara frisk senast 2030 är både genomförbart och nödvändigt, genom en radikal förändring av nuvarande markförvaltningsmetoder (6). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Strategin syftar till att säkerställa samma skyddsnivå för mark som för vatten och luft genom att åtgärda bristen på markskyddslagstiftning på EU-nivå. Kommissionen aviserar därför en lag om markhälsa som ska utarbetas senast 2023, efter en konsekvensbedömning, en subsidiaritetskontroll och ett samråd med berörda parter och medlemsstaterna. Den nya lagen om markhälsa bör ta itu med de gränsöverskridande effekterna av markförstöring och säkerställa politisk samstämmighet på EU-nivå och nationell nivå för att uppnå strategins mål. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Strategin omfattar en kombination av nya frivilliga och rättsligt bindande åtgärder som ska utvecklas med full respekt för subsidiaritetsprincipen och bygga vidare på befintlig nationell markpolitik som syftar till att






  — | förstärka skyddet av organiska jordar och torvmarker, |
| --- | --- | --- |

2.9

—

förstärka skyddet av organiska jordar och torvmarker,

| — | stödja kommissionens initiativ för hållbara kolkretslopp, bl.a. genom att belöna metoder för koldioxidbindning i jordbruksmark, |
| --- | --- |

—

stödja kommissionens initiativ för hållbara kolkretslopp, bl.a. genom att belöna metoder för koldioxidbindning i jordbruksmark,

| — | stödja återanvändning av uppgrävd jord, inbegripet införande av ett ”pass” för att säkerställa att den transporteras, behandlas och återanvänds på ett säkert sätt, |
| --- | --- |

—

stödja återanvändning av uppgrävd jord, inbegripet införande av ett ”pass” för att säkerställa att den transporteras, behandlas och återanvänds på ett säkert sätt,

| — | kräva att medlemsstaterna senast 2023 fastställer nationella mål för minskning av mark som tas upp av ny bebyggelse och infrastruktur i linje med målet ”inget nettoianspråktagande av mark” senast 2050, och införa en hierarki för bättre användning av stadsmark, prioritera återanvändning av den bebyggda miljön och fasa ut lokala skatteförmåner för omvandling av jordbruksmark till bebyggda miljöer, |
| --- | --- |

—

kräva att medlemsstaterna senast 2023 fastställer nationella mål för minskning av mark som tas upp av ny bebyggelse och infrastruktur i linje med målet ”inget nettoianspråktagande av mark” senast 2050, och införa en hierarki för bättre användning av stadsmark, prioritera återanvändning av den bebyggda miljön och fasa ut lokala skatteförmåner för omvandling av jordbruksmark till bebyggda miljöer,

| — | främja återvinning av organiskt material såsom kompost, rötrester, avloppsslam, bearbetad gödsel och andra jordbruksrester på ett säkert och hållbart sätt, |
| --- | --- |

—

främja återvinning av organiskt material såsom kompost, rötrester, avloppsslam, bearbetad gödsel och andra jordbruksrester på ett säkert och hållbart sätt,

| — | bedöma, skydda och återställa markens biologiska mångfald, |
| --- | --- |

—

bedöma, skydda och återställa markens biologiska mångfald,

| — | integrera och samordna mark- och vattenförvaltning och främja antagandet av naturbaserade lösningar för förvaltning av ytvatten och regnvatten, |
| --- | --- |

—

integrera och samordna mark- och vattenförvaltning och främja antagandet av naturbaserade lösningar för förvaltning av ytvatten och regnvatten,

| — | stödja hållbar markförvaltning inom jordbruket, |
| --- | --- |

—

stödja hållbar markförvaltning inom jordbruket,

| — | övervaka ökenspridningstendenser och vidta åtgärder för att begränsa och förhindra markförstöring, |
| --- | --- |

—

övervaka ökenspridningstendenser och vidta åtgärder för att begränsa och förhindra markförstöring,

| — | förebygga markförorening genom att reglera och begränsa användningen och utsläppen av mikroplaster, polyfluoralkylämnen (PFAS) och andra giftiga kemikalier i marken, |
| --- | --- |

—

förebygga markförorening genom att reglera och begränsa användningen och utsläppen av mikroplaster, polyfluoralkylämnen (PFAS) och andra giftiga kemikalier i marken,

| — | samarbeta med medlemsstaterna för att identifiera förorenade områden och sanera dem, |
| --- | --- |

—

samarbeta med medlemsstaterna för att identifiera förorenade områden och sanera dem,

| — | bedöma om det är möjligt att införa ett markhälsointyg för marktransaktioner, |
| --- | --- |

—

bedöma om det är möjligt att införa ett markhälsointyg för marktransaktioner,

| — | förbättra markövervakningen och användningen av digitala verktyg för hantering av näringsämnen, |
| --- | --- |

—

förbättra markövervakningen och användningen av digitala verktyg för hantering av näringsämnen,

| — | i hög grad finansiera forskningsverksamhet om markens biologiska mångfald och lösningar på markförstöring och markförorening, samt |
| --- | --- |

—

i hög grad finansiera forskningsverksamhet om markens biologiska mångfald och lösningar på markförstöring och markförorening, samt

| — | genomföra åtgärder för kommunikation, utbildning och medborgarengagemang för att främja markhälsa. |
| --- | --- |

—

genomföra åtgärder för kommunikation, utbildning och medborgarengagemang för att främja markhälsa.

| 2.10 | I sitt yttrande NAT/713 från 2017 med titeln ”Markanvändning för hållbar livsmedelsproduktion och ekosystemtjänster” höll EESK med om den avgörande betydelsen av en uppdaterad unionspolitisk ram för hållbar användning och skydd av mark, särskilt när det gäller jordbruksmark, inbegripet en definition av gott marktillstånd, en enhetlig terminologi och enhetliga kriterier för övervakning, och pekade på behovet av att principerna om hållbar markförvaltning införlivas i EU:s politiska åtgärder. |
| --- | --- |

2.10

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Kommittén välkomnar kommissionens förslag om en europeisk markstrategi för 2030, som är starkt förankrad i ramen för den gröna given och dess vision om att omvandla hoten från klimatförändringar, förlust av biologisk mångfald och miljöförstöring till en möjlighet att omvandla EU till en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kommittén erkänner den strategiska betydelsen av frisk mark, som i sin helhet och mångfald utgör en av de viktigaste naturtillgångar som medborgarna kan lita på för sitt välbefinnande och sin trygghet. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kommittén är medveten om att mark är en unik och begränsad resurs som hotas av en mängd påfrestningar. Markförstöring och den därmed sammanhängande förlusten av bördighet kan bidra till det europeiska fotavtrycket på global mark, vilket leder till ett ökat beroende av import av livsmedelsråvaror och andra råvaror än livsmedel från tredjeländer där ökningen av olämplig odling ger upphov till markförstöringsprocesser i samband med avskogning och utsläpp av växthusgaser. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kommittén understryker det absoluta kravet och behovet av att slutföra initiativen om garantier för avskogningsfria produkter i handeln med tredjeländer. Vi anser också att det är en prioritering, i linje med utmaningen att skapa en cirkulär och resurseffektiv ekonomi, att minska effekterna av den interna efterfrågan genom att skydda och återställa den europeiska markens ekologiska produktivitet på lång sikt. En mer hållbar användning av marken baserad på agroekologiska principer kan göra stor skillnad, på både europeisk och global nivå, när det gäller att uppnå målen i den europeiska gröna given och målen för hållbar utveckling i FN:s Agenda 2030. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Det är nödvändigt att komma bort ifrån den snäva synen på mark som en ren plattform för bosättningar och verksamhet. Eftersom mark är ett komplext biotiskt system och försörjningen av ekosystemtjänster och viktiga varor är beroende av den krävs det att marken förvaltas genom lämplig styrning, bland annat av dem som äger och brukar den, ansvar från lokala förvaltare och en roll för nationella regeringar. Det behövs ett europeiskt ledarskap, eftersom utmaningarna i samband med tryggad livsmedelsförsörjning, vattenmagasinering, bevarande av den biologiska mångfalden och åtgärder mot klimatförändringarna är strikt kopplade till god markförvaltning. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kommittén betonar att man i markstrategin måste använda rättvisa metoder och verktyg, i enlighet med subsidiaritetsprinciperna, för en hållbar markförvaltning: varje styresnivå för mark måste ges lämpliga uppgifter och ansvarsområden samt tillräckliga resurser vid tilldelningen av medel. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt att stödja små landsbygdssamhällen. Kommittén efterlyser också ökad delaktighet för medborgare, det civila samhällets organisationer, fackföreningar och företag, med delade ansvarsområden och resurser för att uppnå målet att bekämpa markförstöring. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | För genomförandet av strategin planerar kommissionen att anta en lag om markhälsa. EESK rekommenderar dock att man genomför den planerade konsekvensbedömningen och sedan beslutar om de lämpligaste instrumenten. EESK rekommenderar också att ramen bygger på följande principer, för att säkerställa lika villkor för alla berörda aktörer som är verksamma inom de ekonomiska sektorer som är kopplade till marken och dess användning:






  — | En tydlig definition av ”frisk mark”, indikatorer och tröskelvärden som tagits fram på en vetenskapligt sund grund. |
| --- | --- | --- |

3.7

—

En tydlig definition av ”frisk mark”, indikatorer och tröskelvärden som tagits fram på en vetenskapligt sund grund.

| — | Tydliga mål för 2030 på grundval av definitionen av ”frisk mark”. |
| --- | --- |

—

Tydliga mål för 2030 på grundval av definitionen av ”frisk mark”.

| — | En adekvat nivå av miljöskydds- och klimatåtgärder. |
| --- | --- |

—

En adekvat nivå av miljöskydds- och klimatåtgärder.

| — | Full respekt för subsidiaritetsprincipen, med tanke på markens heterogenitet, mångfalden av användningsområden och krav på användning, de olika geologiska, klimatiska och landskapsmässiga förhållandena samt de olika faror och nationella regler som redan finns. |
| --- | --- |

—

Full respekt för subsidiaritetsprincipen, med tanke på markens heterogenitet, mångfalden av användningsområden och krav på användning, de olika geologiska, klimatiska och landskapsmässiga förhållandena samt de olika faror och nationella regler som redan finns.

| — | Prioritering av åtgärder för utbildning, rådgivning, kunskapsöverföring och incitament för markskydd framför ytterligare rättsliga skyldigheter. |
| --- | --- |

—

Prioritering av åtgärder för utbildning, rådgivning, kunskapsöverföring och incitament för markskydd framför ytterligare rättsliga skyldigheter.

| — | En administrativ börda som är rimlig och ekonomiskt överkomlig för alla aktörer. |
| --- | --- |

—

En administrativ börda som är rimlig och ekonomiskt överkomlig för alla aktörer.

| 3.8 | Det nya förslaget om markskydd måste skapa synergier med lagstiftningen om klimat, vatten, luft och biologisk mångfald samt med den gemensamma jordbrukspolitiken. Kommittén uppmanar kommissionen att föregripa framläggandet av ramen för att möjliggöra en bredare diskussion om dess innehåll med de olika berörda parterna innan den läggs fram för slutligt godkännande under den innevarande mandatperioden. |
| --- | --- |

3.8

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | En av de former av markförstöring som är allvarligast och svårast att komma till rätta med är ianspråktagandet av mark i samband med urbaniseringsprocesser: under perioden 2012–2018 skedde ianspråktagandet av mark i EU-28 med en takt på 539 km2/år, där 78 % av marken togs i anspråk på bekostnad av jordbruksmark, och endast 13 % av stadsutvecklingen skedde på återvunnen mark (7). Kommittén anser att målet om inget nettoianspråktagande av mark fram till 2050 måste åtföljas av realistiska delmål på kortare sikt, med stöd av incitament för att uppmuntra återanvändning av övergiven bebyggelse och återställande av oanvänd hårdgjord markyta. Mål för att minska ianspråktagande av mark för stadsutveckling och infrastruktur kan och bör ta hänsyn till olika demografiska utvecklingar i medlemsstaterna och regionerna. Särskild uppmärksamhet bör ägnas skydd och återställande av kustområden, särskilt Medelhavets kust, som har genomgått omfattande urbaniseringsprocesser, vilket allvarligt har skadat kusternas biologiska mångfald och turismen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | De orörda markerna i naturliga ekosystem är en viktig källa till stöd för biologisk mångfald och en naturlig kolreserv, vars status måste bevaras. Av denna anledning anser kommittén att markstrategin måste prioritera skyddet av sådana marker och deras tillhörande vegetation, bevara deras integritet och stödja förvaltningen av dem genom lämplig skötsel eller odling. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Särskilt stöd bör ges till bevarandet av permanent betesmark och gräsmark, eftersom en lämplig förvaltning genom hållbar djurhållning kan bidra till att bevara deras kolrika jordar. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Organiskt material i marken är den viktigaste komponenten för att reglera markens förmåga att stödja en hög grad av biologisk mångfald och tillhandahålla ekosystemtjänster kopplade till bördighet samt binda kol från atmosfären. Minskningen av organiskt material i europeisk mark är en stor källa till oro, främst på grund av den bördighetsförlust och de risker för ökenspridning som detta medför, men också på grund av de resulterande växthusgasutsläppen. Det har beräknats att dessa utsläpp uppgår till mer än 170 miljoner ton koldioxid per år (8), eller mer än 4 % av de globala utsläppen av växthusgaser i EU-27, främst kopplat till förändrad markanvändning för organiska jordar och torvmarker. Den nya markstrategin bör sörja för skyddet av torvmarker och våtmarker och stödja jordbrukarna på ett lämpligt sätt med nya former av intäkter för att införa metoder baserade på agroekologiska principer som främjar bibehållande och ökning av organiskt material i mark. Spridning av kunskap om god praxis och hållbar förvaltning av jordbruksmark bör prioriteras, med särskild tonvikt på småbrukare. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Utöver att organiskt material i marken är viktigt betonar EESK behovet av att undvika utarmning eller förlust av mineralämnen i marken. Gödselmedel måste doseras i enlighet med grödornas behov och man måste undvika överanvändning och sträva efter att minska kväve- och fosforläckaget från marken med 50 % fram till 2030, i linje med målen i från jord till bord-strategin. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Mark som tidigare eller nyligen har kontaminerats med industriutsläpp fortsätter att utgöra ett hot mot folkhälsan och vattenresursernas kemiska tillstånd; 2,8 miljoner områden i EU har potentiellt förorenad mark, varav omkring 390 000 kräver sanering (9). Beslut om hur de ska återställas bör fattas i enlighet med hållbara saneringskriterier och baseras på platsspecifika riskanalyser. Kommittén förväntar sig att strategin, på grundval av de mest långtgående nationella erfarenheterna, kommer att innehålla enhetliga metoder och kriterier för genomförandet av dessa förfaranden för att undvika de betydande inkonsekvenser som finns mellan olika nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kommittén är medveten om att strategin är inriktad på det centrala begreppet ”frisk mark” (10) och betonar behovet av att utveckla ett system med effektiva indikatorer för att entydigt fastställa statusen för markhälsan i ett markhälsoindex, de allmänna mål som ska uppnås och hur de ska formuleras i de olika europeiska pedoklimatiska förhållandena. För att övervaka att dessa mål uppnås måste det finnas tillförlitliga verktyg för att entydigt beräkna markhälsoindex på skiftesnivå. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Kommittén betonar behovet av att öka medvetenheten och kunskapen om marken, dess ekologi och funktioner. För detta ändamål är det nödvändigt att stödja upplysningsprogram för medborgare och utbildning i skolor samt utbildning för jordbrukare och, i allmänhet, för yrkesverksamma som arbetar med mark och jord, i traditionella eller nya områden inom bioekonomin och den cirkulära ekonomin samt för lokala och regionala beslutsfattare vars beslut är avgörande för förändringar av markanvändningen. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Tillgången till frisk mark är avgörande för en rad ekonomiska sektorer, och sysselsättningen och konkurrenskraften får inte påverkas av strategins ekonomiska och sociala konsekvenser. Framför allt finns det ett behov av att trygga inkomsterna i landsbygdssamhällen och i familjer som är beroende av mark för sin försörjning. Strategin bör säkerställa en rättvis fördelning av kostnader och fördelar mellan berörda parter; utsatta grupper och regioner bör skyddas, självhushållande jordbruk bör stödjas och medel bör anslås till behövande samhällen. |
| --- | --- |

4.9

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europeiska kommissionen (2020), Strategi för biologisk mångfald 2030 https://ec.europa.eu/environment/strategy/biodiversity-strategy-2030_sv.

1

(2)  Revisionsrättens särskilda rapport nr 33/2018: Ökenspridning i EU: ett växande hot som kräver ökade insatser.

2

Ökenspridning i EU: ett växande hot som kräver ökade insatser

(3)  I strategin beskrivs mark som ett komplext och biologiskt aktivt system (pedosfären) som stöder markvegetation, och som ligger i gränsytan mellan litosfären och atmosfären och interagerar med hydrosfären. Det inkluderar inte havs- och sjösediment. Enligt FAO:s meddelanden utgör mark grunden för 95 % av världens livsmedelsproduktion.

3

(4)  Healthy soils are the basis for healthy food production, FAO 2015, https://www.fao.org/documents/card/en/c/645883cd-ba28-4b16-a7b8-34babbb3c505/.

4

Healthy soils are the basis for healthy food production

(5)  Europeiska kommissionen 2020, Caring for soil is caring for Life (Att ta hand om marken är att ta hand om livet), rapport från Soil Health and Food Mission Board, https://op.europa.eu/en/web/eu-law-and-publications/publication-detail/-/publication/32d5d312-b689-11ea-bb7a-01aa75ed71a1

5

Caring for soil is caring for Life

(6)  Ibid.

6

(7)  EEA (2020), ”Land take in Europe – Indicator assessment”, https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/land-take-3/assessment.

7

(8)  Gemensamma forskningscentrumet och kommissionen (2015), Soil threats in Europe: status, methods, drivers and effects on ecosystem services, teknisk rapport https://esdac.jrc.ec.europa.eu/public_path/shared_folder/doc_pub/EUR27607.pdf.

8

Soil threats in Europe: status, methods, drivers and effects on ecosystem services

(9)  Gemensamma forskningscentrumet och kommissionen 2018, ”Status of local soil contamination in Europe” https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC107508.

9

(10)  ”Vision och mål: uppnå god markhälsa senast 2050”, Europeiska kommissionen 2021, ”EU:s markstrategi för 2030”, https://ec.europa.eu/environment/publications/eu-soil-strategy-2030_sv.

10

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/137 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/137

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden

[COM(2021) 345 final]

(2022/C 290/22)

| Föredragande: | Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Piroska KÁLLAY |

Föredragande:

Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ

Medföredragande:

Piroska KÁLLAY

| Remiss | Europeiska kommissionen, 10.8.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 9.2.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 222/1/5 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 10.8.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

9.2.2022

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

222/1/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar i stort kommissionens långsiktiga vision för EU:s landsbygdsområden. Förslagen om en handlingsplan, inklusive en landsbygdspakt för att involvera aktörer på EU-nivå samt nationell, regional och lokal nivå till stöd för visionen välkomnas också, liksom förslagen om inrättande av ett observationsorgan för landsbygden och en mekanism för landsbygdssäkring. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Det är dock oklart hur den långsiktiga visionen kommer att påverkas av utformningen och innehållet i kommissionens nya gemensamma jordbrukspolitik och de strategiska planerna för varje medlemsstat inom denna, samt hur kommissionen ska säkerställa konsekvens och mervärde mellan den gemensamma jordbrukspolitiken och annan politik. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kommittén stöder handlingsplanens prioriteringar om att landsbygdsområdena ska bli ”starkare, sammanlänkade, resilienta och välmående”. EESK anser att välmående, som beskrivs som ett socialt och miljömässigt hållbart levnadssätt, måste bli en målsättning för alla medborgare, oavsett var de bor. Om handlingsplanen genomförs kommer det att finnas verklig fog för optimism och tillförsikt när det gäller framtiden för Europas landsbygd. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommissionen är beslutsam att uppnå resultat genom landsbygdspakten och handlingsplanen för landsbygden, men detta är i mångt och mycket avhängigt av samtliga medlemsstaters, regioners och lokalsamhällens samarbetsvilja. Ministerrådet, varje rådsordförandeskap, Europaparlamentet, Europeiska regionkommittén (ReK) och EESK självt, liksom det civila samhällets organisationer och nätverk, har alla roller att spela för att förverkliga visionen. Nyckeln till detta ligger i att ha en fullt finansierad handlingsplan med tydliga mål och datum för en transparent mätning. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK välkomnar därtill den förstärkta landsbygdssäkringspolitiken och inrättandet av ett öppet observationsorgan för övervakning av framstegen (1). Utbyte av information samt dialog med arbetsmarknadens parter och det civila samhället är av avgörande betydelse. Kommittén är beredd att stödja detta arbete, till exempel genom att bidra till arbetet i den nya tematiska gruppen för landsbygdssäkring inom europeiska nätverket för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

1.5

Rekommendationer

| 1.6 | EESK anser att det behövs mer kontinuerliga kontakter med och inflytande för deltagande organisationer i stads- och landsbygdsområden och civilsamhällesorganisationer för att visionen ska bli fullt begriplig och inkluderande. Europeiska landsbygdsparlamentet och andra befintliga nätverk, liksom den pågående konferensen om Europas framtid, bör spela en viktig roll när det handlar om att förmedla synpunkter från lokalsamhället. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK anser att kommissionens landsbygdsnätverk och grupper för civil dialog, som leds av olika generaldirektorat, måste främja öppna rapporteringsförfaranden som går i båda riktningar. Fler kommissionsavdelningar bör visa sitt övergripande engagemang för visionen. Kommittén uppskattar samtidigt åtagandena om landsbygdssäkring i forskningsprogrammet Horisont Europa. I synnerhet bör landsbygdssäkringen utvidgas till att omfatta Kreativa Europa och Erasmus+-programmet. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK anser att landsbygdspakten kräver att kommissionen skapar en styrningsmodell som omfattar lokala myndigheter samt lokala företag, både privata och icke-vinstdrivande, där man samverkar med lokala demokratiska strukturer och arbetsmarknadsparternas strukturer för att se till att lokala röster hörs och att den långsiktiga visionen kan genomföras på ett framgångsrikt sätt. Pakten bör dra lärdom av erfarenheter med bästa metoder från Leader och lokalt ledd utveckling, och varje rådsordförandeskap bör främja paktkonceptet runt om i EU. Kommissionen och medlemsstaterna bör aktivt underlätta och finansiera pilotprojekt. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Gemensamma prioriteringar bör utformas med hjälp av nedifrån och upp-metoder och databaserade metoder. En ny bedömning av pandemins inverkan på handlingsplanen bör göras, där man beaktar effekterna av den ökade efterfrågan på bostäder på landsbygden, nya affärslokaler i byar och bättre offentliga tjänster samt tillmötesgår ett ökat resande till landsbygdsområden och en ökad efterfrågan på rekreationsturism samt på hälso-, eko- och kulturturism. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Utarbetandet av en stadga om rättigheter och skyldigheter på landsbygden och i städerna kanske ytterligare kan hjälpa medborgarna att förstå hur deras ambitioner om välbefinnande kan förverkligas och inspirera dem att agera, samtidigt som pelaren för sociala rättigheter måste vägleda alla åtgärder. |
| --- | --- |

1.10

2.   Bakgrundsinformation

| 2.1 | Omkring 136 miljoner människor bor i EU:s landsbygdsområden, vilket motsvarar nästan 30 % av EU:s befolkning, och av en lång rad skäl, som lyfts fram i tidigare EESK-yttranden (2), har klyftorna när det gäller det ekonomiska och sociala välståndet ökat mellan stads- och landsbygdsbefolkningen. Landsbygdsområden spelar en avgörande roll för den ekonomiska och sociala sammanhållningen, inbegripet hållbar livsmedelsproduktion, men brottas också med utmaningen att människor, särskilt ungdomar, flyttar därifrån. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Historiskt sett har landsbygdsstödet kommit från ett antal olika avdelningar och finansiella instrument på EU-nivå samt på nationell, regional och lokal nivå, på ett delvis splittrat, fragmenterat och frustrerande byråkratiskt sätt. Offentliga insatser har bara delvis varit framgångsrika. Framför allt i mer avlägsna landsbygdsområden och på öar har de inte räckt till för att motverka den minskade ekonomiska aktiviteten, den dåliga digitala tillgängligheten och utflyttningen av ungdomar. De har inte kunnat förhindra att viktiga offentliga tjänster försvunnit och att hantverkskunnande, biologisk mångfald och kulturarv gått förlorat. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Därför vill vi se en betydligt mer integrerad, men rättvis, platsbaserad strategi för att ta itu med dessa obalanser. Såsom underströks i yttrandet NAT/820 ”Mot en helhetsstrategi för hållbar landsbygds-/stadsutveckling” (3) behövs det en avdelningsöverskridande och rationaliserad helhetsstrategi som inte lämnar några ”områden eller medborgare [...] på efterkälken”. Ett partnerskap med alla medborgare grundat på ömsesidig förståelse och respekt för både stads- och landsbygdsområdenas tillgångar, rekommenderas. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | För att ta fasta på de många utmaningar som landsbygdsområdena står inför lade kommissionen i juni 2021 fram ett meddelande om en långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden fram till 2040 (4). Detta meddelande innehåller förslag om en landsbygdspakt för att involvera aktörer på EU-nivå samt nationell, regional och lokal nivå till stöd för visionen samt om en handlingsplan till stöd för starkare, sammanlänkade, resilienta och välmående landsbygdsområden. Det föreskrivs också att det ska inrättas ett observationsorgan för landsbygden för att förbättra insamling och analys av data från landsbygdsområden och en mekanism för landsbygdssäkring för att bedöma hur större EU-lagstiftningsinitiativ kan komma att påverka landsbygdsområden. |
| --- | --- |

2.4

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Med tanke på det gemensamma upplägg som nämns ovan, som kan komma att vidareutvecklas vid konferensen om Europas framtid, välkomnar EESK i stort kommissionens långsiktiga vision för EU:s landsbygdsområden och stöder initiativet och engagemanget från kommissionens ordförandeskap. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Vi anser att en vision måste vara inkluderande, allmänt begriplig, inspirerande och genomförbar. EESK välkomnar dessutom ett särskilt fokus på avlägsna och mindre utvecklade landsbygdsområden, inklusive öar. Det är dock oklart hur den långsiktiga visionen kommer att påverkas av utformningen och innehållet i kommissionens nya gemensamma jordbrukspolitik och de strategiska planerna för varje medlemsstat inom denna, samt hur kommissionen ska säkerställa konsekvens och mervärde mellan den gemensamma jordbrukspolitiken och annan politik. Den gemensamma jordbrukspolitiken måste kunna kombinera jordbruks- och livsmedelspolitik med territoriell utveckling. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kommissionen har hållit ett brett samråd med medborgare i både landsbygds- och stadsområden och fört mer ingående diskussioner med intresseorganisationer genom plattformar såsom det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling och riktade samråd (5). Åtagandet stöds även av forskningsscenarier från det gemensamma forskningscentrumet (6) och avdelningsövergripande arbete om visionen har utförts inom kommissionen. EESK välkomnar denna ansats. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK anser att det behövs mer kontinuerliga kontakter med och inflytande för deltagande organisationer i stads- och landsbygdsområden och civilsamhällesorganisationer för att visionen ska bli fullt begriplig och inkluderande. Kommissionens nyligen inrättade kompetenscentrum för deltagande- och samtalsdemokrati skulle kunna bli ett forum för att utveckla god praxis och säkerställa kopplingar mellan lokala och bredare politiska strukturer. I visionen nämns särskilt Europeiska landsbygdsparlamentets arbete som ett exempel på hur man kan förmedla synpunkter från lokalsamhället och skapa en plattform för prioriteringar för kontakter med högre beslutsfattare. Arbetet i och bidragen från andra befintliga nätverk är lika viktiga. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | De som deltagit i lokala samråd måste se belägg för att man lyssnat till deras åsikter och för att de är med och delar ansvaret för utvecklingen. EESK anser därför att kommissionens landsbygdsnätverk (som kommer att bli det framtida nätverket för den gemensamma jordbrukspolitiken) och grupper för civil dialog, som leds av olika generaldirektorat, måste främja öppna rapporteringsförfaranden som går i båda riktningar. Det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling kommer att bidra med två nya tematiska grupper med inriktning på revitalisering av landsbygden och landsbygdssäkring, särskilt på nationell och regional nivå. Kommittén ser fram emot att ta del av resultaten från deras arbete under de kommande månaderna. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK anser också att fler kommissionsavdelningar, däribland de med ansvar för kultur, forskning och innovation, utbildning, mobilitet och transport, ungdomsfrågor, sysselsättning, sociala frågor och inkludering, klimatåtgärder, energi, miljö och andra relevanta områden, bör visa sitt övergripande engagemang för visionen. Besluten för finansieringsperioden 2021–2027 fattades dock innan förslaget lades fram. Under denna period är det de nationella, regionala och lokala myndigheterna som har det huvudsakliga ansvaret för att inbegripa landsbygdens behov i de relevanta programmen. Det finns fortfarande en risk att förvirring och oförståelse kan uppstå om inte politiken och finansieringen på alla nivåer förenklas och samordnas. EU-institutionerna måste också se till att den fleråriga budgetramen och faciliteten för återhämtning och resiliens är förenliga med den europeiska gröna given och dess lagstiftningsinstrument, och att de kan finansiera genomförandet av landsbygdsvisionen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Datum för när handlingsplanen ska inledas och några datum för halvtidsöversyn anges, men inte slutdatum för enskilda program. Vissa avvikelser från datumen är att vänta, och den nya gemensamma jordbrukspolitiken och dess bidrag till visionen kommer inte att föreligga före 2023. Viss förvirring kan också uppstå om man inte hänvisar till det globala klimatet och andra måldatum. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | För att vara inspirerande måste visionen, i enlighet med rekommendationerna i NAT/820, underbyggas av en stadga om rättigheter och ansvar för landsbygdsområden och städer, som sprids och förklaras på bred front, så att alla medborgare förstår hur deras strävan efter välbefinnande kan förverkligas. EESK anser att inspirationen att agera och göra skillnad är avhängig av en välbalanserad insikt om utmaningarna och en känsla av delat ansvar och förtroende. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Kommissionen är beslutsam att uppnå resultat genom pakten och handlingsplanen, men detta är i mångt och mycket avhängigt av samtliga medlemsstaters, regioners och lokalsamhällens samarbetsvilja. Att fastställa mål för genomförandet på kommissionsnivå är en utmaning, men det är betydligt svårare att fastställa mål och uppnå resultat på statlig, regional och lokal nivå. Ministerrådet, Europaparlamentet, ReK och EESK självt, liksom det civila samhällets organisationer och nätverk, har alla roller att spela för att förverkliga visionen. Om så inte sker skulle ett ojämnt genomförande kunna leda till förstärkta obalanser, där vissa orter drar nytta av handlingsplanen och andra inte. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK anser vidare att kommissionen också skulle kunna lära av, och dela med sig av lärdomar till, länder och regioner utanför EU, eftersom andra delar av världen konfronteras med liknande stads- och landsbygdsrelaterade utmaningar och möjligheter. EESK välkomnar att kommissionen presenterat meddelandet om landsbygdsvisionen för våra partner på västra Balkan och i Turkiet. |
| --- | --- |

3.10

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK anser att landsbygdspakten kräver att kommissionen skapar en styrningsmodell som omfattar lokala myndigheter samt lokala företag, både privata och icke-vinstdrivande, där man samverkar med lokala demokratiska strukturer och arbetsmarknadsparternas strukturer för att se till att lokala röster hörs och att den långsiktiga visionen kan genomföras på ett framgångsrikt sätt. Ökad användning av hybridverktyg för interaktion kan öka deltagandet, medan lokalsamhällenas bidrag tydligt måste belysas. Kommissionen och medlemsstaterna bör aktivt underlätta och finansiera pilotprojekt. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Pakten bör dra lärdom av erfarenheter med bästa metoder från Leader och lokalt ledd utveckling, och varje rådsordförandeskap bör främja paktkonceptet runt om i EU. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK anser att landsbygdsutveckling bör vara en integrerad del av den regionala utvecklingspolitiken. Leader/lokalt ledd utveckling bör vara en viktig beståndsdel i den territoriella utvecklingen. EESK konstaterar att sammanhållningspolitiken efter 2020 inför ett nytt övergripande politiskt mål för integrerad och hållbar territoriell och lokal utveckling i syfte att inte lämna någon ort eller någon människa på efterkälken. Den ger också medlemsstaterna en flexibel ram för att stödja landsbygdsområden och ta itu med deras specifika utmaningar. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Nyckeln till att förverkliga visionen är att ha en fullt finansierad handlingsplan med tydliga mål och datum för transparent mätning för samtliga EU-institutioner och medlemsstater. EESK ser fram emot att senast i mitten av 2023 ta del av resultatet av kommissionens arbete, där man kommer att utvärdera vilka åtgärder som planeras för landsbygdsområden – inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och Sammanhållningsfonden – för programperioden 2021–2027. Här bör man tydligt kartlägga eventuella brister som behöver åtgärdas. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK ser också fram emot att ta del av kommissionens offentliga rapport senast första kvartalet 2024 om genomförandet av EU:s handlingsplan för landsbygden, vilken bör innehålla reflektioner om en eventuell omorientering av förstärkta stödåtgärder och finansiering för landsbygdsområden, vilket skulle stödja förberedelserna för perioden 2028–2034. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kommittén stöder handlingsplanens prioriteringar om att landsbygdsområdena ska bli ”starkare, sammanlänkade, resilienta och välmående”, samt tonvikten vid särskilda åtgärder för varje prioritering. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Angående prioriteringen ”starkare” landsbygdsområden lyfter kommissionen fram ramar för lokalsamhällenas delaktighet i beslutsfattandet, med full jämställdhet och andra möjligheter till social inkludering för innovativa lösningar. Man måste lyssna till den unga landsbygdsbefolkningens samlade synpunkter, som bör inbegripas i beslutsfattandet på alla förvaltningsnivåer. Det bör i Erasmus+-programmet finnas särskilda möjligheter att utveckla ledarskapsförmåga och öka förståelsen mellan unga människor på landsbygden och i städerna. Särskild uppmärksamhet bör också ägnas åt kvinnor genom att bredda utbudet av arbetstillfällen och utbildning samt genom att främja åtgärder som gör det möjligt att förena arbete och familj. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESK anser att företagsstödet inte bör riktas endast till jordbruk utan även till en hållbar landsbygdsverksamhet i bredare bemärkelse, och bygga vidare på det lokala mervärdet, den cirkulära ekonomin och potentialen för att uppnå de globala målen för förnybar energi, hälsa och kulturturism. Konkreta exempel är att betona betydelsen av rättvisa kvalitetssystem för livsmedel (t.ex. geografiska beteckningar, undvikande av otillbörliga handelsmetoder, säljfrämjande program för certifierade produkter) och finansiering av alternativa uppvärmningslösningar. Skapandet av anständiga arbetstillfällen, särskilt sysselsättning av god kvalitet, är avgörande för en hållbar utveckling av landsbygdsområdena. Särskilda åtgärder kan komma att krävas för att förbättra levnads- och arbetsvillkoren för säsongsarbetare. Det krävs också fler innovativa åtgärder, inbegripet skatteincitament (7), för att ungdomar ska kunna återvända till landsbygden. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Förenklat ekonomiskt stöd inklusive genom anpassad beskattning, särskilt till små och medelstora företag, från bland annat faciliteten för återhämtning och resiliens, InvestEU och Europeiska investeringsbanken, varav allt bör landsbygdssäkras, bör vara lättillgängligt. När det gäller sociala företag bör volontärarbete främjas som ett komplement till ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | I fråga om prioriteringen sammanlänkade landsbygdsområden rekommenderar EESK med eftertryck att kommissionens initiativ om det digitala decenniet påskyndas och görs universellt, så att alla landsbygdssamhällen kan förnya sig, utveckla affärsförbindelser och ta itu med hälsa, utbildning och social fattigdom. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Hållbara transportsystem är nödvändiga för ett inkluderande samhälle, och behovet av att ställa om från ett system baserat på fossila bränslen till ett system som bygger på förnybar energi kommer att skapa både problem och möjligheter för avlägsna landsbygdsområden. I detta sammanhang är lättillgängliga och överkomliga kollektivtrafiksystem en viktig förutsättning för att hantera demografiska förändringar och stoppa avfolkningen. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Vad gäller prioriteringen resilienta landsbygdsområden tar kommissionen i den europeiska gröna given fasta på det enorma bidrag som hållbart jordbruk, skogsbruk och andra mark- och vattenresurser kan ge när det gäller att ta itu med bredare globala klimatförändringar, och föreslår tillhandahållande av ekosystemtjänster, bevarande och återställande av biologisk mångfald, grönare jordbruk och främjande av kulturlandskap som möjligheter för landsbygden att bygga upp ekonomisk resiliens och välstånd. Initiativet ”A soil deal for Europe” kommer att förbättra rapporteringen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EESK stöder denna strategi, men anser att resiliens också handlar om sammanhållning i samhället, generationsöverskridande kontakter, utbildning och kompetensöverföring. EESK påpekar att fokus på social resiliens bör betonas i högre grad genom en bredare strategi. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Pelaren för sociala rättigheter bör iakttas genom att man strävar efter att stödja sysselsättning av god kvalitet på landsbygden, anständigt arbete och anständiga arbetsvillkor. Arbetsmarknadens parter måste involveras formellt i utformningen av den ekonomiska politiken och socialpolitiken via den sociala dialogen på lokal och regional nivå. Den europeiska gröna given bör också vara en inkluderande social giv. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | När det gäller prioriteringen välmående landsbygdsområden konstaterar kommissionen att landsbygdsområdena måste vara diversifierade och bygga på ”hållbara lokala ekonomiska strategier”. EESK stöder denna uppmaning, men noterar samtidigt att stadsnära områden och avlägsna områden kan ha olika förväntningar. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | EESK konstaterar att pandemin har påskyndat åtgärder av olika slag med koppling till hållbar livsmedelsproduktion, sysselsättning, nya arbetstillfällen, distansarbete och nya arbetsformer, och behovet av en ny strategi för att försäkra sig om en bättre livskvalitet på landsbygden, så att människor på landsbygden kan fortsätta att arbeta under anständiga villkor. I takt med ytterligare digitalisering av arbetslivet skulle lättillgängliga delade arbetslokaler kunna främjas som en offentlig tjänst, vid behov, för att utnyttja lediga lokaler i byar och det lokala området. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | I avlägsna och mindre utvecklade landsbygdsområden kan en sämre livskvalitet tillskrivas den bristande tillgången till offentliga tjänster och sämre offentliga tjänster i allmänhet. Utbudet av utbildning, hälso- och sjukvård och social omsorg för människor i alla åldrar måste förbättras på ett genomgripande sätt och det behövs fler och bättre subventionerade bostäder. Som EESK redan har betonat i sitt yttrande SOC/628 (8)”Demografiska utmaningar i EU mot bakgrund av den ekonomiska och utvecklingsmässiga ojämlikheten”, skulle en av de viktigaste åtgärderna för att bekämpa avfolkningen av landsbygdsområden och små och medelstora städer vara att trygga familjernas levnadsstandard, bland annat genom att främja barnomsorg och skolor. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Gemensamma prioriteringar bör utformas med hjälp av nedifrån och upp-metoder och databaserade metoder. En ny bedömning av pandemins inverkan på handlingsplanen bör göras, där man beaktar effekterna av den ökade efterfrågan på bostäder på landsbygden, nya affärslokaler i byar och fler offentliga tjänster samt tillmötesgår ett ökat resande till landsbygdsområden och en ökad efterfrågan på rekreationsturism samt på hälso-, eko- och kulturturism. EESK menar att den ökande migrationen från städer till stadsnära områden och kanske landsbygdsområden generellt kan komma att skapa spänningar mellan traditionell ekonomisk verksamhet på landsbygden och en förväntan på rekreation och lugn; här kan vissa medlingsinsatser behövas. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | Kommissionen måste påskynda och integrera många av de värdefulla lärdomarna från sina forskningsprojekt inom ramen för Horisont Europa. Life-programmet (9), Robust (10), Rubizmo (11), Sherpa (12), Smarta byar (13), Farmwell (14) och många andra har gett behövlig vägledning för att förverkliga visionen. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | EESK anser vidare att välmående, som beskrivs som ett socialt och miljömässigt hållbart levnadssätt, måste bli en målsättning för alla medborgare, oavsett var de bor. Välmående bör inte enbart betraktas ur ekonomisk synvinkel, utan måste kompletteras med lokalt förankrade strategier som fokuserar på social och miljömässig hållbarhet. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | EESK välkomnar de flaggskeppsinitiativ som föreslås i handlingsplanen, eftersom de prioriterar samrådssvaren. Utmaningen består i att kommissionens samlade resurser, i partnerskap med medlemsstaterna och regionerna, länkas samman på ett friktionsfritt sätt och med tillräcklig finansiering, för att skapa positiva effekter för lokala gemenskaper av människor och platser. Det föreslagna konceptet med en enda kontaktpunkt för stöd och en verktygslåda för finansiering, när de blir tillgängliga, välkomnas. Det krävs dock en tydlig tidsplan. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | Det nya europeiska Bauhaus, ämnat att bidra till genomförandet av den gröna given, visar på tendensen mot ett mer inkluderande och samordnat beslutsfattande och genomförande hos kommissionen. |
| --- | --- |

4.22

| 4.23 | EESK välkomnar därtill den förstärkta landsbygdssäkringspolitiken och inrättandet av ett öppet observationsorgan för övervakning av framstegen. |
| --- | --- |

4.23

| 4.24 | Även om konceptet landsbygdssäkring inte är nytt (se Cork 2.0-förklaringen (15)) är kommittén ännu inte övertygad om att det finns tillräcklig beslutsamhet hos kommissionen som helhet och i medlemsstaterna och regionerna, för att konceptet ska kunna åstadkomma varaktig förändring. Konceptet har brister, eftersom många budgetar fördelas per capita, vilket är till nackdel för glesbefolkade samhällen. Erfarenheten har visat att när strategier skapas utifrån stadsbehov och sedan anpassas till landsbygdsområden uppstår problem när det gäller tillämplighet och tidsaspekter. Samtidigt är det svårt att få till stånd en snabb och öppen redovisningsprocess och se till att alla berörda avdelningar samtycker till landsbygdssäkring. |
| --- | --- |

4.24

| 4.25 | EESK noterar dock kommissionens insatser för att få till stånd en bättre landsbygdssäkring och hoppas att ett helhetsgrepp på utformningen av politiken för landsbygds-och stadsområden samt resursfördelning kan bidra till visionen. Kommissionen uppmanas att offentliggöra en årlig rapport om vilka avdelningar, vilken politik och vilka medlemsstater och regioner som har uppnått landsbygdssäkring och hur de har gjort det. Goda exempel på landsbygdssäkring bör lyftas fram. Kommittén stöder integreringen av landsbygdssäkring i agendan för bättre lagstiftning och uppmanar också medlemsstaterna att överväga att genomföra principen om landsbygdssäkring på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

4.25

| 4.26 | EESK välkomnar avsikten att inrätta ett observationsorgan inom kommissionen för att förbättra insamling och analys av data från landsbygdsområden, samtidigt som vi stöder det övergripande genomförandet av handlingsplanen, men vi förespråkar också öppenhet och tydliga datum, budgetar och mål för arbetet samt extern granskning utförd av företrädare för det civila samhället av hur arbetet fungerar. |
| --- | --- |

4.26

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EESK:s informationsrapport om Utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens inverkan på den territoriella utvecklingen i landsbygdsområden.

1

Utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens inverkan på den territoriella utvecklingen i landsbygdsområden

(2)  EESK:s yttrande på eget initiativ Mot en helhetsstrategi för hållbar landsbygds- och stadsutveckling (EUT C 105, 4.3.2022, s. 49), EESK:s informationsrapport om Utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens inverkan på den territoriella utvecklingen i landsbygdsområden, EESK:s yttrande på eget initiativ om En integrerad strategi för EU:s landsbygdsområden, med särskild tonvikt på de sårbara regionerna (EUT C 429, 11.12.2020, s. 60).

2

Mot en helhetsstrategi för hållbar landsbygds- och stadsutveckling

Utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens inverkan på den territoriella utvecklingen i landsbygdsområden

En integrerad strategi för EU:s landsbygdsområden, med särskild tonvikt på de sårbara regionerna

(3)  EESK:s informationsrapport om Utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens inverkan på den territoriella utvecklingen i landsbygdsområden.

3

Utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens inverkan på den territoriella utvecklingen i landsbygdsområden

(4)  https://europa.eu/!TH39QH

4

(5)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar om samråd med berörda parter – sammanfattande rapport, SWD(2021) 167 final/2

5

(6)  Gemensamma forskningscentrumets publikationsdatabas – Scenarios for EU Rural Areas 2040.

6

Scenarios for EU Rural Areas 2040

(7)  Exempel på sådana skatteincitament finns i flera medlemsstater (t.ex. regionen Kastilien-La-Mancha i Spanien (jccm.es), https://bit.ly/3Llp0hb).

7

(8)  EESK:s yttrande om Demografiska utmaningar i EU mot bakgrund av den ekonomiska och utvecklingsmässiga ojämlikheten (EUT C 232, 14.7.2020, s. 1).

8

Demografiska utmaningar i EU mot bakgrund av den ekonomiska och utvecklingsmässiga ojämlikheten

(9)  https://ec.europa.eu/growth/industry/strategy/hydrogen/funding-guide/eu-programmes-funds/life-programme_en

9

(10)  https://rural-urban.eu/

10

(11)  https://rubizmo.eu/

11

(12)  https://rural-interfaces.eu/what-is-sherpa/

12

(13)  https://enrd.ec.europa.eu/smart-and-competitive-rural-areas/smart-villages/smart-villages-portal_en

13

(14)  https://farmwell-h2020.eu/

14

(15)  EESK:s yttrande på eget initiativ Från Cork 2.0-förklaringen till konkreta åtgärder (EUT C 345, 13.10.2017, s. 37).

15

Från Cork 2.0-förklaringen till konkreta åtgärder

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/143 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/143

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser och om upphävande av direktiv 2008/99/EG

(COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD))

(2022/C 290/23)

| Föredragande: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Özlem YILDIRIM |

Föredragande:

Arnaud SCHWARTZ

Medföredragande:

Özlem YILDIRIM

| Remiss | Europeiska kommissionen, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 83.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 8.3.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 215/3/6 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 2.5.2022

Rättslig grund

Artikel 83.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

8.3.2022

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

215/3/6

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens förslag om att se över direktivet om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser och ersätta direktiv 2008/99/EG, eftersom det åtgärdar de största bristerna i det nuvarande direktivet och syftar till att ta itu med ökningen av miljöbrott i Europa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Förslaget behåller det tidigare tillämpningsområdet genom en förteckning över brott och saknar en definition av ett oberoende allmänt brottsrekvisit när det gäller miljöskador eller miljöhot. EESK anser att förteckningen över brott bör utvidgas till att omfatta så många typer av brott som möjligt, så att man inte måste se över direktivet på nytt strax efter dess ikraftträdande och för att förhindra att vissa typer av miljöbrott undgår straff. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Det finns ett akut behov av att förbättra genomförandet av miljöstraffrätten i Europa, och ett direktiv om miljöbrott med tydligare bestämmelser skulle bidra till ett bättre genomförande. De föreslagna faktorer som ska beaktas vid bedömningen av om skadan är väsentlig är otillfredsställande. Det kan behövas ytterligare vägledning, och en särskild definition av ”väsentlig skada” skulle vara mer klargörande. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK välkomnar hänvisningen till ”ekocid” i skälen. Det vore dock lämpligt att inkludera denna term i direktivets artikeldel. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK stöder införandet av miniminormer för fastställande av maximinivåer för påföljder för privatpersoner och maximinivåer för påföljder för juridiska personer. För att påföljderna ska vara verkligt effektiva, proportionella och avskräckande bör dock straffskalorna höjas avsevärt. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK uppmanar kommissionen att bedöma möjligheten att utvidga Europeiska åklagarmyndighetens behörighet till att omfatta miljöbrott och därigenom inrätta en grön europeisk åklagarmyndighet som skulle kunna stödja kampen mot miljöbrott med kända kopplingar till organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK betonar behovet av att stärka brottsbekämpningskedjan och genomförandet av EU:s miljöbrottslagstiftning. Kommittén upprepar sin rekommendation i informationsrapport NAT/767, ”Utvärdering av direktivet om miljöbrott” (1), om att EU:s medlemsstater ska inrätta polisstyrkor, åklagare, domare och domstolar som är specialiserade på miljöbrott. Direktivet kan endast vara effektivt om det kombineras med tillräckliga resurser och utbildning på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

1.7

2.   Bakgrund

| 2.1 | Miljöbrott är den fjärde mest lukrativa brottskategorin globalt, och Eurojust har konstaterat att den ökar i Europeiska unionen (2). Även om gränsöverskridande fällande domar för miljöbrott inte har ökat nämnvärt, har antalet miljöbrott som begås i Europa ökat. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Den 15 december 2021 offentliggjorde Europeiska kommissionen sitt förslag till översyn av direktivet om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser och om upphävande av direktiv 2008/99/EG. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Syftet med direktivet är att fastställa gemensamma minimiregler för att kriminalisera miljöbrott genom att åtgärda bristerna i det nuvarande direktivet 2008/99/EG. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kommissionen offentliggjorde 2020 en utvärdering av direktiv 2008/99/EG (3). Utvärderingen visade på betydande brister när det gäller efterlevnaden på fältet, avgränsningen av tillämpningsområdet, fastställandet av brottsrekvisit, påföljdsnivåerna, oklarheten i den rättsliga terminologin, bristen på gränsöverskridande samarbete, systemet för juridiska personers ansvar och andra områden i direktivet. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Det föreslagna direktivet syftar till att förbättra effektiviteten i utredningar och åtal genom att uppdatera direktivets tillämpningsområde och genom att förtydliga eller eliminera vaga begrepp i definitionerna av miljöbrott, främja gränsöverskridande utredningar och åtal, stärka förutsättningarna för välgrundade beslut om miljöbrott genom förbättrad insamling och spridning av statistiska uppgifter samt förbättra de nationella brottsbekämpningskedjornas operativa effektivitet för att främja utredningar, åtal och utdömande av påföljder. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Förslaget grundar sig på artikel 83.2 i EUF-fördraget som, till skillnad från den tidigare rättsliga grunden från tiden före Lissabonfördragets ikraftträdande, är mer förankrad i miljöbrottens gränsöverskridande karaktär och ger EU befogenhet att fastställa minimiregler för fastställande av brottsrekvisit och påföljder. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Syftet med detta förslag är därför att harmonisera straffrättens användning som en sista utväg för att genomdriva EU:s miljölagstiftning i sin helhet, inbegripet den europeiska gröna given, samtidigt som man respekterar EU:s mål om hållbar utveckling, bättre miljökvalitet och principen att förorenaren betalar. |
| --- | --- |

2.7

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar kommissionens förslag om att se över direktivet om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser och om upphävande av direktiv 2008/99/EG, eftersom det åtgärdar de största bristerna i det nuvarande direktivet och syftar till att ta itu med ökningen av miljöbrott i Europa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Det bör framhållas att EU i ett internationellt perspektiv har en ledande roll i kampen mot de globala klimatförändringarna och miljöskyddet. Kampen mot miljöbrott och organiserad miljöbrottslighet på europeisk nivå är en avgörande del av denna ledande roll och behovet av att öka samarbetet med EU:s grannländer och andra tredjeländer är viktigt. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Översynen är ett välkommet steg i riktning mot att ta itu med ökningen av miljöbrott och organiserad miljöbrottslighet i Europa. EESK uppskattar beslutet att helt ersätta det gamla miljöbrottsdirektivet, som fungerar dåligt, i stället för att ändra det. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Det finns ett akut behov av att förbättra genomförandet av miljöstraffrätten i Europa, och ett direktiv om miljöbrott med tydligare bestämmelser kommer att bidra till ett bättre genomförande. EESK stöder dessutom helhjärtat de konkreta genomförandeskyldigheterna för nationella strategier, rapporteringsskyldigheter och minimikrav avseende resurser, utbildning och utredningsverktyg. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Den föreslagna utvidgningen av direktivets tillämpningsområde är välkommen. Kommittén noterar att den föreslagna nya definitionen av rekvisitet ”olaglig” undanröjer en viktig orsak till tvetydighet och att den föreslagna omfattande utvidgningen av förteckningen över brott möjliggör ett mycket bättre skydd av EU:s miljölagstiftning. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Förslaget saknar en definition av ett oberoende allmänt brottsrekvisit när det gäller miljöskador och miljöhot. Förslaget innebär en betydande utvidgning av direktivets tillämpningsområde, men det kopplar fortfarande tillämpningsområdet till flera andra rättsområden och till EU:s sekundärlagstiftning, vilket gör det beroende bland annat av förvaltningsrätt och förhindrar att det blir framtidssäkrat. Den föreslagna exklusiva förteckningen över brott kan komma att kräva framtida lagstiftningsförfaranden för att kunna uppdateras. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK välkomnar hänvisningen till ekocid i skälen. Det vore dock lämpligt att inkludera ekocid i direktivets artikeldel. Alla hänvisningar till ekocid måste förstås enligt den formulering som föreslogs av den oberoende expertpanelen för den rättsliga definitionen av ekocid i juni 2021 (4). EESK rekommenderar att ekocid används i anslutning olagliga eller uppsåtliga handlingar som begås med full vetskap om att det finns en betydande sannolikhet för allvarliga – samt omfattande eller långsiktiga – skador på miljön till följd av dessa handlingar. EESK skulle gärna se att väpnade konflikter nämns i skälen och konstaterar att dessa praktiskt taget alltid är ekocider. Det är beklagligt att inga av de föreslagna åtgärderna och avgörandena har varit eller är tillämpliga i dessa fall. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Kommittén lade fram sina rekommendationer för översynen av direktivet i sin informationsrapport NAT/767, ”Utvärdering av direktivet om miljöbrott”. Mot bakgrund av det framlagda förslaget upprepar EESK sina tidigare rekommendationer om att använda översynen av miljödirektivet för att införa begreppet allmänt miljöbrott, upprätta en permanent dialog mellan offentliga myndigheter och det civila samhällets organisationer och utvidga tillämpningsområdet för miljöstraffrätten till att omfatta miljörelaterad it-brottslighet. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Flera utredningar har visat att miljöbrott i allt högre grad används som ett medel för eller har en koppling till korruption, eller som förbrott till penningtvätt. Allt eftersom mer resurser från EU:s budget anslås till den gröna omställningen förväntar vi oss också en ökad risk för sådant brottsligt beteende i samband med användningen av medlen. Avfallshanteringen är visserligen en av högrisksektorerna, men många andra områden som påverkar miljöskyddet kan påverkas av korruption, penningtvätt eller bedrägerier. EESK välkomnar att dessa risker tas med i skälen, men påpekar att det behövs mer resurser för att identifiera och utreda sådana brott, liksom för utbildning av brottsbekämpande myndigheter eller det civila samhällets och journalisters tillgång till information i syfte att synliggöra detta beteende. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | I sin informationsrapport NAT/824, ”Miljöskydd som en förutsättning för respekt för de grundläggande rättigheterna” (5), betonade kommittén att det föreligger ett brådskande behov av att EU lägger fram ett förslag till direktiv om hållbar företagsstyrning och en lag på EU-nivå mot strategiska rättsprocesser riktade mot engagemang från allmänheten (Strategic Lawsuits Against Public Participation – SLAPP) i syfte att skydda miljöförsvarare, journalister och visselblåsare. EESK erinrar om dessa rekommendationer och välkomnar införandet av en bestämmelse om skydd för personer som anmäler miljöbrott eller bistår utredningen. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESK välkomnar harmoniseringen av miniminormer för straff och påföljder, utvidgningen av brottsliga handlingar till att omfatta grov vårdslöshet och brott som kan utgöra en fara för miljön, införandet av försvårande och förmildrande omständigheter samt hänvisningen till ytterligare straff och påföljder. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESK stöder parlamentets uppmaning i betänkande 2020/2027 (INI) om företagens ansvar för miljöskador och uppmanar kommissionen att bedöma möjligheten att utvidga Europeiska åklagarmyndighetens behörighet till att omfatta miljöbrott och därigenom skapa en grön europeisk åklagarmyndighet som skulle kunna stödja kampen mot miljöbrott med kända kopplingar till organiserad brottslighet. Kommissionen bör dessutom undersöka möjligheten att utvidga mandatet för Europeiska byrån för bedrägeribekämpning så att den kan genomföra administrativa utredningar av miljöbrott. |
| --- | --- |

3.12

4.   Särskilda kommentarer

4.1   Straff och påföljder

| 4.1.1 | EESK stöder införandet av miniminormer för fastställande av maximinivåer för påföljder för privatpersoner och maximinivåer för påföljder för juridiska personer. EESK uppskattar dessutom att man erkänner behovet av att möjliggöra samtidiga administrativa straffavgifter och böter samt åtgärder för frysning och förverkande, med respekt för den grundläggande principen om att inte lagföra två gånger för samma brott. För att påföljderna ska vara effektiva i praktiken samt proportionella och avskräckande bör straffskalan dock höjas avsevärt. Att fastställa lägre påföljdsnivåer för överträdelser av miljölagstiftningen än på andra områden av EU-lagstiftningen, till exempel konkurrenslagstiftningen, sänder fel signal om företrädet för EU:s miljölagstiftning, inbegripet den europeiska gröna given och klimatmålen för 2030. |
| --- | --- |

4.1.1

4.2   Miljöbrott

| 4.2.1 | EESK stöder parlamentets uppmaning i dess betänkande 2020/2027 (INI) om företagens ansvar för miljöskador att kommissionen ska utvärdera möjligheten att inkludera miljöbrott bland de tio uttömmande brottskategorierna i artikel 83.1 i EUF-fördraget (6). |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Utvidgningen av förteckningen över brott i förslaget till direktiv är välkommen. Det är särskilt positivt att överträdelser av direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt har lagts till. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | EESK anser att förteckningen över brott bör utvidgas till att omfatta så många typer av brott som möjligt för att förhindra att det måste ses över strax efter dess ikraftträdande och för att förhindra att vissa typer av miljöbrott undgår straff. Medlagstiftarna bör föreslå eventuella utvidgningar av förteckningen över handlingar som utgör ett brott när de är olagliga och begås uppsåtligen eller av grov oaktsamhet. |
| --- | --- |

4.2.3

4.3   Definition av väsentlig skada

| 4.3.1 | Med tanke på att tvetydigheten i begreppet ”väsentlig skada” i det gamla miljöbrottsdirektivet har identifierats som ett stort hinder för effektiva utredningar och åtal anser EESK att de föreslagna faktorer som ska beaktas vid bedömningen av om skadan är betydande är otillfredsställande, att ytterligare vägledning kan komma att behövas och att en fristående definition av ”väsentlig skada” skulle vara tydligare. Detta skulle i hög grad kunna bidra till en välbehövlig fullständig intern harmonisering av definitioner, parametrar och samsyn i miljöbrottsdirektivet. |
| --- | --- |

4.3.1

4.4   Straffrättsligt ansvar för juridiska personer

| 4.4.1 | Regleringen av företags och moderbolags ansvar varierar visserligen avsevärt mellan medlemsstaternas rättssystem, men det är likväl beklagligt att kommissionen i sitt förslag inte ser över den ursprungliga formuleringen om juridiska personers ansvar i avsikt att sträva efter mer harmonisering. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | EESK vill lyfta fram Europaparlamentets överväganden i betänkande 2020/2027 (INI) om företagens ansvar för miljöskador, närmare bestämt att företagen i enlighet med principen att förorenaren betalar bör bära hela kostnaden för den miljöskada som de direkt orsakat, så att de får incitament att internalisera externa miljöeffekter och så att en externalisering av dessa kostnader undviks. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Kommittén är bekymrad över det uttryckliga undantaget från ansvar för statliga myndigheter och anser att det inte bör finnas något hinder för att lagföra miljöbrottslingar, särskilt när tillstånd och licenser erhålls genom korruption bland offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

4.4.3

4.5   Samverkan med allmänheten

| 4.5.1 | EESK välkomnar införandet av en bestämmelse om skydd för visselblåsare och personer som anmäler miljöbrott eller bistår utredningen. Allmänheten och det civila samhällets organisationer spelar en viktig roll när det gäller att upptäcka och rapportera miljöbrott, och de offentliga myndigheterna måste stärka skyddet för och dialogen med miljöförsvarare. Det skydd som beviljas personer som anmäler miljöbrott eller bistår utredningen måste omfatta fysiska och juridiska personer. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | EESK stöder att man i förslaget uppmärksammar skyddet av personer som anmäler miljöbrott eller som bistår utredningar. Under de senaste åren har dock inte bara visselblåsare utan även miljöaktivister och undersökande journalister som rapporterar om miljöbrott utsatts för allvarliga påtryckningar eller till och med våld. Vi uppmanar därför kommissionen att se till att det i alla medlemsstater finns tillräckligt skydd för visselblåsare och för dem som kan hjälpa dem att föra ut rapporteringen till allmänheten, såsom aktivister eller journalister. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Erkännandet av den berörda allmänhetens rätt att delta i förfaranden är välkommet. Kommittén betonar vikten av att tillämpa och tolka denna rättighet mot bakgrund av artikel 2.5 i Århuskonventionen (7). Eftersom miljön varken kan försvara sig eller företräda sig själv i domstol betonar EESK dessutom vikten av att ge allmänheten tillräcklig tillgång till rättslig prövning enligt definitionen i artikel 9.3 i Århuskonventionen. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | EESK uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att också öka sitt stöd till miljöförsvarare utanför Europeiska unionen via diplomatiska kanaler inom ramen för FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece) och det civila samhället. |
| --- | --- |

4.5.4

| 4.5.5 | Det civila samhället bör involveras i införlivandet av det nya miljöbrottsdirektivet. |
| --- | --- |

4.5.5

| 4.5.6 | EESK upprepar att ”brottsbekämpningskedjan” endast är den andra delen av den fullständiga ”leveranskedjan” när det gäller miljöbrott och åtgärderna på området (dvs. brott begås, upptäcks, anmäls, åtalas och bestraffas). Studier som föregick EESK:s informationsrapport NAT/767 visade på stora samverkande brister i den första halvan av kedjan, främst på grund av samhällets varierande kunskaper och uppfattningar om miljöbrott. Att lägga fram frågan för samhället som helhet och öka kunskapen om den är avgörande för att utveckla det sociala ansvaret, och avsaknaden av detta undergräver effektiviteten i brottsbekämpningskedjan. Utbildning och information till allmänheten behövs och det civila samhällets bidrag är av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

4.5.6

4.6   Brottsbekämpningskedjan

| 4.6.1 | EESK välkomnar bestämmelserna om förebyggande insatser, resurser, utbildning, utredningsverktyg, gränsöverskridande samarbete och nationella strategier. Kommittén upprepar sin rekommendation i informationsrapport NAT/767 om att EU:s medlemsstater bör inrätta polisstyrkor, åklagare, domare och domstolar som är specialiserade på miljöbrott. Såsom konstaterades vid utvärderingen av det nuvarande miljöbrottsdirektivet, i samråd med berörda parter och av den akademiska världen, utgör den låga nivån på sakkunskap och tillgängliga resurser för att bekämpa miljöbrott och organiserad miljöbrottslighet i medlemsstaterna stora hinder för upptäckt, åtal och verkställighet. Direktivet kan endast vara effektivt om det kombineras med tillräckliga resurser och utbildning på medlemsstatsnivå. De föreslagna nationella strategierna i anslutning till miljöbrottsdirektivet är ett positivt första steg i rätt riktning. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | EESK anser att inkluderandet av miljöinformation i företagens årliga icke-finansiella del av rapporteringen, inbegripet brott som begås av juridiska personer, skulle kunna vara en viktig del av företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

4.6.2

4.7   Utbildning

| 4.7.1 | EESK framhåller behovet av att utbildningen omfattar både utbildning för nationella tjänstemän och ökad kunskap bland allmänheten. EESK välkomnar kommissionens meddelande om att intensifiera kampen mot miljöbrott och uppmanar kommissionen att ge ytterligare stöd till medlemsstaterna genom att tillhandahålla professionella nätverk, utveckla nya verktyg för upptäckt och verkställighet och se över utbildningsprogram för domare och åklagare. EESK anser dock att utbildningsåtgärderna inte enbart bör omfatta nationella tjänstemäns deltagande i brottsbekämpningskedjan, utan att de bör nå ut till en bredare publik. |
| --- | --- |

4.7.1

4.8   Rapportering av data och brottsstatistik

| 4.8.1 | EESK välkomnar de planerade datainsamlings- och rapporteringskraven. Här vill vi framhålla Eurojusts rapport, där man noterar och påvisar att avsaknaden av en allmänt överenskommen definition av ett miljöbrott innebär utmaningar för insamlingen av meningsfulla data och brottsstatistik (8). |
| --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | EESK välkomnar kommissionens åtagande att vartannat år lägga fram en rapport om de uppgifter som medlemsstaterna tillhandahåller och påpekar att den årliga nationella brottsstatistiken bör ligga till grund för och förstärka granskningen av genomförandet av miljöpolitiken vartannat år. |
| --- | --- |

4.8.2

5.   Införlivande och finansiellt genomförande

| 5.1 | Miljöbrott skadar först och främst miljön och hälsan, men de snedvrider också konkurrensen och cirkulariteten, utarmar offentliga resurser genom externalisering av återställande- och saneringskostnader och drabbar skattebetalarna genom att kringgå principen om att förorenaren betalar. Om det saknas lämpliga verkställighetsåtgärder och påföljder, inklusive inom straffrätten, undergräver miljöbrotten hela den europeiska gröna givens genomslag. De resurser som krävs för införlivandet och genomförandet av direktivet kommer därför att uppvägas av dess positiva inverkan på EU:s och medlemsstaternas offentliga resurser. |
| --- | --- |

5.1

6.   Regionala aspekter och subsidiaritet

| 6.1 | EESK noterar att orsakerna till bristande efterlevnad av miljölagstiftningen praktiskt taget alltid kan hittas på lokal eller kommunal nivå eller i mindre regioner och samhällen, även om deras inverkan kan vara utbredd, t.ex. att föroreningskällorna inte bara är specifika, intensiva eller spridda utan också additiva och kumulativa. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Stegen för upptäckt och rapportering bör förstärkas och även följa en platsbaserad strategi. Teknisk utrustning, personal och färdigheter, faktiskt ansvar, budget och finansiering bör tilldelas i en omfattning som återspeglar denna regionala utmaning. |
| --- | --- |

6.2

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  NAT/767 – ”Utvärdering av direktivet om miljöbrott” (informationsrapport).

1

(2)  Rapport om Eurojusts operativa arbete med miljöbrott – januari 2021.

2

(3)  SWD(2020) 259 final av den 28 oktober 2020.

3

(4)  Stop Ecocide Foundation, juni 2021, Independent Expert Panel for the Legal Definition of Ecocide, Commentary and Core Text.

4

(5)  NAT/824 – ”Miljöskydd som en förutsättning för respekt för de grundläggande rättigheterna” (informationsrapport).

5

(6)  Europaparlamentets betänkande 2020/2027(INI).

6

(7)  Uneces (FN:s ekonomiska kommission för Europa) konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor.

7

(8)  Rapport om Eurojusts operativa arbete med miljöbrott – januari 2021.

8

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/149 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/149

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/833 om fastställande av bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del

(COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD))

(2022/C 290/24)

| Huvudföredragande: | Francisco Javier GARAT PÉREZ |
| --- | --- |

Huvudföredragande:

Francisco Javier GARAT PÉREZ

| Remiss | Europaparlamentet, 17.2.2022
  Rådet, 28.2.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 43.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande vid plenarsessionen | 24.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 219/0/0 |

Remiss

Europaparlamentet, 17.2.2022

Rådet, 28.2.2022

Rättslig grund

Artiklarna 43.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande vid plenarsessionen

24.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

219/0/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK upprepar än en gång sin ståndpunkt från yttrande 2018/05155 (1) och yttrande 2020/02842 (2) avseende det förslag till förordning som lagts fram, och slutsatserna och rekommendationerna i dessa yttranden beskrivs närmare nedan. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén anser att det är nödvändigt att i unionsrätten införliva de bevarande- och tillämpningsföreskrifter som antagits av Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (Nafo) för att säkerställa en enhetlig och effektiv tillämpning av dessa inom EU. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kommittén anser dock att man med det förslag som lagts fram inte inrättar en smidig mekanism för att införliva de regler som antagits av Nafo, och att man inte tar itu med behovet av att uppdatera dem årligen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén efterlyser en smidigare och enklare mekanism, och föreslår därför en förordning med endast en artikel i vilken det anges att de regler som antagits av Nafo ovillkorligen ska gälla för EU:s flotta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK betonar risken med att införa ett system med delegerade akter som innebär att kommissionen ges befogenhet att stifta lagar utan att behöva följa de ordinarie förfarandena. |
| --- | --- |

1.5

2.   Sammanfattning av lagstiftningsförslaget

| 2.1 | Huvudsyftet med förslaget är att införliva de bevarande- och tillämpningsföreskrifter som antogs vid årsmötet i Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (Nafo) i september 2021 i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Därmed genomförs ändringar som avser beräkningen av kvoten för ”övriga arter”, kompletterande åtgärder avseende torsk i sektion 3M och liten hälleflundra i samband med inspektion av landningar. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | De omfattar också nya bestämmelser avseende ytterligare förfaranden, allvarliga överträdelser i samband med användningen av vissa maskstorlekar, ristar och galler, skärpta åtgärder för uppföljning av överträdelser samt avseende översändande av dokument till Nafo och Europeiska fiskerikontrollbyrån. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Förslaget ger kommissionen befogenhet att ändra förordning (EU) 2019/833 vad gäller landning och inspektion av liten hälleflundra och kontrollåtgärder för torsk i sektion 3M, om Nafo skulle ändra sina bestämmelser i framtiden. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | I förslaget erkänns behovet av att påskynda antagandet av dessa bestämmelser så att unionsfartygen kan fiska på samma villkor som fartyg från andra avtalsslutande parter i Nafo. |
| --- | --- |

2.5

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK anser att det är nödvändigt att i unionsrätten införliva de bevarande- och kontrollföreskrifter som Nafo antagit vid sitt senaste årsmöte för att säkerställa en enhetlig tillämpning av dem inom EU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kommittén anser dock att detta införlivandeförfarande fortfarande inte bygger på någon smidig mekanism, eftersom dessa åtgärder kan ändras varje år och EU:s byråkrati är mycket långsam, vilket leder till en ständig diskrepans mellan de bestämmelser som antagits av Nafo och EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK upprepar behovet av att anta ett smidigare förfarande, såsom det som kommittén föreslog 2019 och 2020, som dessutom medlemsstaternas förvaltningar och de berörda sektorerna ställde sig bakom. Det skulle bestå av en förenklad förordning där det i en enda artikel anges att de normer som varje år antas av Nafo ovillkorligen ska gälla för EU:s flotta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kommittén varnar ånyo för att det om man fortsätter på den inslagna vägen med förordningen kan leda till en konflikt mellan motstridiga bestämmelser eller åtminstone till perioder med oklart rättsläge för myndigheterna och själva företagen som inte vet om de ska följa tidigare (gällande) EU-lagstiftning eller de nya bestämmelserna. Det skapar också snedvridningar vid genomförandet av åtgärder avseende flottor från länder utanför EU. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kommittén anser att det enda som kommer att underlättas av införandet av ett system med delegerade akter är kommissionens möjlighet att fastställa regler utan att behöva följa ordinarie förfaranden. |
| --- | --- |

3.5

Bryssel den 24 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EESK:s yttrande ”Bevarande- och kontrollföreskrifter för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del”, – EUT C 159, 10.5.2019, s 60.

1

(2)  EESK:s yttrande ”Bevarande- och tillämpningsföreskrifter – Nafo” – EUT C 429, 11.12.2020, s. 279.

2

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/151 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/151

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad avser förlängningen av tillämpningsperioden för det frivilliga förfarandet för omvänd betalningsskyldighet på leveranser av vissa varor och tillhandahållande av tjänster som är känsliga för bedrägerier och mekanismen för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri

(COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS))

(2022/C 290/25)

| Remiss | Europeiska unionens råd, 28.2.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 194/1/4 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 28.2.2022

Rättslig grund

Artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

194/1/4

Eftersom kommittén stöder förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad avser förlängningen av tillämpningsperioden för det frivilliga förfarandet för omvänd betalningsskyldighet på leveranser av vissa varor och tillhandahållande av tjänster som är känsliga för bedrägerier och mekanismen för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri, som inte föranleder några särskilda kommentarer, beslutade EESK vid sin 568:e plenarsession den 23–24 mars 2022 (sammanträdet den 23 mars) med 196 röster för, 1 röst emot och 4 nedlagda röster att avge ett positivt yttrande om förslaget.

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/152 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/152

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén omförslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller dess tillämpningsperiod och vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Bolivia av utsädesodlingar av stråsäd och olje- och spånadsväxter och om likvärdighet av stråsäd och olje- och spånadsväxter producerade i Bolivia

(COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD))

(2022/C 290/26)

| Remiss | Europaparlamentet, 14.2.2022
  Rådet, 08.2.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 43.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 178/1/7 |

Remiss

Europaparlamentet, 14.2.2022

Rådet, 08.2.2022

Rättslig grund

Artiklarna 43.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

178/1/7

Eftersom kommittén redan uttalat sig om det aktuella förslagets innehåll i sitt yttrande ”Likvärdighet av fältbesiktningar – utsädesodlingar i Brasilien och Moldavien” (1), som antogs den 14 februari 2018, beslutade EESK vid sin 568:e plenarsession den 23–24 mars 2022 (sammanträdet den 23 mars) med 178 röster för, 1 röst emot och 7 nedlagda röster att inte utarbeta något nytt yttrande i frågan utan hänvisa till sin ståndpunkt i ovannämnda dokument.

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 227, 28.6.2018, s. 76.

1

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/153 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/153

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av övergångsbestämmelser för förpackning och märkning av veterinärmedicinska läkemedel som godkänts i enlighet med direktiv 2001/82/EG och förordning (EG) nr 726/2004

(COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD))

(2022/C 290/27)

| Remiss | Europaparlamentet, 7.3.2022
  Rådet, 11.3.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 114, 168.4 b och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 193/0/4 |

Remiss

Europaparlamentet, 7.3.2022

Rådet, 11.3.2022

Rättslig grund

Artiklarna 114, 168.4 b och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

193/0/4

Eftersom kommittén stöder förslaget, som inte föranleder några särskilda kommentarer, beslutade EESK vid sin 568:e plenarsession den 23–24 mars 2022 (sammanträdet den 23 mars) med 193 röster för och 4 nedlagda röster att avge ett positivt yttrande om förslaget.

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 29.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/154 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/154

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 och förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller sammanhållningspolitiska insatser för flyktingar i Europa

(COM(2022) 109 final – 2022/0075 (COD))

(2022/C 290/28)

| Remiss | Europaparlamentet, 10.3.2022
  Rådet, 10.3.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 175 tredje stycket samt artiklarna 177 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.3.2022 |
| Plenarsession nr | 568 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 199/0/6 |

Remiss

Europaparlamentet, 10.3.2022

Rådet, 10.3.2022

Rättslig grund

Artikel 175 tredje stycket samt artiklarna 177 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande vid plenarsessionen

23.3.2022

Plenarsession nr

568

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

199/0/6

Eftersom kommittén till fullo stöder förslaget och redan har framfört sin ståndpunkt i denna fråga i sina yttranden SOC/597 – ”Europeiska socialfonden+” av den 17 oktober 2018 och ECO/462 – ”Förordningen om Eruf och Sammanhållningsfonden” av den 17 oktober 2018 samt i sina ståndpunktsdokument SOC/651 – ”Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead)/Covid-19-krisen” och ECO/517 – ”Covid-19: Europeiska struktur- och investeringsfonderna – extraordinär flexibilitet”, beslutade EESK vid sin 568:e plenarsession den 23–24 mars 2022 (sammanträdet den 23 mars 2022) med 199 röster för, inga röster emot och 6 nedlagda röster att avge ett positivt yttrande om förslaget och hänvisa till ståndpunkterna i ovannämnda dokument.

Bryssel den 23 mars 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---