# Úradný vestník C 301/5. a

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 301 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 655. augusta 2022 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 301

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 655. augusta 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Výbor regiónov |
| | 149. plenárne zasadnutie VR, 27. 4. 2022 – 28. 4. 2022 |
| 2022/C 301/01 | Uznesenie Európskeho výboru regiónov – Regióny a mestá EÚ podporujú Ukrajinu | 1 |
| 2022/C 301/02 | Uznesenie Európskeho výboru regiónov – REPowerEU: mestá a regióny urýchľujú energetickú transformáciu | 6 |
| | STANOVISKÁ |
| | Výbor regiónov |
| | 149. plenárne zasadnutie VR, 27. 4. 2022 – 28. 4. 2022 |
| 2022/C 301/03 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Posilnenie vzťahov medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom na nižšej ako celoštátnej úrovni a náprava územných dôsledkov vystúpenia Spojeného kráľovstva z EÚ | 11 |
| 2022/C 301/04 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Nový európsky Bauhaus – krásny, udržateľný, spoločný | 16 |
| 2022/C 301/05 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Európske misie | 22 |
| 2022/C 301/06 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Úrad pre pripravenosť a reakcie na núdzové zdravotné situácie | 33 |
| 2022/C 301/07 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Hospodárstvo EÚ po pandémii COVID-19: dôsledky pre správu hospodárskych záležitostí | 40 |
| 2022/C 301/08 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Zabezpečenie globálnej minimálnej úrovne zdaňovania nadnárodných skupín v Únii | 45 |
| 2022/C 301/09 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Európska stratégia pre univerzity | 51 |
| 2022/C 301/10 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Budúca štátna pomoc v odvetviach poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach | 56 |
| 2022/C 301/11 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Stratégia EÚ pre lesy do roku 2030 | 61 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Výbor regiónov

149. plenárne zasadnutie VR, 27. 4. 2022 – 28. 4. 2022

2022/C 301/01

Uznesenie Európskeho výboru regiónov – Regióny a mestá EÚ podporujú Ukrajinu

1

2022/C 301/02

Uznesenie Európskeho výboru regiónov – REPowerEU: mestá a regióny urýchľujú energetickú transformáciu

6

STANOVISKÁ

Výbor regiónov

149. plenárne zasadnutie VR, 27. 4. 2022 – 28. 4. 2022

2022/C 301/03

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Posilnenie vzťahov medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom na nižšej ako celoštátnej úrovni a náprava územných dôsledkov vystúpenia Spojeného kráľovstva z EÚ

11

2022/C 301/04

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Nový európsky Bauhaus – krásny, udržateľný, spoločný

16

2022/C 301/05

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Európske misie

22

2022/C 301/06

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Úrad pre pripravenosť a reakcie na núdzové zdravotné situácie

33

2022/C 301/07

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Hospodárstvo EÚ po pandémii COVID-19: dôsledky pre správu hospodárskych záležitostí

40

2022/C 301/08

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Zabezpečenie globálnej minimálnej úrovne zdaňovania nadnárodných skupín v Únii

45

2022/C 301/09

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Európska stratégia pre univerzity

51

2022/C 301/10

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Budúca štátna pomoc v odvetviach poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach

56

2022/C 301/11

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Stratégia EÚ pre lesy do roku 2030

61

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Výbor regiónov |
| | 149. plenárne zasadnutie VR, 27. 4. 2022 – 28. 4. 2022 |
| 2022/C 301/12 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Smerom k sociálne spravodlivému vykonávaniu Zelenej dohody | 70 |
| 2022/C 301/13 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Posilnenie demokracie a integrity volieb | 102 |
| 2022/C 301/14 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Fungovanie systému obchodovania s emisiami (ETS) a mechanizmu uhlíkovej kompenzácie na hraniciach (CBAM) v záujme miest a regiónov | 116 |
| 2022/C 301/15 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Zmena smernice o energetickej efektívnosti v záujme dosiahnutia nových cieľov v oblasti klímy do roku 2030 | 139 |
| 2022/C 301/16 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Zmena smernice o energii z obnoviteľných zdrojov v záujme dosiahnutia nových cieľov v oblasti klímy do roku 2030 | 184 |
| 2022/C 301/17 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Revízia nariadenia o LULUCF a nariadenia o spoločnom úsilí | 221 |

III   Prípravné akty

Výbor regiónov

149. plenárne zasadnutie VR, 27. 4. 2022 – 28. 4. 2022

2022/C 301/12

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Smerom k sociálne spravodlivému vykonávaniu Zelenej dohody

70

2022/C 301/13

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Posilnenie demokracie a integrity volieb

102

2022/C 301/14

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Fungovanie systému obchodovania s emisiami (ETS) a mechanizmu uhlíkovej kompenzácie na hraniciach (CBAM) v záujme miest a regiónov

116

2022/C 301/15

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Zmena smernice o energetickej efektívnosti v záujme dosiahnutia nových cieľov v oblasti klímy do roku 2030

139

2022/C 301/16

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Zmena smernice o energii z obnoviteľných zdrojov v záujme dosiahnutia nových cieľov v oblasti klímy do roku 2030

184

2022/C 301/17

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Revízia nariadenia o LULUCF a nariadenia o spoločnom úsilí

221

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Výbor regiónov

149. plenárne zasadnutie VR, 27. 4. 2022 – 28. 4. 2022

| 5.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 301/1

---

Uznesenie Európskeho výboru regiónov – Regióny a mestá EÚ podporujú Ukrajinu

(2022/C 301/01)

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (VR)

1.

odsudzuje nevyprovokovanú a neodôvodnenú inváziu na Ukrajinu, ktorú 24. februára 2022 začala Ruská federácia podporovaná Bieloruskom;

2.

vyzýva na okamžité a bezpodmienečné prímerie a vytvorenie bezpečných humanitárnych koridorov; Rusko musí okamžite zastaviť vojenskú operáciu a z okupovaných ukrajinských území stiahnuť všetky vojenské a polovojenské sily a administratívnych úradníkov;

3.

zdôrazňuje, že táto invázia je trestným činom voči ukrajinskému ľudu a ukrajinskej zvrchovanosti a územnej celistvosti a tiež brutálnym porušením demokratických zásad a zásad právneho štátu; poukazuje na to, že ruská armáda svojimi bezohľadnými útokmi na civilistov vrátane starostov miest a obcí spáchala vojnové zločiny, ktoré sú v rozpore s medzinárodným právom, najmä s Chartou OSN, Helsinským záverečným aktom, Parížskou chartou pre novú Európu a Budapeštianskym memorandom; každé porušenie ľudských práv, vojnové zločiny a zločiny proti ľudskosti na území Ukrajiny musia byť zaznamenané, vyšetrené a trestne stíhané Medzinárodným trestným súdom;

4.

vyjadruje solidaritu s ukrajinským ľudom, ktorý bráni svoju krajinu pred ruskými okupantmi; vyjadruje hlboké znepokojenie nad stratami na ľudských životoch a ľudským utrpením spôsobeným ruskými brutálnymi činmi;

5.

opätovne potvrdzuje svoju podporu ukrajinským miestnym a regionálnym samosprávam a vyzýva na okamžité prepustenie ukrajinských starostov a pracovníkov verejnej správy unesených ruskými okupačnými silami v rozpore so štvrtým Ženevským dohovorom;

6.

konštatuje, že len ukrajinský ľud si môže demokraticky zvoliť svojich vedúcich predstaviteľov na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, a vyhlasuje, že neuzná žiadne regionálne alebo miestne vedenie, ktoré na Ukrajine dosadí Rusko, ani s ním nebude spolupracovať;

Konkrétne prejavy solidarity s miestnymi a regionálnymi samosprávami

Konkrétne prejavy solidarity s miestnymi a regionálnymi samosprávami

| 7. | poukazuje na mimoriadnu solidaritu, ktorú preukázali občania EÚ s ľuďmi utekajúcimi pred vojnou na Ukrajine; vyjadruje znepokojenie nad nútenou deportáciou Ukrajincov na územie kontrolované Ruskom; vyjadruje uznanie orgánom Európskej únie za ich jednotný postup v reakcii na útok Ruska na Ukrajinu, za posilnenie solidarity prostredníctvom priamej humanitárnej pomoci a núdzovej pomoci v oblasti civilnej ochrany a za aktiváciu mechanizmu okamžitej ochrany osôb utekajúcich pred vojnou; zdôrazňuje, že táto pomoc sa bude musieť v nadchádzajúcich mesiacoch výrazne zvýšiť, aby sa zabránilo humanitárnej kríze v pohraničných regiónoch EÚ; |
| --- | --- |

7.

poukazuje na mimoriadnu solidaritu, ktorú preukázali občania EÚ s ľuďmi utekajúcimi pred vojnou na Ukrajine; vyjadruje znepokojenie nad nútenou deportáciou Ukrajincov na územie kontrolované Ruskom; vyjadruje uznanie orgánom Európskej únie za ich jednotný postup v reakcii na útok Ruska na Ukrajinu, za posilnenie solidarity prostredníctvom priamej humanitárnej pomoci a núdzovej pomoci v oblasti civilnej ochrany a za aktiváciu mechanizmu okamžitej ochrany osôb utekajúcich pred vojnou; zdôrazňuje, že táto pomoc sa bude musieť v nadchádzajúcich mesiacoch výrazne zvýšiť, aby sa zabránilo humanitárnej kríze v pohraničných regiónoch EÚ;

| 8. | zaväzuje sa ďalej mobilizovať mestá a regióny k tomu, aby poskytovali pomoc utečencom z Ukrajiny; poukazuje najmä na potreby v pohraničných regiónoch, pokiaľ ide o logistickú podporu v rámci počiatočného prijímania a tranzitu; |
| --- | --- |

8.

zaväzuje sa ďalej mobilizovať mestá a regióny k tomu, aby poskytovali pomoc utečencom z Ukrajiny; poukazuje najmä na potreby v pohraničných regiónoch, pokiaľ ide o logistickú podporu v rámci počiatočného prijímania a tranzitu;

| 9. | vyzýva miestne a regionálne samosprávy z Európy, aby využívali informačno-podpornú platformu Pomôžme Ukrajine (1), ktorú zriadil a na ktorej môžu požiadať o pomoc alebo ju ponúknuť; |
| --- | --- |

9.

vyzýva miestne a regionálne samosprávy z Európy, aby využívali informačno-podpornú platformu Pomôžme Ukrajine (1

| 10. | súhlasí s výzvou miestnych a regionálnych samospráv z Ukrajiny a EÚ na oživenie alebo vytváranie partnerstiev, ako aj na twinning miest a regiónov v súvislosti s procesom obnovy; |
| --- | --- |

10.

súhlasí s výzvou miestnych a regionálnych samospráv z Ukrajiny a EÚ na oživenie alebo vytváranie partnerstiev, ako aj na twinning miest a regiónov v súvislosti s procesom obnovy;

Posilnenie európskej perspektívy Ukrajiny

Posilnenie európskej perspektívy Ukrajiny

| 11. | zdôrazňuje, že reformy, ktoré Ukrajina vykonala v oblasti decentralizácie a regionálneho rozvoja, významne prispeli ku konsolidácii miestnej demokracie, k posilneniu samosprávy a celkovej odolnosti miestnych komunít v krajine, čo je dôležitým prvkom ukrajinského odporu voči ruským okupantom; tieto reformy sa realizovali s výraznou podporou regiónov a miest Európskej únie, a to aj prostredníctvom programu U-LEAD s Európou, s cielenou podporou zo strany VR, a to v rámci jeho pracovnej skupiny pre Ukrajinu a prostredníctvom činností partnerskej spolupráce; úspešná realizácia týchto decentralizačných reforiem priblížila Ukrajinu k Európskej únii a jej hodnotám slobody, demokracie a právneho štátu; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že reformy, ktoré Ukrajina vykonala v oblasti decentralizácie a regionálneho rozvoja, významne prispeli ku konsolidácii miestnej demokracie, k posilneniu samosprávy a celkovej odolnosti miestnych komunít v krajine, čo je dôležitým prvkom ukrajinského odporu voči ruským okupantom; tieto reformy sa realizovali s výraznou podporou regiónov a miest Európskej únie, a to aj prostredníctvom programu U-LEAD s Európou, s cielenou podporou zo strany VR, a to v rámci jeho pracovnej skupiny pre Ukrajinu a prostredníctvom činností partnerskej spolupráce; úspešná realizácia týchto decentralizačných reforiem priblížila Ukrajinu k Európskej únii a jej hodnotám slobody, demokracie a právneho štátu;

| 12. | vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby pripravilo plán pomoci a obnovy pre Ukrajinu s cieľom podporiť ukrajinské hospodárstvo, inštitúcie a verejné služby a opätovné budovanie zničenej infraštruktúry; v tejto súvislosti víta rozhodnutie Európskej rady zriadiť trustový fond solidarity pre Ukrajinu a vyzýva na zorganizovanie medzinárodnej konferencie s cieľom získať financie od partnerov; zdôrazňuje, že k obnove Ukrajiny musí prispieť vojnovými reparáciami aj Rusko, ktoré je zodpovedné za spôsobenú skazu; |
| --- | --- |

12.

vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby pripravilo plán pomoci a obnovy pre Ukrajinu s cieľom podporiť ukrajinské hospodárstvo, inštitúcie a verejné služby a opätovné budovanie zničenej infraštruktúry; v tejto súvislosti víta rozhodnutie Európskej rady zriadiť trustový fond solidarity pre Ukrajinu a vyzýva na zorganizovanie medzinárodnej konferencie s cieľom získať financie od partnerov; zdôrazňuje, že k obnove Ukrajiny musí prispieť vojnovými reparáciami aj Rusko, ktoré je zodpovedné za spôsobenú skazu;

| 13. | podporuje Ukrajinu pri získavaní štatútu kandidátskej krajiny na členstvo v EÚ v súlade s článkom 49 Zmluvy o Európskej únii, pričom treba uplatniť rovnakú revidovanú metodiku prístupových rokovaní ako v prípade krajín západného Balkánu s väčším dôrazom na právny štát a demokratické inštitúcie; zdôrazňuje, že k žiadostiam Gruzínska a Moldavska o členstvo v EÚ by sa malo tiež pristupovať kladne; medzitým je potrebné bezodkladne pokračovať v integrácii Ukrajiny do jednotného trhu EÚ v súlade s dohodou o pridružení; |
| --- | --- |

13.

podporuje Ukrajinu pri získavaní štatútu kandidátskej krajiny na členstvo v EÚ v súlade s článkom 49 Zmluvy o Európskej únii, pričom treba uplatniť rovnakú revidovanú metodiku prístupových rokovaní ako v prípade krajín západného Balkánu s väčším dôrazom na právny štát a demokratické inštitúcie; zdôrazňuje, že k žiadostiam Gruzínska a Moldavska o členstvo v EÚ by sa malo tiež pristupovať kladne; medzitým je potrebné bezodkladne pokračovať v integrácii Ukrajiny do jednotného trhu EÚ v súlade s dohodou o pridružení;

Opatrenia finančnej podpory

Opatrenia finančnej podpory

| 14. | víta balíky kohéznych opatrení Európskej komisie na podporu utečencov v Európe CARE a CARE+, ako aj flexibilitu v rámci iniciatívy REACT-EU, a vyzdvihuje prínos priameho zapojenia regionálnych a miestnych samospráv do plánovania, riadenia a vykonávania balíkov opatrení CARE a REACT-EU; zdôrazňuje, že úpravy programov politiky súdržnosti musia byť v súlade so zásadou „výrazne nenarušiť súdržnosť“, ktorá bola nedávno zavedená v 8. správe o súdržnosti; |
| --- | --- |

14.

víta balíky kohéznych opatrení Európskej komisie na podporu utečencov v Európe CARE a CARE+, ako aj flexibilitu v rámci iniciatívy REACT-EU, a vyzdvihuje prínos priameho zapojenia regionálnych a miestnych samospráv do plánovania, riadenia a vykonávania balíkov opatrení CARE a REACT-EU; zdôrazňuje, že úpravy programov politiky súdržnosti musia byť v súlade so zásadou „výrazne nenarušiť súdržnosť“, ktorá bola nedávno zavedená v 8. správe o súdržnosti;

| 15. | zdôrazňuje, že počas pandémie COVID-19, ako aj v reakcii na dôsledky vojny na Ukrajine sa ukázalo, že politika súdržnosti môže v prípade potreby priniesť krátkodobé výsledky; trvá však na tom, že týmto cieľom by nemal konkurovať skutočný cieľ politiky súdržnosti, ktorým je posilniť hospodársku sociálnu a územnú súdržnosť znižovaním rozdielov medzi regiónmi; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje, že počas pandémie COVID-19, ako aj v reakcii na dôsledky vojny na Ukrajine sa ukázalo, že politika súdržnosti môže v prípade potreby priniesť krátkodobé výsledky; trvá však na tom, že týmto cieľom by nemal konkurovať skutočný cieľ politiky súdržnosti, ktorým je posilniť hospodársku sociálnu a územnú súdržnosť znižovaním rozdielov medzi regiónmi;

| 16. | víta pozastavenie programov cezhraničnej spolupráce, do ktorých sú zapojení ruskí a bieloruskí partneri; žiada posilnenie existujúcich programov medzi regiónmi EÚ (Poľsko, Maďarsko, Rumunsko, Slovensko) a Ukrajinou; zdôrazňuje, že finančná podpora pre miestne a regionálne samosprávy v krajinách susediacich s Ukrajinou a v iných štátoch, ktoré prijímajú najvyšší počet utečencov, je veľmi nedostatočná a musí sa výrazne posilniť vzhľadom na úlohu týchto samospráv nielen pri poskytovaní prístrešia utečencom, ale aj pri ich integrácii do svojich systémov vzdelávania, zdravotnej starostlivosti a bývania; |
| --- | --- |

16.

víta pozastavenie programov cezhraničnej spolupráce, do ktorých sú zapojení ruskí a bieloruskí partneri; žiada posilnenie existujúcich programov medzi regiónmi EÚ (Poľsko, Maďarsko, Rumunsko, Slovensko) a Ukrajinou; zdôrazňuje, že finančná podpora pre miestne a regionálne samosprávy v krajinách susediacich s Ukrajinou a v iných štátoch, ktoré prijímajú najvyšší počet utečencov, je veľmi nedostatočná a musí sa výrazne posilniť vzhľadom na úlohu týchto samospráv nielen pri poskytovaní prístrešia utečencom, ale aj pri ich integrácii do svojich systémov vzdelávania, zdravotnej starostlivosti a bývania;

| 17. | podporuje vytvorenie stálej krízovej rezervy na zmiernenie dôsledkov budúcich núdzových situácií, ktorá by dopĺňala alebo posilňovala existujúce krízové nástroje a nástroje flexibility; vyzýva na vytvorenie jednotného miestneho nástroja EÚ pre ukrajinských utečencov, v rámci ktorého by sa sústredili všetky finančné prostriedky dostupné miestnym a regionálnym samosprávam v súvislosti s poskytovaním útočiska utečencom, s cieľom uľahčiť, zefektívniť a urýchliť využívanie finančných prostriedkov, ktoré majú k dispozícii; |
| --- | --- |

17.

podporuje vytvorenie stálej krízovej rezervy na zmiernenie dôsledkov budúcich núdzových situácií, ktorá by dopĺňala alebo posilňovala existujúce krízové nástroje a nástroje flexibility; vyzýva na vytvorenie jednotného miestneho nástroja EÚ pre ukrajinských utečencov, v rámci ktorého by sa sústredili všetky finančné prostriedky dostupné miestnym a regionálnym samosprávam v súvislosti s poskytovaním útočiska utečencom, s cieľom uľahčiť, zefektívniť a urýchliť využívanie finančných prostriedkov, ktoré majú k dispozícii;

| 18. | konštatuje, že v prípade najviac dotknutých členských štátov a regiónov môže byť potrebné zrevidovať ich plány podpory obnovy a odolnosti na základe riadnej konzultácie s regionálnymi samosprávami, najmä vzhľadom na skutočnosť, že vojna má pre štáty EÚ čoraz väčšie hospodárske dôsledky; |
| --- | --- |

18.

konštatuje, že v prípade najviac dotknutých členských štátov a regiónov môže byť potrebné zrevidovať ich plány podpory obnovy a odolnosti na základe riadnej konzultácie s regionálnymi samosprávami, najmä vzhľadom na skutočnosť, že vojna má pre štáty EÚ čoraz väčšie hospodárske dôsledky;

Prijímanie utečencov z Ukrajiny

Prijímanie utečencov z Ukrajiny

| 19. | zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy sú v prvej línii, pokiaľ ide o prijímanie miliónov utečencov v susedných krajinách, ako aj vnútorne vysídlených osôb na Ukrajine (2) – ide o najväčšiu utečeneckú krízu v Európe od druhej svetovej vojny; zdôrazňuje, že všetci utečenci bez ohľadu na svoj pôvod a politickú príslušnosť alebo sexuálnu identitu by mali mať vo všetkých regiónoch a mestách EÚ právo na rovnako pozitívne prijatie ako utečenci prichádzajúci z Ukrajiny; |
| --- | --- |

19.

zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy sú v prvej línii, pokiaľ ide o prijímanie miliónov utečencov v susedných krajinách, ako aj vnútorne vysídlených osôb na Ukrajine (2

| 20. | víta aktiváciu smernice o dočasnej ochrane, ktorá sa teraz musí v plnej miere vykonávať dobre koordinovaným, veľkorysým, inkluzívnym a pružným spôsobom, čím sa všetkým ľuďom utekajúcim z Ukrajiny zaručí prístup na trh práce, bývanie, zdravotná starostlivosť, vzdelávanie a sociálna podpora, so zameraním na zraniteľné skupiny, najmä ženy a deti, a to bez ohľadu na ich pôvod, etnickú či politickú príslušnosť alebo sexuálnu orientáciu; |
| --- | --- |

20.

víta aktiváciu smernice o dočasnej ochrane, ktorá sa teraz musí v plnej miere vykonávať dobre koordinovaným, veľkorysým, inkluzívnym a pružným spôsobom, čím sa všetkým ľuďom utekajúcim z Ukrajiny zaručí prístup na trh práce, bývanie, zdravotná starostlivosť, vzdelávanie a sociálna podpora, so zameraním na zraniteľné skupiny, najmä ženy a deti, a to bez ohľadu na ich pôvod, etnickú či politickú príslušnosť alebo sexuálnu orientáciu;

| 21. | upriamuje pozornosť na osobitné aspekty smernice Rady 2001/55/ES (3) o dočasnej ochrane umožňujúcej utečencom zvoliť si členský štát, v ktorom sa chcú dočasne usadiť (článok 26), a zdôrazňuje, že uznanie práva na voľný pohyb utečencov a ich autonómie prispieva k zmierneniu tlaku na vnútroštátne azylové systémy a na prijímacie kapacity v pohraničných regiónoch; |
| --- | --- |

21.

upriamuje pozornosť na osobitné aspekty smernice Rady 2001/55/ES (3

| 22. | vyzýva na vytvorenie dobrovoľného európskeho systému premiestnenia s prihliadnutím na prijímacie kapacity regionálnych a miestnych samospráv; v tejto súvislosti opakuje svoju výzvu, aby sa mestám a regiónom EÚ poskytol priamy prístup k finančným prostriedkom EÚ určeným na migráciu a integráciu; vyzýva Komisiu, aby navrhla fungujúci systém rozdeľovania utečencov pre prípadné utečenecké krízy v budúcnosti, a členské štáty EÚ, aby uznali takéto dobrovoľné záväzky a dodržiavali ich; |
| --- | --- |

22.

vyzýva na vytvorenie dobrovoľného európskeho systému premiestnenia s prihliadnutím na prijímacie kapacity regionálnych a miestnych samospráv; v tejto súvislosti opakuje svoju výzvu, aby sa mestám a regiónom EÚ poskytol priamy prístup k finančným prostriedkom EÚ určeným na migráciu a integráciu; vyzýva Komisiu, aby navrhla fungujúci systém rozdeľovania utečencov pre prípadné utečenecké krízy v budúcnosti, a členské štáty EÚ, aby uznali takéto dobrovoľné záväzky a dodržiavali ich;

| 23. | zdôrazňuje, že mnohí ukrajinskí utečenci sú obzvlášť zraniteľní a približne polovicu z nich tvoria maloletí; poukazuje na to, že mnohé zo státisícov detí, ktoré utekajú, sú bez sprievodu a potrebujú osobitnú ochranu a starostlivosť; podporuje balík opatrení na ochranu ukrajinských detí, ktoré utiekli pred vojnou, pričom prioritou je potreba umožniť im navštevovať školu; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje, že mnohí ukrajinskí utečenci sú obzvlášť zraniteľní a približne polovicu z nich tvoria maloletí; poukazuje na to, že mnohé zo státisícov detí, ktoré utekajú, sú bez sprievodu a potrebujú osobitnú ochranu a starostlivosť; podporuje balík opatrení na ochranu ukrajinských detí, ktoré utiekli pred vojnou, pričom prioritou je potreba umožniť im navštevovať školu;

| 24. | požaduje dôrazné opatrenia na predchádzanie obchodovaniu s ľuďmi, keďže väčšinu ukrajinských utečencov tvoria ženy a deti, pričom v správach venovaných ľudským právam sa poukazuje na nárast prípadov, keď sa tieto osoby stávajú predmetom záujmu organizovaných zločineckých skupín, ktoré ich využívajú na účely sexuálneho alebo pracovného vykorisťovania; |
| --- | --- |

24.

požaduje dôrazné opatrenia na predchádzanie obchodovaniu s ľuďmi, keďže väčšinu ukrajinských utečencov tvoria ženy a deti, pričom v správach venovaných ľudským právam sa poukazuje na nárast prípadov, keď sa tieto osoby stávajú predmetom záujmu organizovaných zločineckých skupín, ktoré ich využívajú na účely sexuálneho alebo pracovného vykorisťovania;

| 25. | zdôrazňuje potrebu zabezpečiť jazykové kurzy, vzdelávanie a odbornú prípravu; v tejto súvislosti poukazuje na potenciál siete VR Mestá a regióny za integráciu migrantov; |
| --- | --- |

25.

zdôrazňuje potrebu zabezpečiť jazykové kurzy, vzdelávanie a odbornú prípravu; v tejto súvislosti poukazuje na potenciál siete VR Mestá a regióny za integráciu migrantov;

Vplyv na politiky EÚ

Vplyv na politiky EÚ

| 26. | vyzýva, aby sa vo všetkých európskych regiónoch prijali bezodkladné opatrenia s cieľom zmenšiť závislosť EÚ od tretích krajín, a najmä od energetického dovozu z Ruska, a vyzýva Európsku komisiu, aby podporila ich úsilie; |
| --- | --- |

26.

vyzýva, aby sa vo všetkých európskych regiónoch prijali bezodkladné opatrenia s cieľom zmenšiť závislosť EÚ od tretích krajín, a najmä od energetického dovozu z Ruska, a vyzýva Európsku komisiu, aby podporila ich úsilie;

| 27. | podporuje výzvu na úplný zákaz dovozu ruského plynu, ropy a uhlia do Európy a nabáda miestne a regionálne samosprávy, aby začali vypracúvať núdzové plány s cieľom pripraviť sa na dôsledky takýchto sankcií; |
| --- | --- |

27.

podporuje výzvu na úplný zákaz dovozu ruského plynu, ropy a uhlia do Európy a nabáda miestne a regionálne samosprávy, aby začali vypracúvať núdzové plány s cieľom pripraviť sa na dôsledky takýchto sankcií;

| 28. | považuje plán REPowerEU (4) za spôsob, ako urýchliť prechod na čistú energiu, zväčšiť energetickú bezpečnosť EÚ, zmenšiť závislosť EÚ od dovozu fosílnych palív a surovín z tretích krajín, najmä z Ruskej federácie, a tým aj politické, hospodárske a bezpečnostné riziká z neho vyplývajúce; vyzýva na rozsiahle investície a konkrétne opatrenia na podporu energie z obnoviteľných zdrojov, energetickej efektívnosti a úspor, obehovosti, elektrifikácie a výskumu alternatívnych udržateľných palív ako skutočne dlhodobých bezpečných a cenovo dostupných riešení. |
| --- | --- |

28.

považuje plán REPowerEU (4

| 29. | trvá na tom, že dôsledky vojny by nemali ohroziť opatrenia v oblasti klímy a udržateľnosti stanovené v Parížskej dohode, ako aj v Agende 2030 OSN pre udržateľný rozvoj, a opätovne potvrdzuje svoj záväzok voči Európskej zelenej dohode, ktorá je tiež prostriedkom na posilnenie strategickej autonómie EÚ; |
| --- | --- |

29.

trvá na tom, že dôsledky vojny by nemali ohroziť opatrenia v oblasti klímy a udržateľnosti stanovené v Parížskej dohode, ako aj v Agende 2030 OSN pre udržateľný rozvoj, a opätovne potvrdzuje svoj záväzok voči Európskej zelenej dohode, ktorá je tiež prostriedkom na posilnenie strategickej autonómie EÚ;

| 30. | domnieva sa, že úsilie EÚ o zvýšenie energetickej nezávislosti musí zahŕňať úplné zavrhnutie projektov Nord Stream a Nord Stream 2; |
| --- | --- |

30.

domnieva sa, že úsilie EÚ o zvýšenie energetickej nezávislosti musí zahŕňať úplné zavrhnutie projektov Nord Stream a Nord Stream 2;

| 31. | rozhodne víta nedávnu synchronizáciu ukrajinských a moldavských elektrických sietí s európskou kontinentálnou sieťou; |
| --- | --- |

31.

rozhodne víta nedávnu synchronizáciu ukrajinských a moldavských elektrických sietí s európskou kontinentálnou sieťou;

| 32. | stotožňuje sa s výzvou ukrajinských miestnych a regionálnych samospráv adresovanou medzinárodnému spoločenstvu, aby im pomohlo pri zvládaní environmentálnych núdzových situácií spôsobených inváziou, a to aj v lokalitách jadrových elektrární a chemických závodov; |
| --- | --- |

32.

stotožňuje sa s výzvou ukrajinských miestnych a regionálnych samospráv adresovanou medzinárodnému spoločenstvu, aby im pomohlo pri zvládaní environmentálnych núdzových situácií spôsobených inváziou, a to aj v lokalitách jadrových elektrární a chemických závodov;

| 33. | víta rozhodnutie Európskej komisie začať rokovania s Ukrajinou o pristúpení krajiny k programu LIFE s cieľom získať finančné prostriedky na pomoc pri obnove jej životného prostredia zničeného v dôsledku ruskej invázie, či už ide o znečistenie, ničenie ekosystémov alebo iné dlhodobé vplyvy; |
| --- | --- |

33.

víta rozhodnutie Európskej komisie začať rokovania s Ukrajinou o pristúpení krajiny k programu LIFE s cieľom získať finančné prostriedky na pomoc pri obnove jej životného prostredia zničeného v dôsledku ruskej invázie, či už ide o znečistenie, ničenie ekosystémov alebo iné dlhodobé vplyvy;

| 34. | zdôrazňuje, že konflikt bude mať nevyhnutne vážne dôsledky pre agropotravinárske odvetvie EÚ vzhľadom na to, že Ukrajina a Rusko sú významnými vývozcami viacerých poľnohospodárskych produktov (ako sú obilniny a olejniny), ako aj dusíkatých hnojív; zdôrazňuje, že EÚ musí posilniť svoj záväzok zabezpečiť udržateľné potravinové systémy a zároveň zaručiť cenovú dostupnosť kvalitných potravín pre všetkých zmenšením závislosti od kľúčových dovážaných poľnohospodárskych výrobkov a vstupov; vyjadruje hlboké znepokojenie nad skutočnosťou, že narušenie vývozu z Ukrajiny a Ruska už viedlo k obrovskému celosvetovému zvýšeniu cien poľnohospodárskych komodít a že dôsledky pociťujú najmä najchudobnejšie krajiny a regióny sveta; |
| --- | --- |

34.

zdôrazňuje, že konflikt bude mať nevyhnutne vážne dôsledky pre agropotravinárske odvetvie EÚ vzhľadom na to, že Ukrajina a Rusko sú významnými vývozcami viacerých poľnohospodárskych produktov (ako sú obilniny a olejniny), ako aj dusíkatých hnojív; zdôrazňuje, že EÚ musí posilniť svoj záväzok zabezpečiť udržateľné potravinové systémy a zároveň zaručiť cenovú dostupnosť kvalitných potravín pre všetkých zmenšením závislosti od kľúčových dovážaných poľnohospodárskych výrobkov a vstupov; vyjadruje hlboké znepokojenie nad skutočnosťou, že narušenie vývozu z Ukrajiny a Ruska už viedlo k obrovskému celosvetovému zvýšeniu cien poľnohospodárskych komodít a že dôsledky pociťujú najmä najchudobnejšie krajiny a regióny sveta;

Ďalšie úvahy

Ďalšie úvahy

| 35. | podporuje práva ruského a bieloruského ľudu, ktorý protestuje proti Putinovej vojne a bráni svoje právo na spravodlivé voľby, slobodu prejavu a zhromažďovania, a požaduje okamžité prepustenie nespravodlivo zadržiavaných demonštrantov; |
| --- | --- |

35.

podporuje práva ruského a bieloruského ľudu, ktorý protestuje proti Putinovej vojne a bráni svoje právo na spravodlivé voľby, slobodu prejavu a zhromažďovania, a požaduje okamžité prepustenie nespravodlivo zadržiavaných demonštrantov;

| 36. | podporuje ďalšie koordinované prísne sankcie voči Rusku a Bielorusku s cieľom účinne znemožniť Rusku pokračovať v agresii; navrhuje, aby Komisia predložila usmernenia o presadzovaní a uplatňovaní sankcií vzhľadom na to, že stále existujú rozdiely, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, v nástrojoch a postupoch, ktoré sa používajú na overenie vlastníctva podnikov, aktív a nehnuteľností; |
| --- | --- |

36.

podporuje ďalšie koordinované prísne sankcie voči Rusku a Bielorusku s cieľom účinne znemožniť Rusku pokračovať v agresii; navrhuje, aby Komisia predložila usmernenia o presadzovaní a uplatňovaní sankcií vzhľadom na to, že stále existujú rozdiely, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, v nástrojoch a postupoch, ktoré sa používajú na overenie vlastníctva podnikov, aktív a nehnuteľností;

| 37. | zdôrazňuje, že všetky kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny na členstvo v EÚ by mali byť nabádané uplatňovať sankcie, ktoré boli dohodnuté na úrovni EÚ, aby tak jasne preukázali svoj záväzok voči EÚ a jej hodnotám; |
| --- | --- |

37.

zdôrazňuje, že všetky kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny na členstvo v EÚ by mali byť nabádané uplatňovať sankcie, ktoré boli dohodnuté na úrovni EÚ, aby tak jasne preukázali svoj záväzok voči EÚ a jej hodnotám;

| 38. | odsudzuje ruskú propagandu a nenávistné prejavy, ktoré podnecujú konflikt a pomáhajú páchateľom vojnových zločinov; požaduje účinné opatrenia na európskej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni s cieľom bojovať proti takejto propagande a eliminovať ju; protestuje proti demonštráciám na podporu ruskej agresie v európskych mestách; |
| --- | --- |

38.

odsudzuje ruskú propagandu a nenávistné prejavy, ktoré podnecujú konflikt a pomáhajú páchateľom vojnových zločinov; požaduje účinné opatrenia na európskej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni s cieľom bojovať proti takejto propagande a eliminovať ju; protestuje proti demonštráciám na podporu ruskej agresie v európskych mestách;

| 39. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Európskej komisii, Európskemu parlamentu, francúzskemu a českému predsedníctvu Rady EÚ, predsedovi Európskej rady, ako aj prezidentovi, vláde a parlamentu Ukrajiny. |
| --- | --- |

39.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Európskej komisii, Európskemu parlamentu, francúzskemu a českému predsedníctvu Rady EÚ, predsedovi Európskej rady, ako aj prezidentovi, vláde a parlamentu Ukrajiny.

V Bruseli 28. apríla 2022

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Help Ukraine: Info-Support Hub je kontaktná platforma na prepojenie tranzitných regiónov a preťažených miestnych a regionálnych samospráv s orgánmi z iných členských štátov EÚ, ktoré majú kapacity na poskytnutie pomoci.

1

Help Ukraine: Info-Support Hub

(2)  Ukraine Refugee Situation (unhcr.org) (Situácia ukrajinských utečencov, Úrad vysokého komisára OSN pre utečencov).

2

Ukraine Refugee Situation

(3)  Smernica Rady 2001/55/ES z 20. júla 2001 o minimálnych štandardoch na poskytovanie dočasnej ochrany v prípade hromadného prílevu vysídlených osôb a o opatreniach na podporu rovnováhy úsilia medzi členskými štátmi pri prijímaní takýchto osôb a znášaní z toho vyplývajúcich dôsledkov (Ú. v. ES L 212, 7.8.2001, s. 12).

3

(4)  Oznámenie Komisie s názvom REPowerEU: spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu, 8. marca 2022.

4

---

| 5.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 301/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 301/6

---

Uznesenie Európskeho výboru regiónov – REPowerEU: mestá a regióny urýchľujú energetickú transformáciu

(2022/C 301/02)

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (VR)

| — | so zreteľom na vysoké a rastúce ceny energie, ktoré od leta 2021 oslabujú kúpnu silu domácností a podnikov a ktoré sú spôsobené globálnym dopytom po energii, najmä po plyne, v dôsledku obnovy po pandémii COVID-19, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vysoké a rastúce ceny energie, ktoré od leta 2021 oslabujú kúpnu silu domácností a podnikov a ktoré sú spôsobené globálnym dopytom po energii, najmä po plyne, v dôsledku obnovy po pandémii COVID-19,

| — | so zreteľom na oznámenie a súbor nástrojov Európskej komisie (EK) o boji s rastúcimi cenami energie z 13. októbra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie a súbor nástrojov Európskej komisie (EK) o boji s rastúcimi cenami energie z 13. októbra 2021,

| — | so zreteľom na nevyprovokovanú a neodôvodnenú inváziu Ruskej federácie na Ukrajinu, ktorá sa začala 24. februára 2022 za podpory Bieloruska, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nevyprovokovanú a neodôvodnenú inváziu Ruskej federácie na Ukrajinu, ktorá sa začala 24. februára 2022 za podpory Bieloruska,

| — | so zreteľom na oznámenie EK na tému REPowerEU: spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu z 8. marca 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie EK na tému REPowerEU: spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu z 8. marca 2022,

| — | so zreteľom na vyhlásenie z Versailles, ktoré vydali hlavy štátov alebo predsedovia vlád EÚ na neformálnom stretnutí 10. a 11. marca 2022; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie z Versailles, ktoré vydali hlavy štátov alebo predsedovia vlád EÚ na neformálnom stretnutí 10. a 11. marca 2022;

| — | so zreteľom na oznámenie EK o bezpečnosti dodávok a dostupných cenách energie, návrh nariadenia o skladovaní plynu a dočasný krízový rámec pre flexibilitu podľa pravidiel štátnej pomoci z 23. marca 2022; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie EK o bezpečnosti dodávok a dostupných cenách energie, návrh nariadenia o skladovaní plynu a dočasný krízový rámec pre flexibilitu podľa pravidiel štátnej pomoci z 23. marca 2022;

| — | so zreteľom na skutočnosť, že Európska komisia a Spojené štáty majú bezodkladne vytvoriť spoločnú pracovnú skupinu pre energetickú bezpečnosť; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na skutočnosť, že Európska komisia a Spojené štáty majú bezodkladne vytvoriť spoločnú pracovnú skupinu pre energetickú bezpečnosť;

| — | so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady z 24. a 25. marca 2022; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady z 24. a 25. marca 2022;

| — | so zreteľom na svoju súčasnú prácu v rámci prípravy stanovísk k balíku Fit for 55 a pracovnej skupiny Zelená dohoda na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju súčasnú prácu v rámci prípravy stanovísk k balíku Fit for 55 a pracovnej skupiny Zelená dohoda na miestnej úrovni;

Vplyv viacerých kríz

| 1. | víta iniciatívy, ktoré Komisia pripravuje s cieľom riešiť súčasné vysoké ceny energie, ktoré od leta 2021 rastú, a ktoré ešte umocnila nelegálna, neoprávnená a nevyprovokovaná invázia Ruskej federácie na Ukrajinu; zdôrazňuje, že nestačí jednoducho ukončiť našu závislosť od dodávok fosílnych palív len z Ruskej federácie, ale domnieva sa, že plán REPowerEU je spôsobom, ako urýchliť energetickú transformáciu, znížiť závislosť EÚ od dovozu energie a surovín vo všeobecnosti, a tým znížiť politické, hospodárske a bezpečnostné riziká vyplývajúce z tohto dovozu; vyjadruje však hlboké poľutovanie nad tým, že chýba jasný odkaz na úlohu miest a regiónov, a to z hľadiska riešenia súčasnej energetickej krízy, ako aj z hľadiska poskytovania dlhodobých riešení tejto krízy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadruje tiež znepokojenie nad očakávaným nerovnomerným regionálnym vplyvom energetickej krízy na mestá a regióny EÚ vzhľadom na ich rozdielne schopnosti reagovať na prerušenie dodávok energie a rastúce ceny energie, a vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby túto nerovnováhu zohľadnili pri navrhovaní a vykonávaní príslušných opatrení; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je hlboko znepokojený zisteniami uvedenými v najnovšej správe Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability (Zmena klímy v roku 2022 – dôsledky, adaptácia a zraniteľnosť) (1), v ktorej sa potvrdzuje, že mnohé vplyvy zmeny klímy sú už nezvratné; zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa ďalej neodkladali opatrenia na adaptáciu na zmenu klímy a jej zmierňovanie, v ktorých sú miestne a regionálne samosprávy kľúčovými aktérmi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že cieľ energetickej bezpečnosti musí v konečnom dôsledku podporiť cieľ klimatickej neutrality a energetickej transformácie. Cesta k bezpečnej, cenovo dostupnej a udržateľnej energii je jediným nadčasovým prístupom k súčasnej kríze; v tejto súvislosti vyzýva spoluzákonodarcov EÚ, aby zvýšili ambície a urýchlili prijatie balíka Fit For 55, v ktorom sa osobitne zohľadnia stanoviská VR k revízii smernice o energii z obnoviteľných zdrojov, smernice o energetickej efektívnosti a k smernici o energetickej hospodárnosti budov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | víta uznanie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti a opätovne zdôrazňuje kľúčovú úlohu regiónov a miest EÚ pri zvyšovaní energetickej efektívnosti; vyzýva Komisiu, aby do svojej stratégie začlenila koncepciu energetickej sebestačnosti (2) ako spôsobu dosiahnutia takého stavu, že každý má prístup ku všetkým energetickým službám, ktoré potrebuje, a využíva primeraný podiel energetických služieb, ktoré si želá, pričom vplyvy energetického systému zároveň neprekračujú environmentálne limity; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu existujúcich inovačných nástrojov riadenia spolupráce a budovania kapacít, ako je Dohovor primátorov a starostov, Poradenské centrum pre oblasť energetickej chudoby, Európsky klimatický pakt, iniciatíva Čistá energia pre ostrovy a podobné iniciatívy EÚ na posilnenie veľmi potrebného prechodu na cenovo dostupnú, udržateľnú a bezpečnú energiu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v úzkej spolupráci s Európskou investičnou bankou podporili vytvorenie jednotných kontaktných miest na vykonávanie plánu REPowerEU na regionálnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva Komisiu, aby podporovala systematické preberanie súčasných najlepších postupov prostredníctvom špecializovanej technickej a finančnej podpory pre miestne a regionálne samosprávy s cieľom znížiť počiatočné nákladové zaťaženie opatrení v oblasti energetickej efektívnosti, pričom osobitná pozornosť by sa mala venovať zraniteľným domácnostiam, mikropodnikom a malým podnikom a spotrebiteľom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sa domnieva, že súbor nástrojov na boj s rastúcimi cenami energie (3) bol prvým pokusom o navrhnutie nástrojov na zmiernenie sociálnych dôsledkov súčasnej energetickej krízy, ale nepreukázalo sa, že by bol natoľko účinný, ako je potrebné, a mal by sa posilniť; domnieva sa, že dôraz by sa mal klásť na dlhodobé riešenia na úplné zastavenie využívania fosílnych palív v Európe a dosiahnutie jej energetickej nezávislosti s transformačnými zmenami vo všetkých odvetviach zameranými na odstránenie energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva Komisiu, aby pri vypracovávaní dlhodobých riešení zameraných na dosiahnutie energetickej sebestačnosti zohľadnila problémy regiónov závislých od fosílnych palív, ktoré sa nemôžu pripojiť na kontinentálnu sieť, ako sú napríklad najvzdialenejšie regióny; |
| --- | --- |

10.

Podpora energie z obnoviteľných zdrojov, energetickej efektívnosti a úspor energie prostredníctvom plánu REPowerEU

| 11. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že rozsiahle investície a konkrétne opatrenia na urýchlenie zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov a na podporu energetickej efektívnosti, úspory energie a výskumu v oblasti alternatívnych udržateľných palív budú prioritou a budú plne prepojené; |
| --- | --- |

11.

| 12. | so záujmom očakáva nadchádzajúci návrh EK na zabezpečenie rýchlejšieho postupu udeľovania povolení v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v súlade so zásadou subsidiarity a žiada, aby sa zaviedli podobné opatrenia pre kľúčové projekty v oblasti energetickej efektívnosti; vyzýva Komisiu, aby posilnila existujúce nástroje, ktoré poskytujú technickú podporu miestnym a regionálnym samosprávam; víta preto, že nadchádzajúce oznámenie EK o stratégii v oblasti solárnej energie, ktorého zverejnenie sa očakáva v júni, obsahuje návrh Európskej iniciatívy pre strešné solárne inštalácie; vyzýva členské štáty, aby zaviedli stimuly na nákup, ako sú krátkodobé grantové programy pre spotrebiteľov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že pri urýchľovaní postupov plánovania a udeľovania povolení je rozhodujúce, či verejnosť projekty infraštruktúry akceptuje, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali šírenie osvedčených postupov v tejto oblasti, ako sú postupy uvedené v nedávnej správe o infraštruktúre siete regionálnych centier VR; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sa domnieva, že dekarbonizácia verejných a súkromných budov je dôležitou súčasťou Európskej zelenej dohody a kľúčovou súčasťou riešenia súčasnej krízy zameraného na zníženie dopytu po plyne; naliehavo vyzýva Komisiu, aby urýchlila zavádzanie tepelných čerpadiel (4) ako súčasť plánu REPowerEU, ako aj výskum inovatívnych riešení, vďaka ktorým bude náš fond budov čo najinteligentnejší a klimaticky neutrálny; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva Komisiu, aby tiež uľahčila vznik verejno-súkromných konzorcií priemyselných odvetví a miestnych a regionálnych samospráv zameraných na obnovu s cieľom predstaviť integrované balíky obnovy na modernizáciu vykurovania a chladenia budov, vytvoriť program priemyselnej izolácie s cieľom zachytiť nákladovo efektívne investície s krátkou návratnosťou a podporiť odbornú prípravu pracovnej sily v oblasti obnovy; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konštatuje, že v oznámení o pláne REPowerEU sa nedostatočne využíva potenciál úspor energie, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvážili opatrenia, ako sú kampane na podporu zmeny správania; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyjadruje poľutovanie nad oneskoreným prijatím zákona o obnove prírody a zdôrazňuje, že ochrana a obnova biodiverzity sú neoddeliteľne spojené s adaptáciou na zmenu klímy a musia zostať kľúčovým pilierom zelenej transformácie v rámci Európskej zelenej dohody; žiada Komisiu, aby v súlade so zásadou subsidiarity v plnej miere zapojila regionálne a miestne samosprávy do určovania oblastí, v ktorých by sa mohli realizovať projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, s cieľom zabezpečiť, aby boli plne v súlade so zásadou „nespôsobovať škodu“; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sa domnieva, že energetickú bezpečnosť a klimatickú neutralitu možno dosiahnuť len vtedy, ak sa bude Európska únia spoliehať na silný a plne prepojený vnútorný trh s elektrinou a dobre fungujúci trh s uhlíkom; zdôrazňuje, že akékoľvek krátkodobé dočasné opatrenia, ako je lepšie skladovanie fosílneho plynu a zvýšený dovoz LNG, by nemali vytvárať dodatočnú odkázanosť a mali by byť prispôsobené na ekologický plyn s cieľom pripraviť sa na klimatickú neutralitu s vodíkom z obnoviteľných zdrojov a inými obnoviteľnými palivami; naliehavo vyzýva na dokončenie a zlepšenie prepojenia našich plynárenských, vodíkových a elektrických sietí v celej Európskej únii vrátane plnej synchronizácie energetických sústav; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poukazuje na význam plného začlenenia a využívania dodávok od výrobcov-spotrebiteľov a miestnych komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a navrhuje menej reštriktívne vymedzenie inteligentných sietí v rámci transeurópskych energetických sietí (TEN-E) a infraštruktúry; zdôrazňuje, že je potrebné napojiť nových maloobjemových výrobcov na sieť nízkeho a vysokého napätia; vyzýva Komisiu, aby predložila rámec na zoskupenie niekoľkých menších projektov s flexibilitou predovšetkým pre hraničné regióny, aby mohli zostaviť určité súhrnné cezhraničné projekty a potenciálne získať finančné prostriedky na toto úsilie; dôrazne pripomína, že európske zoskupenia územnej spolupráce (EZÚS) môžu v týchto projektoch zohrávať významnú úlohu; pripomína nepostrádateľnú úlohu, ktorú zohrávajú vidiecke oblasti pri výrobe energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje, že súčasná energetická kríza je príležitosťou na výrazné zvýšenie elektrifikácie a výroby vodíka z obnoviteľných zdrojov ako čistých riešení na dekarbonizáciu nášho hospodárstva; vyzýva Komisiu, aby predložila ambiciózne a konkrétne opatrenia na zavedenie akcelerátora pre vodík vrátane pevne stanoveného harmonogramu pre každé opatrenie; vyzýva Komisiu, aby ako ústredné opatrenie začala realizovať iniciatívu EÚ pre údolia vodíka (Hydrogen Valleys), ktorá ich bude posilňovať, štrukturálne podporí vytváranie európskych sietí a cezhraničnú spoluprácu a bude zahŕňať financovanie z inovačného fondu EÚ, ako aj rozsiahlejšie financovanie prostredníctvom spoločného partnerstva pre čistý vodík; víta návrh na vytvorenie globálneho európskeho mechanizmu pre vodík a vyzýva na štrukturálne zapojenie tých regiónov EÚ, ktoré sú už v tejto oblasti aktívne; vyzýva spoluzákonodarcov EÚ, aby pri prijímaní balíka Fit for 55 vrátane legislatívneho balíka na dekarbonizáciu trhu s plynom dôsledne podporovali zrýchlený nárast trhu s čistým vodíkom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | požaduje aktualizáciu súčasných pravidiel štátnej pomoci, aby boli prispôsobené na spolufinancovanie, prevádzku a ďalší rozvoj verejnej elektrickej nabíjacej infraštruktúry, a domnieva sa, že súvisiace investičné náklady by mali byť oprávnené na verejnú podporu, ako sa uvádza v nedávnej správe siete regionálnych centier VR o infraštruktúre; |
| --- | --- |

21.

Realizácia plánu REPowerEU v partnerstve s mestami a regiónmi

| 22. | zdôrazňuje, že do nadchádzajúceho plánu REPowerEU by sa mal začleniť plán financovania a presmerovania existujúcich alebo nových finančných prostriedkov EÚ na podporu miestnych a regionálnych samospráv pri vykonávaní tohto plánu; vyzýva členské štáty, aby nevyužité finančné prostriedky z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti presmerovali na podporu miestneho plánovania energetickej bezpečnosti a investícií do obnoviteľných zdrojov energie; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva Komisiu, aby bol ako inštitucionálny partner začlenený do novovytvorenej koordinačnej skupiny pre energetickú chudobu a zraniteľných spotrebiteľov s cieľom uľahčiť výmenu informácií a koordináciu medzi Komisiou a členskými štátmi v otázkach týkajúcich sa návrhu a vykonávania pripravovaného plánu REPowerEU, právnych predpisov Únie, programov a politík zameraných na zraniteľné domácnosti a spotrebiteľov trpiacich energetickou chudobou a chudobou v oblasti mobility na všetkých úrovniach. VR je pripravený prispieť k tejto medziinštitucionálnej spolupráci prostredníctvom svojej pracovnej skupiny Zelená dohoda na miestnej úrovni identifikáciou prekážok, spôsobov a prostriedkov, ako vopred pripraviť a rozbehnúť opatrenia balíka Fit for 55 na miestnej a regionálnej úrovni, a to aj formou výmeny osvedčených postupov, skúseností a odborných znalostí; |
| --- | --- |

23.

| 24. | konštatuje, že v nariadení o Európskom fonde regionálneho rozvoja (EFRR) sa vyžaduje, aby sa minimálne 30 % zdrojov vo všetkých kategóriách regiónov vyčlenilo na to, aby sa Európa a jej regióny stali ekologickejšími, nízkouhlíkovými a odolnejšími; vyzýva členské štáty a regióny, aby využili možnosti, ktoré ponúkajú európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF), na financovanie projektov v oblasti energetickej transformácie vrátane projektov v oblasti energetickej účinnosti, energie z obnoviteľných zdrojov a rozvoja inteligentných energetických systémov, sietí a uskladňovania mimo rámca TEN-E; |
| --- | --- |

24.

| 25. | víta vyhlásenie osobitnej výzvy v rámci Nástroja technickej podpory na pomoc členským štátom pri postupnom ukončovaní ich závislosti od fosílnych palív z Ruska, vyjadruje však poľutovanie nad krátkou lehotou na predloženie žiadostí o túto osobitnú podporu; vyzýva Komisiu, aby uľahčila dostupnosť tohto nástroja v záujme podpory miestnych a regionálnych samospráv, najmä v menej rozvinutých regiónoch, ktoré majú najväčší nedostatok kapacít, čo ich odrádza od toho, aby pri realizácii investícií a reforiem čo najlepšie využívali podporu z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; je pripravený podporiť Komisiu pri zabezpečovaní účinného využívania tohto nástroja v mestách a regiónoch; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uznáva, že stanovovanie cien uhlíka je kľúčovým nástrojom pri podpore zvyšovania ambícií EÚ v oblasti klímy a súhlasí s tým, aby sa v záujme naplnenia týchto ambícií zaujal celoodvetvový prístup; víta skutočnosť, že Komisia uznáva tieto riziká a návrhy na ich riešenie, ako je zmena usmernení o štátnej pomoci v súvislosti so systémom EÚ na obchodovanie s emisiami; zdôrazňuje, že niektoré z navrhovaných opatrení, ako napríklad zvýšené zdaňovanie neočakávaných ziskov, nemusia zaručiť spoľahlivú podporu; uvedomuje si, že zavedenie obchodovania s emisiami v odvetví cestnej dopravy a budov (ETS II) v kombinácii s nedostatočnými investíciami do týchto odvetví a zvýšením cien pohonných hmôt by mohlo zvýšiť riziko energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility; vyzýva preto Komisiu a spoluzákonodarcov, aby pre členské štáty zaviedli povinnosť stanoviť minimálny percentuálny podiel príjmov z aukcií ETS na úrovni aspoň 20 %, ktoré by priamo spravovali miestne a regionálne samosprávy; |
| --- | --- |

26.

| 27. | víta prijatie dočasného krízového rámca s cieľom umožniť členským štátom využiť flexibilitu stanovenú v pravidlách štátnej pomoci na podporu hospodárstva v súvislosti s ruskou vojnou na Ukrajine; zdôrazňuje, že sa musia dôkladne monitorovať možné negatívne účinky v oblasti hospodárskej súťaže a narušenie jednotného trhu; konštatuje, že v nedávnej správe siete regionálnych centier VR o infraštruktúre (5) sa odkazuje aj na štátnu pomoc, a vyjadruje názor, že súčasné pravidlá štátnej pomoci nie sú prispôsobené na spolufinancovanie, prevádzku a ďalší rozvoj verejnej elektrickej nabíjacej infraštruktúry; |
| --- | --- |

27.

| 28. | so znepokojením konštatuje, že súčasná kríza bude mať veľký vplyv na verejné financie, a preto vyzýva Komisiu, aby predĺžila uplatňovanie všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu, kým nebude schválený nový rámec správy hospodárskych záležitostí, a to aspoň do konca roka 2023; verejné investície na podporu zelenej transformácie, a najmä energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov, by sa nemali považovať za štrukturálne výdavky v rámci správy hospodárskych záležitostí; |
| --- | --- |

28.

| 29. | víta opatrenia stanovené v článku 5 smernice o elektrickej energii týkajúce sa trhu s elektrinou, ako aj usmernenia (6), na základe ktorých majú členské štáty možnosť zasahovať do stanovovania cien za dodávky elektrickej energie; domnieva sa, že vzhľadom na súčasnú geopolitickú situáciu a jej dôsledky pre trh s energiou s rastúcimi a nestabilnými cenami elektrickej energie budú mať zásahy členských štátov zásadný význam, a to s dvojakým cieľom chrániť zraniteľné domácnosti, mikropodniky a malé podniky a posilniť hospodársku súťaž v prospech spotrebiteľov v dlhodobom horizonte; opakuje (7) však, že tieto opatrenia musia byť časovo obmedzené, podmienené núdzovým aspektom energetickej krízy a nikdy sa nesmú stať štrukturálnou zmenou, ktorá by mohla ohroziť liberalizáciu riadenia trhu s elektrinou; vzhľadom na čoraz nižšie náklady na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov navrhuje zvážiť oddelenie plynu a elektrickej energie ako možné opatrenie s cieľom zabrániť tomu, aby vysoké ceny plynu ovplyvňovali ceny energie; |
| --- | --- |

29.

| 30. | víta legislatívny návrh na zabezpečenie primeranej úrovne uskladňovania energie v EÚ na nasledujúcu zimu a neskoršie obdobie; zdôrazňuje, že pri stanovovaní takýchto minimálnych úrovní by sa mali zohľadniť regionálne posúdenia rizík; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje, že je potrebné lepšie pochopiť regionálne potreby a príležitosti v oblasti rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností; vyzýva Komisiu, aby využila iniciatívy, ako sú Erasmus+ a Horizont Európa na zabezpečenie užšej spolupráce medzi priemyslom a akademickou obcou, a aby spustila Pakt o zručnostiach v kľúčových priemyselných ekosystémoch, ako sú vodík, solárna energia, tepelné čerpadlá a veterná energia; vyzýva členské štáty, aby urýchlili využívanie Európskeho sociálneho fondu+, Fondu na spravodlivú transformáciu a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti s cieľom podporiť rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností pracovnej sily v súlade s potrebou prispôsobiť odborné postupy obehovosti, využívaniu nízkouhlíkových materiálov a novým technológiám. |
| --- | --- |

31.

V Bruseli 28. apríla 2022

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_FinalDraft_FullReport.pdf.

1

(2)  https://www.energysufficiency.org.

2

(3)  Boj s rastúcimi cenami energie: súbor nástrojov pre opatrenia a podporu, 13. októbra 2021 [COM(2021) 660 final]).

3

(4)  Tepelné čerpadlá, ktoré sa podobajú klimatizačným zariadeniam a sú umiestnené mimo budov, ohrievajú domovy presunom tepla a nie jeho výrobou. Pomocou elektrickej energie získavajú a koncentrujú teplo buď z vonkajšieho vzduchu, zeme alebo vody, a potom toto teplo prečerpávajú do domov.

4

(5)  https://cor.europa.eu/sk/news/Pages/reghub-launches-consultation-on-21st-century-rules.aspx.

5

(6)  Pozri prílohu 1 k oznámeniu Európskej komisie o REPowerEU.

6

(7)  Pozri stanovisko VR na tému Energia z obnoviteľných zdrojov a vnútorný trh s elektrinou (Ú. v. EÚ C 342, 12.10.2017, s. 79), ktoré vypracovala Daiva Matonienė (LT/EKR), článok 20.

7

---

STANOVISKÁ

Výbor regiónov

149. plenárne zasadnutie VR, 27. 4. 2022 – 28. 4. 2022

| 5.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 301/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 301/11

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Posilnenie vzťahov medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom na nižšej ako celoštátnej úrovni a náprava územných dôsledkov vystúpenia Spojeného kráľovstva z EÚ

(2022/C 301/03)

| Spravodajca: | Michael MURPHY (IE/EĽS), poslanec zastupiteľstva grófstva Tipperary a starosta mestskej časti Clonmel |
| --- | --- |

Spravodajca:

Michael MURPHY (IE/EĽS), poslanec zastupiteľstva grófstva Tipperary a starosta mestskej časti Clonmel

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (VR)

Všeobecné pripomienky

| 1. | víta Dohodu o obchode a spolupráci medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom, ktorá v plnej miere nadobudla účinnosť 1. mája 2021 a poskytuje stabilný právny rámec pre bilaterálne vzťahy. VR podporuje spoločný a zodpovedný prístup k vykonávaniu dohody o obchode a spolupráci, vrátane protokolu o Severnom Írsku a dodržiavania rovnakých podmienok, a oceňuje úsilie Európskej komisie nájsť kreatívne riešenia, najmä pokiaľ ide o otázky, ktoré vyvstávajú medzi Severným Írskom a zvyškom Spojeného kráľovstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripomína, že dohoda o obchode a spolupráci (1) je dohodou o voľnom obchode (2) a zahŕňa ustanovenia o spolupráci v otázkach týkajúcich sa hospodárstva, sociálnej sféry, ochrany životného prostredia a rybolovu, ale prináša aj úzke partnerstvo v záujme bezpečnosti občanov a horizontálny rámec pre správu vecí verejných. Konštatuje, že dohoda o obchode a spolupráci zahŕňa oblasti právomocí členských štátov, ktoré v niektorých krajinách EÚ patria do pôsobnosti regiónov s legislatívnymi právomocami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadruje preto poľutovanie nad tým, že táto dohoda nemá dostatočnú „územnú hĺbku“ a náležite neuznáva, akú dôležitú úlohu zohrávajú vo vzťahoch medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom miestne a regionálne samosprávy, ktoré sa spomínajú, len pokiaľ ide o prispôsobenie niektorých prvkov dohody špecifickým regionálnym podmienkam (3) alebo v súvislosti s veľmi konkrétnymi otázkami, ako sú fiškálne ustanovenia (4). Zdôrazňuje, že v dohode o obchode a spolupráci je vymedzená úloha občianskej spoločnosti, ktorá je sama osebe považovaná za súčasť „inštitucionálneho rámca“ (5); |
| --- | --- |

3.

| 4. | víta spoluprácu medzi Európskou úniou a Spojeným kráľovstvom v reakcii na agresiu Ruska voči Ukrajine a zdôrazňuje, že miestne samosprávy v celej Európe sú v prvej línii, pokiaľ ide o poskytovanie praktickej a humanitárnej pomoci; |
| --- | --- |

4.

Snaha o väčšie inštitucionálne uznanie vzťahov medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom na nižšej ako celoštátnej úrovni

| 5. | zdôrazňuje, že kontaktná skupina VR – Spojené kráľovstvo zriadená vo februári 2020 je jediným inštitucionálnym kanálom, ktorý poskytuje fórum pre trvalý dialóg a politické partnerstvo medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami EÚ a Spojeného kráľovstva a slúži aj na výmenu know-how, najmä pokiaľ ide o územnú spoluprácu a cezhraničné otázky. Uznáva, že kontaktná skupina poskytuje priestor pre vzájomne prospešné diskusie v spoločnom záujme o problémoch alebo príležitostiach spojených s vystúpením Spojeného kráľovstva z EÚ, najmä v súvislosti s tematickými oblasťami, ktoré nepoznajú hranice (napr. zmena klímy, cestovný ruch, digitálna a zelená transformácia a spoločné kultúrne dedičstvo). Zároveň ponúka zástupcom VR možnosť diskutovať o týchto otázkach so zástupcami miestnych a regionálnych samospráv Spojeného kráľovstva, a tak umožňuje výboru udržiavať a podporovať takéto plodné vzťahy na nižšej ako celoštátnej úrovni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uznáva, že vzhľadom na bezprecedentnú situáciu, akou je vystúpenie členského štátu z EÚ, zostanú vzťahy medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom najintenzívnejšími a najkomplexnejšími vzťahmi s treťou krajinou a že vzťahy na nižšej ako celoštátnej úrovni si zasluhujú uznanie. Žiada preto formálne uznanie kontaktnej skupiny VR – Spojené kráľovstvo a aby bola uznaná ako oficiálny partner na nižšej ako celoštátnej úrovni medzi miestnou a regionálnou samosprávou EÚ a Spojeného kráľovstva v rámci dohody o obchode a spolupráci s cieľom poskytnúť posúdenie subnárodného rozmeru kľúčových politických a legislatívnych otázok, ktoré budú mať vplyv na dvojstranné vzťahy medzi Spojeným kráľovstvom a EÚ, rovnako ako parlamentné zhromaždenie, fórum občianskej spoločnosti a špecializované výbory Spojeného kráľovstva a EÚ v príslušných oblastiach záujmu. VR tiež vyzýva miestne a regionálne samosprávy v Spojenom kráľovstve, aby ďalej pracovali spolu s vládou Spojeného kráľovstva na formálnom uznaní tejto koordinačnej skupiny; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naliehavo vyzýva Európsku komisiu, aby opätovne preskúmala štruktúry spoločnej Rady pre partnerstvo, ktorá dohliada na vykonávanie a uplatňovanie dohody o obchode a spolupráci, s cieľom vyriešiť problém nedostatočnej „územnej hĺbky“ zapojením miestnych a regionálnych samospráv do monitorovania a riadenia dohody. Nadviazanie miestnych dialógov (technická spolupráca) s cieľom riešiť otázky miestnych právomocí (rybolov, odborná príprava, mobilita, územná spolupráca atď.) by prispelo k zlepšeniu vzťahov medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom na makroúrovni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nabáda Európsky parlament, aby v otázkach spoločného záujmu prijal formálny spôsob vzájomne prospešnej interakcie medzi VR a Delegáciou Európskeho parlamentu pri Parlamentnom zhromaždení pre partnerstvo EÚ – Spojené kráľovstvo v snahe zabezpečiť dôkazy o uplatňovaní dohody o obchode a spolupráci v praxi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | oceňuje prebiehajúce rozhovory na politickej a technickej úrovni s cieľom vyriešiť otázky vyplývajúce z uplatňovania protokolu o Severnom Írsku a vie, že Európska komisia momentálne pracuje na finalizácii zmluvy o Gibraltári, zdôrazňuje však, že tieto otázky, ktoré ešte treba doriešiť, by nemali brániť snahe miestnych a regionálnych samospráv rýchlo stanoviť spôsoby spolupráce; |
| --- | --- |

9.

Náprava územných dôsledkov brexitu

| 10. | zastáva názor, že dôsledky, ktoré vyplynuli z rokovaní a nadobudnutia účinnosti dohody o obchode a spolupráci, je od začiatku roka 2020 ťažké oddeliť od dôsledkov pandémie COVID-19 (6). Víta nedávnu štúdiu New trade and economic relations between EU-UK: the impact on regions and cities (Nové obchodné a hospodárske vzťahy medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom: dosah na regióny a mestá), z ktorej plynú závery, že dôsledky brexitu sú v jednotlivých odvetviach a regiónoch EÚ asymetrické, výraznejšie zasahujú menšie podniky, môžu znižovať mobilitu ľudského kapitálu a spoluprácu medzi podnikmi EÚ a Spojeného kráľovstva a negatívne vplývajú na regióny a komunity zapojené do interregionálnych projektov so Spojeným kráľovstvom; víta skutočnosť, že štúdia potvrdzuje, že na riešenie týchto asymetrických dôsledkov v Európe bude potrebné navýšiť rozpočet pobrexitovej adaptačnej rezervy; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uznáva, že územný dosah brexitu je citeľný v regiónoch po celej EÚ a že problémy sa objavujú okrem iného v oblastiach ako hospodárstvo, ochrana životného prostredia, sociálna sféra, kultúra a vzdelávanie – od obchodu v hlavných prístavoch, ktoré táto situácia mimoriadne zasiahla, ako sú Antverpy, Calais, Cork, Dover, Dublin, Rotterdam a Zeebrugge, až po budúcnosť študentských výmen, spoluprácu univerzít v oblasti adaptácie na zmenu klímy alebo činnosť regionálnych obchodných agentúr, ktoré skúmajú alternatívne trhy a zaoberajú sa problémami občanov vrátane mobility a integrácie; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje význam pobrexitovej adaptačnej rezervy pri zmierňovaní najnaliehavejších nákladov a posudzovaní potreby dlhodobejšieho hodnotenia vplyvu brexitu, pričom treba podporiť regióny a hospodárske odvetvia členských štátov, a to aj vytváranie a ochranu pracovných miest, napríklad pomocou režimov skráteného pracovného času, rekvalifikácie a odbornej prípravy, ako aj preskúmaním nových trhov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | trvá preto na tom, aby sa plne dodržiavali ustanovenia nariadenia o pobrexitovej adaptačnej rezerve týkajúce sa zapojenia regiónov a miestnych komunít do využívania tejto rezervy a podávania správ na úrovni NUTS 2. Zároveň pripomína, že žiadal, aby sa v súvislosti s plánovaním využitia finančných prostriedkov pobrexitovej adaptačnej rezervy kládol dôraz na MSP, opatrenia zamerané na reintegráciu občanov EÚ, ako aj na technickú pomoc. Pokiaľ ide o rozdelenie prostriedkov, zasadzoval sa za minimálne pokrytie/minimálnu prahovú hodnotu pre nové pohraničné regióny v blízkosti námornej hranice so Spojeným kráľovstvom a za pridelenie finančných prostriedkov na rybolov bez štátnej indexácie; |
| --- | --- |

13.

| 14. | stotožňuje sa so súčasnými obavami regionálnych partnerov v Spojenom kráľovstve, ktorí tvrdia, že strategické plánovanie regionálnej politiky zasiahla strata financovania z prostriedkov politiky súdržnosti EÚ a chýbajúca istota viacročného plánovania; |
| --- | --- |

14.

Stanovenie nových spôsobov spolupráce nad rámec dohody o obchode a spolupráci

| 15. | zdôrazňuje, že združenia miestnych samospráv a miestne orgány v celom Spojenom kráľovstve, a najmä v krajinách s prenesenými právomocami, chcú aj po brexite ďalej udržiavať, a dokonca posilniť svoje vzťahy s partnermi z EÚ; |
| --- | --- |

15.

| 16. | upozorňuje na to, že je skutočne prospešné uznať a podporovať vzťahy na nižšej ako celoštátnej úrovni, pretože zosúladenie na miestnej úrovni môže prispieť k lepším vzťahom na makroúrovni; napríklad obnovenie miestnej technickej konzultácie o rybolove v oblasti Normanských ostrovov by mohlo prispieť k zlepšeniu vzťahov medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom na makroúrovni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | oceňuje skutočnosť, že aj keď sa Spojené kráľovstvo už nezúčastňuje na programoch financovania EÚ, naďalej sa zúčastňuje na štyroch technických programoch EÚ: Horizont Európa, Copernicus a satelitné monitorovanie, program Euratomu v oblasti výskumu a odbornej prípravy a ITER. Pre miestne a regionálne samosprávy sú dôležité najmä prvé dva uvedené programy. konštatuje, že regióny Spojeného kráľovstva sa i naďalej podieľajú na viacerých iniciatívach, napríklad Škótsko a Wales pokračujú v iniciatíve Vanguard (7) financovanej z programu Horizont Európa (iniciatíva sprevádza priemyselnú transformáciu po inkluzívnom, interaktívnom a podnikateľskom postupe na základe regionálnych RIS3/I3) a zastupiteľstvo grófstva Kent sa podieľa na iniciatíve Straits Committee (8): |
| --- | --- |

17.

| 18. | Pripomína, že niektoré regióny Spojeného kráľovstva sú stále zapojené do programov súčasného programového obdobia (do konca roka 2023) vrátane programov Interreg Severné more, Interreg Lamanšský prieliv a Interreg Írsko a Wales, a konštatuje, že Spojené kráľovstvo je jedným z hlavných finančných prispievateľov do týchto cezhraničných programov, a to až do jednej tretiny rozpočtu. Konštatuje, že miestne a regionálne samosprávy s najväčšou pravdepodobnosťou nebudú môcť stratu financovania z programu Interreg vykompenzovať regionálnymi alebo miestnymi finančnými zdrojmi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pokiaľ ide o ukončenie programov, uznáva, že najmä ak majú ich riadiace orgány sídlo v Spojenom kráľovstve (Interreg Francúzsko (Lamanšský prieliv) Anglicko a Írsko a Wales), musia byť uzavreté za najlepších možných podmienok v záujme ich britských beneficientov, ako aj beneficientov z EÚ a v súlade s požiadavkami EÚ; |
| --- | --- |

19.

| 20. | berie na vedomie, že jediným pobrexitovým programom cezhraničnej spolupráce, ktorý bude pokračovať aj po roku 2023, bude program PEACE PLUS na obdobie 2021 – 2027 financovaný z prostriedkov EÚ vo výške približne 1 miliardy EUR. Program PEACE PLUS spojí existujúce zložky financovania EU PEACE a Interreg do jedného koherentného cezhraničného programu pre Severné Írsko a pohraničné grófstva Írska. Program zostáva dôležitým príspevkom k uplatňovaniu Veľkopiatkovej dohody; |
| --- | --- |

20.

| 21. | konštatuje, že zapojenie Spojeného kráľovstva do programov Interreg, ktoré už majú silnú účasť tretích krajín, ako je program pre severné okrajové oblasti a Arktídu, program pre región Severného mora a program pre severozápadnú Európu, by mohlo byť možné, ak bude vláda Spojeného kráľovstva súhlasiť s financovaním účasti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje, že by mohlo byť možné vytvárať európske zoskupenia územnej spolupráce (EZÚS), ktoré by zahŕňali partnera len z jedného členského štátu EÚ, a to aj z najvzdialenejších regiónov, a jednu miestnu alebo regionálnu samosprávu zo Spojeného kráľovstva, a navrhuje, aby členské štáty EÚ v snahe o spoluprácu so Spojeným kráľovstvom mohli zvážiť možnosť využiť tento nástroj, ak je v súlade s ich územnou spoluprácou; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ľutuje, že Európska komisia v ôsmej správe o súdržnosti nezohľadnila dôsledky brexitu. V mnohých regiónoch EÚ tieto dôsledky prispeli k narušeniu hospodárstva, medziregionálnej spolupráce, výskumných ekosystémov, systémov odbornej prípravy a demografie. Uvítal by, keby sa vo výhľadovom prístupe k obdobiu po roku 2027 lepšie zohľadnil geopolitický vývoj; |
| --- | --- |

23.

| 24. | oceňuje, že mestá a regióny Spojeného kráľovstva sú stále aktívne zapojené do mnohých sietí a združení EÚ, ako je Kongres miestnych a regionálnych samospráv Rady Európy, a podľa všetkého zostanú členmi niektorých európskych združení, ako je Konferencia okrajových prímorských regiónov (CPMR), Eurocities a Rada európskych obcí a regiónov (CEMR), a že tieto mechanizmy zabezpečujú vynikajúcu výmenu skúseností medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami Spojeného kráľovstva a EÚ; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyjadruje presvedčenie, že spolupráca medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami EÚ a Spojeného kráľovstva bude pokračovať prostredníctvom družobných partnerstiev, keďže približne 100 malých aj veľkých miest v Spojenom kráľovstve (9) má družbu s mestami v členských štátoch EÚ. Vzhľadom na to, že tieto partnerstvá podporujú výmenu osvedčených postupov, vzájomné porozumenie a spoločné hodnoty a sú nevyhnutné pre európsky spôsob života, naliehavo žiada, aby ďalej hľadali možnosti financovania na podporu tejto činnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uznáva význam vzdelávacích výmen pre mobilitu študentov, spoločný výskum, ako aj pre rozvoj jazykových zručností a posilnenie medziľudských vzťahov a podporuje úsilie orgánov decentralizovanej správy krajín Spojeného kráľovstva otvoriť nové možnosti spolupráce nad rámec dohody o obchode a spolupráci. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Osobitne oceňuje waleský program „Taith“ (10) a víta medzinárodné vzdelávacie výmenné programy Walesu a Škótska, ktoré môžu aspoň čiastočne kompenzovať odchod Spojeného kráľovstva z programu Erasmus+ a vyplniť medzery Turingovho programu, ktorý rozbehlo Spojené kráľovstvo (11); |
| --- | --- |

27.

| 28. | konštatuje, že existuje viditeľný trend smerom k bilaterálnym vzťahom na nižšej ako celoštátnej úrovni, o čom svedčí otváranie zastúpení regiónov EÚ v Londýne a inde v Spojenom kráľovstve. Krajiny Spojeného kráľovstva s prenesenými právomocami realizujú v celosvetovom kontexte agendy zvrchovaných národov a uprednostňujú bilaterálne vzťahy s európskymi regiónmi. Mestá a metropolitné oblasti v Anglicku takisto iniciujú projekty bilaterálnej spolupráce, o čom svedčí napríklad partnerstvo medzi metropolitným grófstvom Greater Manchester a spolkovou krajinou Severné Porýnie-Vestfálsko. Oceňuje bilaterálne vzťahy, domnieva sa však, že táto dvojstrannosť by nemala byť na úkor miestnych a regionálnych samospráv v krajinách so slabšími kapacitami na nižšej ako celoštátnej úrovni a táto podpora by sa nemala vnímať ako podpora, ktorá je v rozpore s cieľom VR dosiahnuť inštitucionálne uznanie vzťahov medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom na nižšej ako celoštátnej úrovni; |
| --- | --- |

28.

| 29. | potenciálne vyhliadky na spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami EÚ a Spojeného kráľovstva vidí v spoločnom zapojení do riešenia spoločných výziev, ako je poskytovanie humanitárnej pomoci, udržateľné hospodárenie so zdrojmi v Severnom mori, Lamanšskom prielive a Írskom mori, ako aj celosvetový boj proti zmene klímy, plnenie cieľov udržateľného rozvoja na miestnej a regionálnej úrovni a prechod na udržateľnejší a digitálny cestovný ruch. V tejto súvislosti podporuje návrh Spojeného kráľovstva a Francúzska zabezpečiť minimálne mzdy pre námorníkov a pracovníkov pôsobiacich na vnútroeurópskych linkách, t. j. aj medzi Spojeným kráľovstvom a Európskou úniou; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje, že vzťah medzi regiónmi EÚ a Spojeného kráľovstva je založený aj na spoločnom kultúrnom dedičstve, jazykoch, okrem iného na „keltských (jazykových) prepojeniach“, a na spoločných európskych hodnotách a dejinách; |
| --- | --- |

30.

| 31. | sa domnieva, že všetky inštitúcie EÚ si musia lepšie uvedomiť a pochopiť potenciál vzťahov a partnerstiev medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom na nižšej ako celoštátnej úrovni, pričom treba uznať kľúčovú úlohu miestnych a regionálnych samospráv ako úrovne verejnej správy, ktorá má najbližšie k občanom; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyjadruje názor, že komplexné poradné štruktúry, ktoré regionálne alebo miestne samosprávy vytvorili v rámci prípravy na brexit sú užitočným nástrojom na zlepšenie vzťahov medzi Spojeným kráľovstvom a EÚ; |
| --- | --- |

32.

| 33. | na záver konštatuje, že vzhľadom na budúce výzvy a smerovanie EÚ po brexite je nevyhnutné lepšie pochopiť problémy a priority jej občanov, a uznáva, že Konferencia o budúcnosti Európy poskytuje vhodný mechanizmus na tento účel. |
| --- | --- |

33.

V Bruseli 27. apríla 2022

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Na základe článku 217 ZFEÚ.

1

(2)  Na základe článku 207 ZFEÚ.

2

(3)  Strana 61.

3

(4)  Strana 249.

4

(5)  Strana 23.

5

(6)  Pozri kapitolu VI výročného barometra VR 2021: https://cor.europa.eu/en/our-work/Documents/barometer-fullreport%20web.pdf

6

(7)  http://www.s3vanguardinitiative.eu/members

7

(8)  Straits Committee (Výbor pre prielivy) je multilaterálne fórum pre dialóg, ktoré svojim členom poskytuje pružný rámec na spoluprácu v medziach ich právomocí a umožňuje rozšíriť túto spoluprácu aj na miestne zainteresované subjekty, napríklad z dobrovoľníckeho sektora, oblasti vzdelávania alebo podnikateľskej sféry.

8

(9)  Office for National Statistics, Spojené kráľovstvo, 2018 – údaje zverejnené v septembri 2020: https://www.ons.gov.uk/peoplepopulationandcommunity/populationandmigration/populationestimates/datasets/twinnedtownsandsistercities

9

(10)  Päťročný program (2022 až 2026), ktorý bol spustený vo februári 2022 s financovaním waleskej vlády vo výške 65 miliónov EUR.

10

(11)  Tento neponúka reciprocitu, trvá jeden rok a zameriava sa skôr na akademických pracovníkov než na študentov.

11

---

| 5.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 301/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 301/16

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Nový európsky Bauhaus – krásny, udržateľný, spoločný

(2022/C 301/04)

| Spravodajca: | Kieran McCarthy (IE/EA), poslanec zastupiteľstva mesta Cork |
| --- | --- |
| Referenčný dokument: | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Nový európsky Bauhaus – krásny, udržateľný, spoločný
  COM(2021) 573 |

Spravodajca:

Kieran McCarthy (IE/EA), poslanec zastupiteľstva mesta Cork

Referenčný dokument:

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Nový európsky Bauhaus – krásny, udržateľný, spoločný

COM(2021) 573

I. POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (VR),

Predstavenie Nového európskeho Bauhausu

| 1. | víta medzidisciplinárnu iniciatívu Európskej komisie týkajúcu sa Nového európskeho Bauhausu (NEB), ktorá pomáha realizovať Európsku zelenú dohodu tým, že jej dodáva zásadný kultúrny rozmer a približuje ju občanom, a to vytváraním krásnych, udržateľných a inkluzívnych miest, výrobkov a spôsobov života, ktoré prispievajú k uľahčeniu partnerstiev a zvýrazňujú prínosy environmentálnej rekonfigurácie a transformácie prostredníctvom hmatateľných zážitkov na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozitívne vníma nadšenie a veľký nárast podpory NEB zo strany rôznych priateľov, aktérov, organizácií občianskej spoločnosti, sietí, kolektívov, regionálnych centier a platforiem a živých laboratórií, ako aj pretrvávajúci záujem o stimuláciu tvorivosti a účasť, prepojenie a formovanie hodnoty a zásad budúceho NEB a úsilie vyvíjané v tomto smere; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadruje potešenie nad tým, že pri uplatňovaní zásad NEB sa uznáva úloha miestnych a regionálnych samospráv, keďže majú vhodnú pozíciu na to, aby prispievali k rozvoju politiky a vykonávaniu NEB v súlade so zásadou subsidiarity; |
| --- | --- |

3.

| 4. | domnieva sa, že mestá a regióny sú v celej EÚ v popredí rozvoja vedeného kultúrou a že miestna a regionálna úroveň nesie kľúčovú zodpovednosť za udržateľnú mestskú, regionálnu a kultúrnu politiku. Preto sú miestni a regionálni volení zástupcovia veľmi dôležití, pokiaľ ide o rozsiahlejšie sprístupnenie NEB a zapájanie verejnosti do procesu transformácie s cieľom dosiahnuť pokrok pri vykonávaní NEB; |
| --- | --- |

4.

| 5. | dôrazne podporuje NEB ako kľúčovú príležitosť na využitie tvorivého potenciálu regiónov, miest a obcí, a tým na vytvorenie akceptovaných a udržateľných riešení, vďaka ktorým bude Zelená dohoda úspešná; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uznáva medzidisciplinárnu povahu NEB, ktorý je prepojený s celým radom programov a oblastí financovania EÚ. Poukazuje však na to, že bude potrebná neustála finančná účasť súčasných a budúcich partnerov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opätovne potvrdzuje prvú kľúčovú zásadu NEB, ktorou je podpora viacúrovňového a miestne orientovaného prístupu. V tejto súvislosti VR konštatuje, že k zmenám dochádza na miestnej a regionálnej úrovni, kde je zakorenený pocit miestnej spolupatričnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyjadruje potešenie nad tým, že víziou Komisie je, aby boli v NEB zastúpené vidiecke oblasti. Viaceré vyhlásenia (1) a vidiecky pakt poskytujú rámec pre budúcu politiku a opatrenia v oblasti rozvoja vidieka v Európe a sú kľúčovým nástrojom na prepojenie NEB s vidieckymi oblasťami, ktoré možno považovať aj za „experimentálne oblasti“ pre transformačné projekty malého rozsahu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že NEB má potenciál stať sa dôležitým nástrojom obnovy, ktorý poskytne pracovné miesta na miestnej úrovni a podporí zásadnú zmenu zmýšľania smerom k udržateľnému a efektívnemu územnému plánovaniu, čo ovplyvní a zlepší aj spoločenské správanie a mobilitu; |
| --- | --- |

9.

Problematické otázky

| 10. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že v oznámení sa jasne neuvádza, ako sa zabezpečí zapojenie miestnych a regionálnych samospráv. VR žiada, aby boli do vykonávania iniciatívy začlenené konkrétne návrhy na zapojenie miestnych a regionálnych samospráv a VR a aby sa zároveň zohľadnila zásada geografickej rovnováhy, a teda zaistilo zastúpenie miestnych a regionálnych samospráv z celej EÚ; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje, že VR by spolu s ostatnými inštitúciami EÚ mal byť súčasťou podpornej siete kľúčových partnerov NEB, ktorá bude rozvíjať a testovať politické nástroje a nástroje financovania; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žiada, aby bol spolu s ostatnými inštitúciami EÚ zapojený do rokovaní o NEB za okrúhlym stolom na vysokej úrovni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poukazuje na to, že zásady subsidiarity a proporcionality budú určovať, na akej úrovni budú EÚ a členské štáty využívať politické nástroje a legislatívne opatrenia navrhnuté na vykonávanie NEB; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje, že dôsledky pandémie COVID-19 sa budú prejavovať aj v strednodobom a dlhodobom hľadisku, a to by sa malo zohľadniť pri vykonávaní NEB. Konštatuje, že pri vykonávaní NEB sa musia vziať do úvahy negatívne účinky pandémie na chudobu, sociálne otázky a zamestnanosť |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že miestne a regionálne samosprávy budú stredobodom stratégie, a že sa im poskytne technická pomoc, náležité finančné prostriedky a flexibilita. Úspech NEB bude závisieť od udržateľnosti a uskutočniteľnosti, pričom sa musia zohľadniť rozdiely medzi vidieckymi oblasťami a mestami; |
| --- | --- |

15.

Financovanie Nového európskeho Bauhausu

| 16. | žiada, aby sa zo štátnych rozpočtov a programov politiky súdržnosti EÚ vyčlenili dostatočné zdroje pre miestnu a regionálnu úroveň. Vyzýva však, aby sa zaistila rovnováha medzi tvorivými synergiami v rámci kultúrneho hnutia NEB a parametrami programov financovaných EÚ; |
| --- | --- |

16.

| 17. | domnieva sa, že dodatočné finančné prostriedky by sa mohli použiť na zaplatenie externej pomoci pri výmene poznatkov a na preskúmanie kompetencií súčasných zamestnancov verejného sektora, a to v rámci vzájomnej a plynulej výmeny s aktérmi zo súkromného, miestneho a tretieho sektora; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnieva sa, že predchádzajúce skúsenosti, ocenenia a zdroje, ktoré sa zameriavajú na kvalitu, estetiku a komunitné otázky by spätne mohli poskytnúť stimuly pre investorov a hromadné financovanie; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva na vytváranie verejno-súkromných partnerstiev a poskytnutie investícií v širšej oblasti kultúry a kultúrneho dedičstva, ako sa požaduje v Benátskej výzve organizácie Europa Nostra na prijatie opatrení (2); |
| --- | --- |

19.

| 20. | poukazuje na to, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti je tiež príležitosťou na podporu NEB v rámci členských štátov a miestnych samospráv; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poukazuje na to, že NEB by sa mal zosúladiť s VFR na roky 2021 – 2027 a Európskou mestskou iniciatívou a že by sa malo poskytnúť náležité financovanie na pokrytie prevádzkových nákladov miestnych a regionálnych samospráv prispievajúcich k NEB. Žiada, aby sa v rámci cieľov udržateľného rozvoja uplatnili ambiciózne plány vykonávania NEB; |
| --- | --- |

21.

| 22. | žiada, aby sa pri navrhovaní a vykonávaní stratégií, projektov a opatrení NEB zohľadňovala geografická rovnováha, klimatická, hospodárska, sociálna a kultúrna rozmanitosť EÚ, ako aj možnosti financovania a prideľovanie finančných prostriedkov, pričom územná súdržnosť by mala zostať jedným z kľúčových cieľov; |
| --- | --- |

22.

Ukazovatele

| 23. | zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy by mali v rámci svojich právomocí monitorovať, do akej miery národné vlády využívajú NEB v rôznych programoch, nástrojoch a postupoch, a zároveň očakáva, že Európska komisia predloží jasné ukazovatele pre takéto monitorovanie; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že v súčasnom cykle financovania EÚ (2021 – 2027) neexistujú žiadne ukazovatele, čím sa nevyužila príležitosť na meranie úspešnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | domnieva sa, že základné zásady NEB by sa mali vypracovať v partnerstve s miestnymi a regionálnymi samosprávami a uplatňovať ako kritériá kvality pre programy financovania EÚ s priamym alebo nepriamym vplyvom na zastavané prostredie, rozvoj miest a vidieka, kultúrne dedičstvo a kultúrnu krajinu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | navrhuje, aby sa vytvoril regionálny prehľad NEB s cieľom vytvoriť silnú regionálnu politiku monitorovania, ktorá zabezpečí, aby sa NEB vykonával na všetkých úrovniach a aby sa regionálne investície riadili zásadami NEB; |
| --- | --- |

26.

| 27. | konštatuje, že miestne a regionálne samosprávy sú zodpovedné za množstvo miestnych verejných budov a mestských verejných priestorov a zohrávajú dôležitú regulačnú a finančnú úlohu pri renovácii týchto budov a mestských oblastí. Miestne a regionálne samosprávy by sa preto mali zamerať na identifikáciu regulačných prekážok a prispieť k zjednodušeniu regulácie a navrhnutiu nových regulačných prístupov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje, že VR sa zapája do rozvoja a podpory stratégií v oblasti klímy, energetiky a životného prostredia na miestnej a regionálnej úrovni. Pracovná skupina Zelená dohoda na miestnej úrovni by sa mohla využiť na podporu zásad NEB a na monitorovanie úspešnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje, že zásadný význam má dialóg medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami o otvorených inovačných koncepciách a postupoch, medzidisciplinárnych prístupoch a kompetenciách. Tým by NEB začlenil aj do platformy VR na výmenu poznatkov (PVP), programu Veda a regióny (Science meets Regions) a projektov spolupráce financovaných z iných programov EÚ; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje, že NEB by mal podporovať rodovú rovnosť. Rodová rovnosť by mala byť prierezovým kritériom a je silným a nevyhnutným faktorom udržateľného a vyváženého rozvoja politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

30.

Festival NEB, ceny a koncepcia laboratória

| 31. | víta prvé udelenie ceny NEB a navrhuje, aby sa identifikovali synergie s existujúcimi oceneniami za obytné priestory, kultúrne dedičstvo, súčasnú architektúru a krajinu. Žiada tiež, aby sa realizovala výmena osvedčených postupov získaných počas Európskeho roka kultúrneho dedičstva 2018; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uznáva vytvorenie európskej známky excelentnosti ako prvý krok smerom ku koncepcii značky NEB, ale obáva sa, že ľudia by mohli očakávať, že značka NEB bude mať aj vlastný zdroj financovania. Používanie osobitného označenia by sa mohlo považovať za hmatateľný príspevok VR k rozvoju iniciatívy NEB, ako to VR presadzoval v roku 2021; |
| --- | --- |

32.

| 33. | víta zriadenie laboratória NEB a jeho metodiku spoločného vytvárania, ale požaduje ďalšie informácie o spôsobe jeho fungovania a o to, aby bol VR aktívnym členom laboratória NEB a jeho riadenia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | žiada, aby laboratórium testovalo výsledky/činnosti vybrané pre prvé ocenenie a mohlo ich ďalej rozvíjať a skúšobne realizovať; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je pripravený spolupracovať s národnými vládami prostredníctvom regionálnych centier VR na rozvoji experimentálnych regulačných prostredí a testovaní nových regulačných prístupov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | konštatuje, že NEB by mal vychádzať z existujúcich osvedčených postupov v mestách a regiónoch EÚ a vytvoriť verejne dostupnú platformu zdrojov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | víta usporiadanie festivalu NEB ako konkrétneho a viditeľného spôsobu ďalšej podpory zapojenia miestnych a regionálnych samospráv a občanov a prezentácie projektov na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzdvihuje úspešnú prácu vykonanú v rámci programov URBACT, Európska územná spolupráca a Horizont 2020 zameranú na rozvoj účinných interaktívnych nástrojov, ktoré by sa mali v prípade potreby využívať; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poukazuje na to, že NEB by sa mal spojiť s misiami programu Horizont 2020, najmä misiami Adaptácia na zmenu klímy a Klimaticky neutrálne a inteligentné mestá; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdôrazňuje, že využitie nástroja európskeho zoskupenia územnej spolupráce (EZÚS) na projekty viacúrovňového riadenia, do ktorých sú zapojené viaceré krajiny alebo euroregión, by mohlo priniesť výhody; |
| --- | --- |

40.

| 41. | konštatuje, že NEB spája tri piliere Urbánnej agendy pre EÚ (lepšia právna regulácia, lepšie financovanie a lepšie znalosti (3)) a zameriava sa na ich plnenie; |
| --- | --- |

41.

| 42. | berie na vedomie prebiehajúce mestské inovačné opatrenia (mestské laboratórium Európy) a pripravovanú Európsku mestskú iniciatívu. Žiada, aby bol NEB prepojený s partnerstvami Urbánnej agendy pre EÚ, keďže táto agenda sa už takmer štyri roky zameriava na koncepcie súvisiace so Zelenou dohodou a NEB; |
| --- | --- |

42.

| 43. | domnieva sa, že NEB môže zohrať úlohu pri vykonávaní Lipskej charty z roku 2021 a vyhlásenia z Ľubľany z roku 2021, v ktorých sa požaduje integrovaný prístup, miestne orientovaný prístup, viacúrovňové riadenie, účasť a metódy spoločného vytvárania; |
| --- | --- |

43.

| 44. | domnieva sa, že Európske hlavné mestá kultúry, Európske hlavné mestá inovácií (iCapitals), Európske hlavné mestá mládeže a Európske hlavné zelené mestá môžu zohrávať významnú úlohu pri realizácii NEB; |
| --- | --- |

44.

| 45. | víta zriadenie národných kontaktných miest NEB a vyzýva ich, aby úzko spolupracovali s miestnymi a regionálnymi samosprávami a inými zainteresovanými stranami vrátane občianskej spoločnosti s cieľom zabezpečiť, aby hnutie NEB mohlo naďalej rásť zdola nahor; |
| --- | --- |

45.

| 46. | navrhuje, aby sa na základe zásad NEB vytvoril program odbornej prípravy pre 100 zainteresovaných miest. Pri tom by sa mohli využiť metodiky programu Digitálne mestá alebo program 100 inteligentných miest a jeho koncepcia trhoviska; |
| --- | --- |

46.

Zastavané prostredie, architektúra a koncepcie obnovy

| 47. | zdôrazňuje, že zastavané prostredie je prejavom komunity a zodpovednosť za jeho celkovú kvalitu spočíva v rukách orgánov verejného sektora a iných zainteresovaných strán vrátane občianskej spoločnosti v úzkej spolupráci s verejnosťou; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poukazuje na to, že bohaté a rozmanité kultúrne a architektonické dedičstvo Európy je dôležitým kritériom kvality nášho zastavaného prostredia, pokiaľ ide o skúsenosti používateľov a fyzické aktíva; |
| --- | --- |

48.

| 49. | víta skutočnosť, že NEB uznáva kľúčovú úlohu mestského územného plánovania pri dosahovaní udržateľného rozvoja miest; |
| --- | --- |

49.

| 50. | víta skutočnosť, že NEB uznáva potrebu spoločnej kultúry vysokokvalitnej architektúry. To si bude vyžadovať zvyšovanie povedomia, šírenie informácií a podporu úlohy kultúry a kultúrneho dedičstva, vysokokvalitnej architektúry a zastavaného prostredia; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdôrazňuje, že Komisia by mala pomôcť odvetviu výstavby a stavebníctva riešiť neudržateľné využívanie zdrojov a spracovanie odpadu a podporovať obehovosť so zameraním na opätovné použitie a recykláciu materiálov. Mohlo by sa to dosiahnuť odstránením medzier v znalostiach a zručnostiach a digitalizáciou dizajnu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | konštatuje, že v rámci NEB sa môžu nájsť spôsoby, ako znížiť byrokraciu s cieľom zjednodušiť renováciu a zefektívniť jej náklady; riešenie výziev spojených s modernizáciou veľmi starých budov a kultúrneho dedičstva si vyžaduje služby architektov a iných odborníkov, ako aj vysokokvalifikovaných remeselníkov (4); |
| --- | --- |

52.

| 53. | je pevne presvedčený, že miestne a regionálne samosprávy zohrávajú kľúčovú úlohu v úsilí zabezpečiť, aby obnova budov prebiehala v súlade s pravidlami územného a urbanistického plánovania, aby sa touto obnovou podporovala politika boja proti vyľudňovaniu a aby spĺňala kritériá sociálnej spravodlivosti a ochrany životného prostredia. Poukazuje na to, že metodiky členských štátov v oblasti vlny obnovy nesmú oslabiť túto základnú koordinačnú úlohu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opätovne vyzýva, aby sa v rámci európskeho semestra lepšie zohľadňovali otázky týkajúce sa miest: koordinácia hospodárskej a sociálnej politiky v EÚ musí zahŕňať cenovo dostupné bývanie, nerovnosť a dlhodobé investície; |
| --- | --- |

54.

| 55. | víta prístup NEB, pokiaľ ide o preskúmanie riešení, ktoré umožnia prístup k cenovo dostupnému a dôstojnému bývaniu, najmä pre mladých ľudí a iné zraniteľné sociálne skupiny; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zdôrazňuje, že NEB sa musí prepojiť s akčným plánom Európskeho piliera sociálnych práv (EPSP) a vyhlásením zo sociálneho samitu v Porte 2021 s cieľom prispieť k úvahám o sociálne a cenovo dostupnom bývaní po pandémii COVID-19 na európskej úrovni; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzýva na podporu synergií medzi umením, architektúrou, krajinnou a interiérovou architektúrou, priestorovým plánovaním, dizajnom a remeselnou zručnosťou, ako aj inovačnými modelmi odbornej prípravy pre architektov a iných odborníkov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | požaduje prepojenie s Európskym programom v oblasti zručností, aby sa tak prostredníctvom iniciatívy NEB prispelo k podpore a lepšiemu pochopeniu regionálnych potrieb a príležitostí súvisiacich so zručnosťami v oblasti územného plánovania, výstavby a udržateľného využívania stavebných materiálov, ako aj k zníženiu migrácie kvalifikovanej pracovnej sily, ktorá by mohla viesť k poklesu miestneho hospodárstva z hľadiska výroby. V tejto súvislosti zohráva dôležitú úlohu Digitálna agenda pre Európu, keďže digitálne technológie môžu občanom poskytnúť príležitosti na spoločné vytváranie ich prostredia a zároveň sú mimoriadne dôležitým nástrojom vo všetkých krokoch vývoja iniciatív NEB; |
| --- | --- |

58.

| 59. | žiada, aby sa v rámci NEB nadviazala spolupráca s minulými partnerstvami v rámci Urbánnej agendy pre EÚ, najmä pokiaľ ide o opatrenia v oblasti klímy, návrh týkajúci sa ekologizácie miest a využívanie verejných priestorov. Obzvlášť dôležité sú partnerstvá pre udržateľné využívanie pôdy a riešenia blízke prírode, obehové hospodárstvo a kultúru a kultúrne dedičstvo; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zdôrazňuje, že NEB je silným nástrojom na realizáciu iniciatív sociálneho hospodárstva, keďže je založený na spolupráci a občianskej angažovanosti. Takéto iniciatívy posilňujú sociálnu, hospodársku, územnú a kultúrnu súdržnosť a zvyšujú úroveň dôvery na miestnej úrovni v celej EÚ; |
| --- | --- |

60.

Zásady kvality kultúrneho dedičstva

| 61. | podporuje Benátsku výzvu organizácie Europa Nostra na prijatie opatrení pre novú európsku renesanciu a jej vyhlásenie o spoločnom dedičstve a pamäti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | žiada, aby sa určili synergie medzi zásadami kvality Baukultur z Davosu, NEB a európskymi zásadami kvality pre intervencie financované EÚ, ktoré by mohli mať vplyv na kultúrne dedičstvo, a aby sa tieto synergie začlenili do všetkých európskych politík a programov financovania; |
| --- | --- |

62.

| 63. | domnieva sa, že kultúrne dedičstvo je podstatným rozmerom NEB. Vlna obnovy musí mať „dušu“ a identitu a zároveň podporovať holistický pohľad na to, ako chceme rozvíjať naše mestá a regióny; |
| --- | --- |

63.

| 64. | vyzýva VR, aby v spolupráci so zainteresovanými stranami propagoval ocenenie NEB Starosta/Primátor roka v oblasti kultúrneho dedičstva; |
| --- | --- |

64.

| 65. | žiada, aby kultúrne dedičstvo a Európska zelená dohoda boli úzko prepojené, ako sa uvádza v zelenej knihe o kultúrnom dedičstve EÚ (5); |
| --- | --- |

65.

| 66. | súhlasí s tým, že verejné finančné prostriedky na zelené stratégie založené na kultúre sa musia mobilizovať prostredníctvom pilotných projektov a iniciatív NEB, ktoré sa zaoberajú dôležitými kultúrnymi rozmermi zelenej transformácie a stavajú na rôznych kapacitách miestnych komunít a regiónov; |
| --- | --- |

66.

Závery

| 67. | žiada Európsku komisiu, aby vytvorila lepšie prepojenie medzi NEB a existujúcimi koncepčnými rámcami súvisiacimi s kultúrou a orientovanými na estetiku a dizajn. Tým by sa zásady premietli do konkrétnych opatrení a NEB by mohol využiť tvorivý, kultúrny a historický potenciál miestnych a regionálnych samospráv na obnovu a oživenie štvrtí v celej EÚ. Preto navrhuje systém poukazov na laboratóriá NEB, na základe ktorého by zainteresované mestá a regióny mohli dostať takýto poukaz, ktorý by ich oprávňoval na získanie potrebnej podpory na organizovanie laboratória NEB v ich samospráve. Podmienkou na získanie takéhoto poukazu by bolo, že 1) laboratórium NEB by slúžilo na spoločné vytváranie, vývoj prototypov a testovanie nástrojov, riešení a politických opatrení, ktorými sa uľahčí transformácia v praxi a 2) výsledky laboratória NEB budú predložené regionálnej alebo mestskej rade; |
| --- | --- |

67.

| 68. | žiada, aby sa identifikovali synergie medzi iniciatívou NEB a procesmi so zapojením ľudí v Európe (ako je Konferencia o budúcnosti Európy) a stratégiami a akčnými plánmi na podporu architektonickej a estetickej kvality (ako je vlna obnovy Urbánnej agendy pre EÚ); |
| --- | --- |

68.

| 69. | domnieva sa, že NEB sa musí stať skutočným hnutím, do ktorého budú zapojené miestne a regionálne samosprávy, a nie len ďalším projektom zhora nadol. Vytvorenie európskeho ekologického spôsobu života má zásadný význam pre všetky mestá a ľudí EÚ. Musí ísť o projekt pre všetkých, nielen pre niektorých. Stotožniť sa s ním musia jednotlivci na miestnej úrovni nielen vo veľkých mestských oblastiach. Dôležitým pozitívnym aspektom iniciatívy NEB je prístupnosť pre obyčajných ľudí a organizácie občianskej spoločnosti. Ak má byť táto iniciatíva úspešná, musí byť sociálne, kultúrne a územne inkluzívna. |
| --- | --- |

69.

V Bruseli 27. apríla 2022

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Napríklad Cork 2.0: deklarácia „Lepší život vo vidieckych oblastiach“.

1

(2)  Benátska výzva na prijatie opatrení pre novú európsku renesanciu, ktorej cieľom je umožniť užšiu a výraznejšiu súčinnosť medzi podnikateľskou komunitou a širokým kultúrnym, historickým a kreatívnym ekosystémom, a to okrem iného posilnením strategickej aliancie medzi hnutím európskeho dedičstva a Európskou investičnou bankou a jej inštitútom.

2

Benátska výzva na prijatie opatrení pre novú európsku renesanciu

(3)  Uvedené v Amsterdamskom pakte.

3

(4)  Ako sa uvádza v zelenej knihe Europa Nostra o európskom dedičstve.

4

Europa Nostra

(5)  Putting Europe‘s Shared Heritage at the Heart of the European Green Deal (Začlenenie spoločného európskeho dedičstva do centra Európskej zelenej dohody), ktorú uverejnila organizácia Europa Nostra.

5

Putting Europe‘s Shared Heritage at the Heart of the European Green Deal

Europa Nostra

---

| 5.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 301/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 301/22

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Európske misie

(2022/C 301/05)

| Spravodajca: | Markku Markkula (FI/EĽS), predseda regiónu Helsinki |
| --- | --- |
| Referenčný dokument: | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o európskych misiách
  COM(2021) 609 final |

Spravodajca:

Markku Markkula (FI/EĽS), predseda regiónu Helsinki

Referenčný dokument:

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o európskych misiách

COM(2021) 609 final

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (VR)

| 1. | víta misie EÚ ako koordinované úsilie Európskej komisie spojiť potrebné zdroje, pokiaľ ide o programy financovania, politiky a predpisy, ako aj ďalšie činnosti na mobilizáciu a zapojenie verejných a súkromných aktérov s cieľom spoločne dosiahnuť skutočný a trvalý vplyv, ktorý zaistí v spoločnosti väčšie prijatie nových riešení a prístupov. Zdôrazňuje, že je potrebný inkluzívny prístup, vďaka ktorému by sa misie EÚ spolu s celoúnijnou politikou súdržnosti a všetkými ostatnými finančnými nástrojmi EÚ mali využívať na podporu územnej súdržnosti a dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje (1), že vzhľadom na Konferenciu o budúcnosti Európy sú európske misie ako nový a zásadný nástroj na riešenie pálčivých spoločenských problémov skutočnou skúškou vplyvu a dôveryhodnosti EÚ. Musia mať širokú legitimitu a akceptáciu. Ako zdôraznila Európska komisia, mestá a regióny spolu so všetkými zainteresovanými stranami a občanmi zohrávajú pri plnení ambicióznych cieľov európskych misií kľúčovú úlohu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opakovane podporuje (2) vykonávanie misií EÚ ako odvážnych krokov na riešenie spoločenských výziev a zdôrazňuje, že je potrebný účinný systém viacúrovňového riadenia, ktorý bude prepájať misie EÚ s miestnymi a regionálnymi rozvojovými stratégiami, stratégiami pre inteligentnú špecializáciu, opatreniami na obnovu po pandémii COVID-19 a financovaním inovácií prostredníctvom štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naliehavo vyzýva kľúčových činiteľov s rozhodovacou právomocou v EÚ a členských štátoch, aby rýchlo a rozhodne reagovali na situáciu na Ukrajine, a to aj pri spúštaní misií EÚ, najmä misie zameranej na mestá (City Mission). Kritériá financovania z prostriedkov nástroja NextGenerationEU a iných verejných zdrojov financovania musia byť flexibilne zamerané na to, aby sa časť činností v rámci misie zameranej na mestá využila na vytvorenie európskych diaľnic energetickej transformácie. Tie by mali podporovať verejno-súkromný výskum pri vývoji nových riešení energetických systémov. Najmä mestá a iní verejní aktéri môžu spolu s podnikmi využívať inovatívne verejné obstarávanie na urýchlenie zavádzania obnoviteľných zdrojov energie a vytváranie udržateľných, inovatívnych energetických riešení s cieľom nahradiť fosílne palivá, ktoré krajiny EÚ v súčasnosti nakupujú od Ruska; |
| --- | --- |

4.

| 5. | víta skutočnosť, že v oznámení o európskych misiách (3) sa náležite uznáva význam miestnych a regionálnych samospráv pri vykonávaní európskych misií, ale aj vo fáze ich navrhovania a komunikácie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že vzhľadom na spoluvytváranie poznatkov a know-how sa pri realizácii misií EÚ musí vychádzať z každodennej práce zameranej na rozvoj a obnovu postupov miest a regiónov. Vybudujú sa tým systematické synergie s politikou súdržnosti EÚ, využívaním štrukturálnych fondov a iných špecializovaných nástrojov. Zároveň sa v celosvetovom meradle ukáže potenciál regiónov a miestnych komunít a úloha obcí pri uskutočňovaní cielených zmien; |
| --- | --- |

6.

Misie EÚ ako ambiciózny nový nástroj na riešenie veľkých spoločenských výziev

| 7. | uznáva, že misie EÚ majú byť „nový“ a „životaschopný“ nástroj, ako to uviedla Európska komisia poukazujúc na to, že ponúkajú nový spôsob, ako konkrétne riešiť niektoré z našich najväčších výziev a dosiahnuť do roku 2030 reálne výsledky a hmatateľný vplyv vďaka novej úlohe výskumu a inovácie v kombinácii s novými formami riadenia a spolupráce, ako aj vďaka zapojeniu občanov (4); |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripomína, že v rámci každej misie EÚ by sa mal vymedziť jasný plán a vytvoriť nový systémový prístup založený na viacúrovňovom riadení a metodika pre experimentovanie, vytváranie prototypov, monitorovanie a rozširovanie činností na všetkých úrovniach správy. Osobitnú pozornosť treba venovať vytváraniu portfólií činností na úrovni EÚ, ako aj na regionálnej a miestnej úrovni a ich účinnému šíreniu vo všetkých fázach plánovania a vykonávania. To si vyžaduje zapojenie a angažovanosť miestnych a regionálnych samospráv a partnerstvá pri výmene účinných inovatívnych skúseností v oblasti správy; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že je potrebné prideliť miestnej a regionálnej úrovni finančné prostriedky na misie EÚ, aby sa spoločne našli neštandardné prelomové spôsoby, ako vyriešiť mnohé patové situácie, ktoré príliš často bránia primeranému pokroku pri hľadaní nových riešení a dosahovaní vplyvu. Vyžaduje si to nové európske partnerstvá založené na miestnych a regionálnych záujmoch vymedzených v stratégiách pre inteligentnú špecializáciu. Misie EÚ by sa mali využívať skúsenosti, ktoré VR a Spoločné výskumné centrum (JRC) získajú v rámci svojho spoločného pilotného projektu „Partnerstvá pre regionálne inovácie“; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nabáda na to, aby sa v misiách EÚ zdôrazňoval pokrok v úsilí o ľudský rozmer a zameranie na človeka, pričom hnacou silou zmien pri dosahovaní ambicióznych cieľov misií EÚ by mala byť udržateľnosť vo všetkých jej rozmeroch – ekologickom, hospodárskom, sociálnom a kultúrnom. Kvalitu života možno zvýšiť len vedomou spoluprácou v rámci zložitých entít. V tejto súvislosti musíme nájsť lepšiu rovnováhu medzi hmotným a nehmotným blahobytom v Európe a na celom svete. Život na tejto planéte je možný vďaka prírode. Musíme rešpektovať závislosť ľudstva od prírody; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje, že misie EÚ musia spoluvytvárať nové spôsoby fungovania. Vývoj si vyžaduje, aby všetci aktéri získavali nové zručnosti integrovaním technológií a výskumu s prístupom zameraným na človeka, pričom by mali presadzovať spoločné procesy zelenej a digitálnej transformácie a zabezpečiť prístup k potrebným zdrojom. Tieto požiadavky majú zásadný význam pri vytváraní dobre fungujúcich regionálnych a miestnych ekosystémov v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, ktoré budujú nové inovatívne vedomostné mosty spájajúce špičkových európskych tvorcov poznatkov s regionálnymi a miestnymi živými laboratóriami a inými experimentálnymi centrami, ako aj pri demonštračných činnostiach, ako sú tzv. majáky. S ich pomocou môžu všetky mestá a regióny vytvárať procesy referenčného učenia a partnerské kontakty, aby sa využili koncepcie a riešenia priekopníkov v oblasti inteligentných a udržateľných postupov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poukazuje na to, že regionálne a miestne samosprávy, predvídanie a zvyšovanie investícií do výskumu, vývoja a inovácií sú základnými kameňmi portfólií misií EÚ, ktoré pozostávajú z profesionálne organizovaných činností na európskej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni. Koordinácia činností v rámci misií EÚ posilňuje spoluprácu, motiváciu a schopnosti – inými slovami konkurencieschopnosť – tým, že sa spoločne vytvárajú nové portfóliá a opatrenia. Táto koordinácia zahŕňa mnoho paralelných krokov a činností v rámci viacúrovňového riadenia naprieč rozdielnymi systémami. Je potrebné využívať verejné aj súkromné finančné nástroje a musí sa poskytovať podpora najmä menej rozvinutým regiónom s cieľom povzbudiť všetky regióny, aby zlepšili svoje systémy v oblasti výskumu, vývoja a inovácie a prispeli k realizácii misií EÚ; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripomína, že opierajúc sa o svoje skúsenosti prostredníctvom svojich šiestich komisií a kampaní, ako je Zelená dohoda na miestnej úrovni a Podnikateľský región roka (EER), môže pomôcť pri vykonávaní misií EÚ, a upozorňuje, že predstavuje prirodzenú platformu pre spoluprácu s verejným i súkromným sektorom, priemyslom a službami, ako aj s občanmi; |
| --- | --- |

13.

Úloha miest a regiónov v misiách EÚ

| 14. | v súlade so spoločným akčným plánom, ktorý v roku 2020 podpísali komisárka Marija Gabriel a VR, zdôrazňuje, že je spolu s členskými štátmi a európskymi regiónmi a mestami pripravený zohrávať aktívnu úlohu pri spoluvytváraní systému viacúrovňového riadenia, ktorý umožní dosiahnuť ciele misií EÚ. Opatrenia na zabezpečenie potrebného vývoja budú založené na miestne zameraných regionálnych inovačných ekosystémoch a stratégiách pre inteligentnú špecializáciu (S3/S4); |
| --- | --- |

14.

| 15. | môže ovplyvniť celkové postupy misií EÚ, informovať subjekty s rozhodovacou právomocou, mobilizovať regióny a mestá, aby sa rôznymi spôsobmi stali aktívnymi prispievateľmi, atď. Plány misií EÚ majú výrazný regionálny a miestny rozmer a vykonávacie mechanizmy zahŕňajú návrhy, v ktorých sú v centre pozornosti regióny a mestá a ich výskumné, vývojové a inovačné ekosystémy. VR teda môže vo veľkom rozsahu spolupracovať so všetkými partnermi, a zabezpečiť tak želaný účinok tohto nového politického nástroja pôsobiaceho zdola nahor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | v snahe zabezpečiť, že regionálna a miestna úroveň budú podporovať misie EÚ, je ochotný pomôcť zapojiť čo najviac miest a regiónov pomocou všetkých svojich komisií, ktoré sa zaoberajú jednotlivými témami týchto misií, a to:






  a) | zavádzaním informačných kampaní, priameho dialógu a ďalších spoločných otvorených a interaktívnych spôsobov zapojenia zameraných na rôzne skupiny vrátane detí do 18 rokov; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

zavádzaním informačných kampaní, priameho dialógu a ďalších spoločných otvorených a interaktívnych spôsobov zapojenia zameraných na rôzne skupiny vrátane detí do 18 rokov;

| b) | nabádaním priekopníckych komunít, aby sa zapojili do testovania inovatívnych riešení v reálnych podmienkach; |
| --- | --- |

b)

nabádaním priekopníckych komunít, aby sa zapojili do testovania inovatívnych riešení v reálnych podmienkach;

| c) | zabezpečením, aby predvádzacie komunity prispievali k rozsiahlemu zavádzaniu inovatívnych riešení a k šíreniu najlepších riešení pre celoeurópske použitie; |
| --- | --- |

c)

zabezpečením, aby predvádzacie komunity prispievali k rozsiahlemu zavádzaniu inovatívnych riešení a k šíreniu najlepších riešení pre celoeurópske použitie;

| d) | zabezpečením, aby činnosti súvisiace s realizáciou misií do veľkej miery zohľadňovali európsku rozmanitosť regiónov s ich početnými komunitami zainteresovaných strán a občanmi; |
| --- | --- |

d)

zabezpečením, aby činnosti súvisiace s realizáciou misií do veľkej miery zohľadňovali európsku rozmanitosť regiónov s ich početnými komunitami zainteresovaných strán a občanmi;

| 17. | vyzýva členské štáty, aby podporovali vykonávanie misií EÚ vytváraním synergií s národnými a regionálnymi programami a uľahčovaním prístupu k financovaniu zo zdrojov EÚ a členských štátov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | dôrazne žiada zabezpečiť, aby všetky mestské a vidiecke oblasti a všetky regióny (najlepšie, priemerné, ale aj tie zaostávajúce) mali dostatok kapacít a schopností inovovať vo svojich komunitách a boli podporované zodpovedajúcimi vzdelávacími procesmi, ktoré im umožnia fungovať aj ako platformy pre mnohostranných poskytovateľov služieb, ktorí pomáhajú iným, so zapojením všetkých skupín aktérov. Miestne a regionálne procesy tvorby hodnôt sa musia organizovať na úrovni účinných kolaboratívnych hodnotových reťazcov a hodnotových tokov, ktoré ďalej rozvíjajú ekosystémy; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že ambiciózne ciele si ako kľúčový predpoklad vyžadujú, aby subjekty s rozhodovacou právomocou, štátni zamestnanci a odborníci v oblasti inovácií získali kompetencie na to, aby mohli pôsobiť ako aktéri zmien pri získavaní nových znalostí a schopností. Zásadný význam majú tieto tri procesy:






  a) | operačné vzdelávacie procesy miest a regiónov so zameraním na začlenenie činností súvisiacich s misiami do iných miestnych činností, aby boli súčasťou bežného strategického a operačného rozhodovania; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

operačné vzdelávacie procesy miest a regiónov so zameraním na začlenenie činností súvisiacich s misiami do iných miestnych činností, aby boli súčasťou bežného strategického a operačného rozhodovania;

| b) | motivovanie a podpora podnikov, výskumných ústavov, univerzít, inštitúcií odborného vzdelávania a ich miestne zameraných a tematických ekosystémov, aby prispievali k spoluvytváraniu nových inovačných a priekopníckych riešení, a |
| --- | --- |

b)

motivovanie a podpora podnikov, výskumných ústavov, univerzít, inštitúcií odborného vzdelávania a ich miestne zameraných a tematických ekosystémov, aby prispievali k spoluvytváraniu nových inovačných a priekopníckych riešení, a

| c) | využívanie nových inkluzívnych metód pri inováciách. |
| --- | --- |

c)

využívanie nových inkluzívnych metód pri inováciách.

Prostriedky využívané v týchto procesoch by mali zahŕňať rozsiahle partnerstvá, inovatívne verejné obstarávanie, rýchle vytváranie prototypov a skúšanie nových riešení;

| 20. | pripomína, že osvedčené procesy sú k dispozícii, ale vyžadujú si angažovanosť jednotlivých miest a regiónov a špecializovanú spoluprácu organizovanú tímami poverenými vykonávaním misií EÚ. Vyčlenením finančných prostriedkov na celoeurópske partnerstvá sa podporí zabezpečenie týchto dôležitých faktorov v mnohých európskych mestách a regiónoch. V tejto súvislosti môže zásadnú úlohu zohrávať niekoľko existujúcich nástrojov EÚ, napríklad JRC, program Interreg, iniciatívy spoločného programovania, Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) a jeho znalostné a inovačné spoločenstvá (ZIS); |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že je potrebné preskúmať všetky finančné nástroje EÚ na podporu činností misií EÚ, a to predovšetkým na miestnej a regionálnej úrovni. Finančné prostriedky z programu Horizont nie sú pre regióny a mestá ľahko dostupné a zatiaľ nie sú dostatočne zosúladené s novými strategickými cieľmi misií EÚ. Mnohé regióny majú značné ťažkosti získať financovanie vzhľadom na množstvo výziev, vysoko špecializované kritériá a zložité systémy. Napríklad majú problémy s financovaním zvyšovania úrovne zručností svojej pracovnej sily na urýchlenie zelenej transformácie, ktorá má pre misie EÚ zásadný význam. Bude preto potrebná revízia na zjednodušenie prístupu k finančným prostriedkom EÚ; |
| --- | --- |

21.

Usmernenia pre efektívnejšie vykonávanie misií EÚ

| 22. | zdôrazňuje, že je potrebné pomáhať vytvárať dynamické partnerstvá medzi EÚ a demonštračnými mestami a regiónmi, pričom tieto partnerstvá majú zahŕňať čiastočne formalizované recipročné záväzky, avšak musia byť do určitej miery flexibilné, v snahe posilniť celoeurópsky vplyv významných úloh a činnosti rozptýlených demonštračných zariadení; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podporuje flexibilné uplatňovanie a vyzdvihuje aktívny koncepčný rozvoj zmlúv medzi mestami a regiónmi, ktoré sa navrhujú v plánoch vykonávania misií EÚ; |
| --- | --- |

23.

| 24. | navrhuje vytvoriť značku misie EÚ pre tie mestá a regióny, ktoré sa stanú demonštračnými priekopníkmi a podporovateľmi európskej zelenej a digitálnej transformácie pri dosahovaní cieľov misie EÚ a rozširovaní výsledkov svojich inovačných riešení, a zároveň odporúča učiť sa z postupov, ktoré sa už používajú, napríklad v rámci Dohovoru primátorov a starostov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | navrhuje rôzne spôsoby využívania značky misie EÚ, aby sa zvýšila súčinnosť s inými relevantnými iniciatívami EÚ a ďalšími súvisiacimi iniciatívami a využívaním finančných nástrojov, ako sú Fond InvestEU, Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, medziregionálne inovačné investície (I3), Interreg Europe, Nástroj na prepájanie Európy, Digitálna Európa, EU4Health, EIB a EIT. VR navrhuje vytvoriť celoeurópsky systém, prostredníctvom ktorého by EÚ aj členské štáty používali značku misie EÚ s cieľom zjednodušiť postupy podávania žiadostí. Značka by mala pomôcť získať prístup k finančným prostriedkom EÚ a členských štátov, aby sa podporili činnosti vyvíjané na miestnej a regionálnej úrovni v snahe dosiahnuť ambiciózne ciele misií EÚ a zároveň zlepšiť miestne a regionálne postupy; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poukazuje na to, že na miestnej a regionálnej úrovni môžu byť centrá EVP jedným z najúčinnejších nástrojov na zosúladenie regionálnych výskumných a inovačných stratégií a stratégií pre inteligentnú špecializáciu (S3/S4) s národnými a európskymi stratégiami, EVP, programom Horizont Európa a misiami EÚ. Centrá EVP tak môžu prispieť k vzniku štrukturujúcich projektov, ktoré obzvlášť napomáhajú misiám EÚ a mobilizujú rôzne zdroje financovania okolo nich, takže vždy, keď je to možné, by bolo užitočné prepojiť značku misií EÚ s centrami EVP; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pripomína, že je potrebné vytvoriť a využívať účinné postupy riadenia poznatkov v snahe uskutočňovať misie EÚ s využitím najlepších globálnych a regionálnych poznatkov a so zohľadnením etických kritérií novej internacionalizačnej stratégie Komisie pre výskum a inovácie. Na to, aby sa výsledky mohli zavádzať do praxe a rozširovať, treba zabezpečiť, aby program Horizont Európa a ďalšie nástroje boli dynamickejšie, pokiaľ ide o experimentovanie a vytváranie prototypov v reálnych podmienkach; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje, že misie EÚ by sa mali vykonávať prostredníctvom otvoreného a participatívneho procesu, do ktorého by boli zapojené všetky príslušné zainteresované strany na miestnej, regionálnej, európskej a celosvetovej úrovni (5). Pre úspešné vykonávanie misií bude rozhodujúce najmä zapojenie regiónov, lokalít a občanov. Preto by sa mal v rámci každej misie zabezpečiť priamy dialóg s týmito zainteresovanými stranami. VR je pripravený byť silným spojencom pri realizácii misií EÚ; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje, že pokusy a demonštračné aktivity v rámci misií EÚ by sa mali zamerať na činnosti, ktoré posúvajú hranice vedy, vyžadujú si zvládnutie náročných technológií a kombinujú digitálne, fyzické, environmentálne a biologické inovácie, pričom je potrebné pravidelné prehodnocovanie a výmena výsledkov na najvyššej úrovni. Stratégie pre inteligentnú špecializáciu ako koncepcie regionálnej spolupráce s priemyslom a výskumom by mali mať v misiách EÚ dôležitú úlohu; |
| --- | --- |

29.

Výhľad a spoločenské inovácie, ktoré misie EÚ potrebujú a vytvárajú

| 30. | opakuje, že výzvy sú zložité a k dispozícii je len časť potrebných vedeckých a technologických poznatkov. Ciele možno dosiahnuť pomocou rozsiahlych prognostických činností, zvýšením investícií do výskumu a vývoja, vytváraním prototypov v reálnych podmienkach, experimentovaním a rozširovaním výsledkov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uznáva významný potenciál výskumu pre všetky druhy inovácií a riešenie veľkých spoločenských výziev. Očakáva preto, že politické rozhodovanie vo všeobecnosti bude lepšie podložené dôkazmi, bude viac podporovať výskum a bude zamerané na vytváranie priaznivých podmienok pre spoločenské inovácie a ich dostatočne rýchle zavádzanie do praxe a reálnych procesov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pripomína, že ambiciózne ciele misií EÚ možno dosiahnuť len podporou účinného vzdelávania regionálnych a organizačných politických lídrov, manažérov, odborníkov a občanov. Koncepcie zamerané na európske mestá a regióny sa musia prispôsobiť regionálnej situácii prostredníctvom systematického rozvoja odbornosti zakotveného v miestnom praktickom vzdelávaní pre všetkých; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdôrazňuje, že misie EÚ by sa mali zamerať na využívanie potenciálu nehmotných aktív a intelektuálneho kapitálu. Začlenenie týchto poznatkov do politického rozhodovania, najmä s cieľom vytvoriť inteligentné mestá zamerané na človeka, v ktorých sa dôraz kladie na udržateľnosť, môže prispieť k urýchleniu investícií do ľudského, štrukturálneho a vzťahového kapitálu a do výskumu, vývoja a inovácií vo všeobecnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdôrazňuje, že je dôležité začať konať na základe hlavných myšlienok európskej politiky v oblasti výskumu a vývoja a technológií uvedených v správe o strategickom výhľade EÚ za rok 2021 (6), najmä:






  a) | Nasledujúce desaťročia sa budú vyznačovať rastúcim prerozdelením svetovej moci, pričom jej geohospodárske ťažisko sa presunie smerom na východ. |
| --- | --- | --- |

34.

a)

Nasledujúce desaťročia sa budú vyznačovať rastúcim prerozdelením svetovej moci, pričom jej geohospodárske ťažisko sa presunie smerom na východ.

| b) | EÚ súťaží o vedúcu pozíciu pri určovaní noriem v celosvetovom meradle. |
| --- | --- |

b)

EÚ súťaží o vedúcu pozíciu pri určovaní noriem v celosvetovom meradle.

| c) | EÚ si musí vytvoriť pevnejšiu pozíciu v oblasti vývoja a výroby inkluzívnych technológií novej generácie. |
| --- | --- |

c)

EÚ si musí vytvoriť pevnejšiu pozíciu v oblasti vývoja a výroby inkluzívnych technológií novej generácie.

| d) | Okrem špecifických technológií je hnacou silou transformácie hyperkonektivita. |
| --- | --- |

d)

Okrem špecifických technológií je hnacou silou transformácie hyperkonektivita.

| e) | Pre dvojakú transformáciu EÚ sú nevyhnutné kritické suroviny. |
| --- | --- |

e)

Pre dvojakú transformáciu EÚ sú nevyhnutné kritické suroviny.

| f) | Digitálna suverenita EÚ bude závisieť od schopnosti uchovávať, extrahovať a spracúvať údaje a zároveň spĺňať požiadavky dôvery, bezpečnosti a základných práv. |
| --- | --- |

f)

Digitálna suverenita EÚ bude závisieť od schopnosti uchovávať, extrahovať a spracúvať údaje a zároveň spĺňať požiadavky dôvery, bezpečnosti a základných práv.

| g) | Je nevyhnutné podporovať strategickú autonómiu EÚ. |
| --- | --- |

g)

Je nevyhnutné podporovať strategickú autonómiu EÚ.

| h) | Inteligentná kombinácia priemyselných, výskumných a obchodných politík s medzinárodnými partnerstvami by mohla zabezpečiť udržateľné a rôznorodé dodávky. |
| --- | --- |

h)

Inteligentná kombinácia priemyselných, výskumných a obchodných politík s medzinárodnými partnerstvami by mohla zabezpečiť udržateľné a rôznorodé dodávky.

| 35. | zdôrazňuje, že pri prechode na konkrétne opatrenia by sa mal vývoj technológií viac ako doteraz zosúladiť so sociálno-ekonomickým vývojom a mal by sa uskutočňovať v reálnych podmienkach, čím sa zabezpečí rýchle využitie a rozšírenie výsledkov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | navrhuje posilniť medziinštitucionálnu spoluprácu v EÚ v oblasti výhľadu, pri čom by osobitnú úlohu mali zohrávať JRC, Výskumná služba Európskeho parlamentu a VR. Taktiež navrhuje, aby sa na národnej, regionálnej a miestnej úrovni zvážilo organizovanie participatívnych aktivít v oblasti občianskej vedy pre širokú verejnosť a hlavne mládež, najmä pre študentov vysokých a stredných škôl, podnikateľov, a v záujme politického rozhodovania, pričom by sa zriadili výbory pre budúcnosť zamerané na výhľad a hodnotenie technológií; |
| --- | --- |

36.

Nový prístup misií EÚ k politike v oblasti technológií a výskumu a vývoja

| 37. | zdôrazňuje, že spoločenská transformácia a zmena správania, ktoré podporujú ciele misie EÚ, musia byť inkluzívne a pozitívne, a to vďaka rozsiahlemu využívania prototypov a experimentovania ako metodickému prístupu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pripomína, že v centre pozornosti misií EÚ je výskum a inovácia. Zložité spoločenské výzvy bude možné riešiť, len ak sa zvýšia investície do výskumu, vývoja a inovácie. Európsky výskumný priestor (EVP) a priemyselné štúdie jasne ukazujú (7), že EÚ zaostáva za svojimi hlavnými svetovými konkurentmi, pokiaľ ide o intenzitu investícií podnikov do výskumu a vývoja, predovšetkým v odvetviach s vysokou technologickou náročnosťou i pri rozširovaní inovačných MSP, čo má negatívne účinky na produktivitu, vytváranie pracovných miest a konkurencieschopnosť; |
| --- | --- |

38.

| 39. | súhlasí s cieľmi EVP (8) naštartovať obnovu Európy a podporiť jej zelenú, digitálnu a sociálnu transformáciu. Na to treba podporiť konkurencieschopnosť založenú na inovácii i technologickú suverenitu v kľúčových strategických oblastiach (napr. umelá inteligencia, robotika, kybernetická bezpečnosť, ekologický prístup k údajom, mikroelektronika, kvantová výpočtová technika, 5G, batérie novej generácie, energia z obnoviteľných zdrojov, vodíkové technológie, zastavané prostredia s nulovými emisiami, inteligentná mobilita atď.) v súlade s modelom otvorenej strategickej autonómie; |
| --- | --- |

39.

| 40. | požaduje, aby politiky uhlíkovej neutrality založené na dopyte zahŕňali uhlíkovú stopu aj opatrenia na zmenšenie uhlíkovej stopy ako kritériá udržateľného verejného obstarávania. Okrem uhlíkovej stopy poukazuje VR na význam opatrení na zmenšenie uhlíkovej stopy ako nového prístupu k vytváraniu a výpočtu dosahu na klímu prostredníctvom preukázania pozitívneho vplyvu výrobkov a služieb šetrných ku klíme (9); |
| --- | --- |

40.

| 41. | podporuje priemyselné opatrenia v oblasti výskumu, vývoja a inovácie na zníženie uhlíkovej stopy pri vytváraní nových rozšírených výrobkov, systémov a iných inovačných riešení, ktoré zohrávajú zásadnú úlohu pri dosahovaní klimatických cieľov, a upozorňuje, že bez výrazného zrýchlenia inovácie v oblasti čistej energie sa ciele nulovej bilancie emisií nedosiahnu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pripomína, že sú potrebné nové technológie. Správa Medzinárodnej agentúry pre energiu (IEA) (10) poskytuje analytické dôkazy o tom, že zníženie emisií uhlíka o 25 %, potrebné na to, aby sa klíma Zeme dostala na cestu udržateľnosti, bude výsledkom vyspelých technológií. Navyše 41 % potrebnej technológie bude pochádzať z nových technológií, ktoré sú v súčasnosti v počiatočnej fáze prijímania, a 34 % z technológií, ktoré sú vo fáze demonštrácie, resp. vo fáze prototypu, alebo z takých, ktoré ešte neboli vytvorené; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poukazuje na význam a zložitosť merania emisií skleníkových plynov. Pri základnom meraní emisií skleníkových plynov sa berú do úvahy emisie rozsahu 1 a 2. Ak sa zohľadnenia aj emisie rozsahu 3, bude možné dosiahnuť ciele nulovej bilancie a čistých záporných emisií. Táto kategória 3 zahŕňa všetky ostatné nepriame emisie, ktoré vznikajú v celom hodnotovom reťazci; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzdvihuje úlohu misií EÚ pri podpore priorít Európskej únie, aby sa zelená a digitálna transformácia premenili na skutočnosť. Európska komisia rozbehla pilotnú fázu iniciatívy „centrá EVP“(ERA Hubs) na uľahčenie regionálnej spolupráce v oblasti výskumu, vývoja a inovácie a výmeny najlepších postupov, pričom sa podnecuje maximalizácia hodnoty vytvárania, odovzdávania a využívania poznatkov. VR sa zasadzuje za to, aby sa preskúmala možnosť využiť centrá EVP pri misiách EÚ ako nástroj na prepájanie miestnych a regionálnych výskumných a inovačných ekosystémov a na aktívne partnerstvo s miestnymi a regionálnymi rozhodovacími orgánmi v pilotnej fáze týchto centier v snahe rozvinúť konkrétnu spoluprácu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdôrazňuje, že cieľom systému centier EVP je priniesť chýbajúce prvky do prostredia európskeho výskumného priestoru a európskeho vzdelávacieho priestoru na vytvorenie vplyvných európskych znalostných spoločností v celej Európe s cieľom urýchliť prechod spoločností na ekologický, udržateľný a digitálny rast. Sieť centier EVP by mala v ideálnom prípade zabezpečiť, aby sa miestne a regionálne ekosystémy v oblasti výskumu, vývoja a inovácie stali neoddeliteľnou súčasťou celoeurópskeho ekosystému výskumu, vývoja a inovácie; |
| --- | --- |

45.

| 46. | podporuje myšlienku umožniť miestnej úrovni aktívne sa podieľať na integrovanom zavádzaní centier EVP, ako aj na inom experimentovaní regionálnych ekosystémov a na misiách EÚ, pokiaľ ide o experimentovanie, rýchle vytváranie prototypov, testovanie, demonštrácie a zvyšovanie účinnosti výskumu a inovácií v mestách a regiónoch; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uznáva, že na vytvorenie celoeurópskeho prístupu k inovatívnym opatreniam je nevyhnutné zosúladiť rôzne regionálne a miestne poznatky, nápady a znalosti. Výmena znalostí medzi mestami a regiónmi, ako aj medzi všetkými piatimi misiami EÚ je nevyhnutná. VR odporúča, aby sa včas vytvorila sieť spoločného učenia, prostredníctvom ktorej by bolo možné vymieňať si a rozširovať základné poznatky o postupoch aj obsahu a uplatňovať ich v menšom rozsahu –na iné mestá a regióny –, ale aj vo väčšom rozsahu – na iné misie EÚ a na Európu ako celok; |
| --- | --- |

47.

| 48. | žiada, aby sa počas francúzskeho predsedníctva uverejnili závery Rady o misiách EÚ s cieľom poskytnúť aj príležitosť na posilnenie koncepcie centier EVP, o ktoré sa tieto misie musia opierať, ak sa chcú úspešne uchytiť na miestnej a regionálnej úrovni. V týchto záveroch by sa mal zdôrazniť aj význam výskumných infraštruktúr, ktoré sú výrazne podporované mestami a regiónmi a majú zásadný význam pre vykonávanie misií EÚ; |
| --- | --- |

48.

| 49. | potvrdzuje, že hoci je prioritou vykonávať misie, o ktorých sa už rozhodlo, treba neustále pokračovať aj v úvahách o vyhliadkach na vytvorenie nových misií, keď sa objavia nové veľké kolektívne výzvy. Kľúčová otázka prípravy európskych spoločností na to, aby zabezpečili pripravenosť na zdravotné hrozby a krízy a ich riadenie by sa po vytvorení Európskeho úradu pre pripravenosť a reakcie na núdzové zdravotné situácie (HERA) mala premietnuť do úvah o novej misii zameranej na túto výzvu vzhľadom na jej systémovú, prierezovú a mnohostrannú povahu; |
| --- | --- |

49.

Skúsenosti VR: súčinnosť misií EÚ s inými dôležitými nástrojmi politiky

| 50. | zastáva názor, že pri misiách EÚ by sa malo stavať na skúsenostiach a poznatkoch získaných v súvislosti s doterajšími iniciatívami a programami EÚ a mali by sa realizovať v súčinnosti s nimi. Systémová zmena si vyžaduje spoločné vytvorenie transformačných štruktúr založených na vzdelávaní, výskume, vývoji a inováciách s interdisciplinárnou vedeckou a prevádzkovou synergiou v rámci celej EÚ a pokrývajúc všetkých päť misií EÚ; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pripomína, že je potrebná väčšia ochota otvorene spolupracovať a treba zintenzívniť miestnu spoluprácu a európske partnerstvá v snahe vymyslieť pre Európu novú udržateľnú budúcnosť zameranú na človeka. Potenciálne kapacity sa vo veľkej miere nachádzajú na miestnej a regionálnej úrovni vo všetkých častiach Európy. Zásadný význam má rýchlosť. V najbližších rokoch bude potrebné zvládnuť veľké spoločenské problémy. Rozhodujúce sú vedomosti a vzdelávanie; |
| --- | --- |

51.

| 52. | navrhuje, aby sa osobitná pozornosť venovala krokom miest a regiónov pri realizácii misií EÚ (s podporou VR), a to vrátane viacúrovňového riadenia, financovania a úspešného spôsobu dosahovania stanovených ambicióznych cieľov vďaka ich účinnému začleneniu do politík EÚ v oblasti výskumu a inovácie, najmä do stratégií pre inteligentnú špecializáciu (S3/S4), centier EVP, Nového európskeho Bauhausu a ďalších dôležitých iniciatív, programov a nástrojov, ktoré poskytujú viacúrovňové politiky EÚ; |
| --- | --- |

52.

| 53. | je odhodlaný organizovať v spolupráci s JRC vzdelávacie činnosti s cieľom podporiť aktivity misie EÚ nazvané „Mestská veda“ (City Science) a „Veda a regióny“ (Science Meets Regions), a to posilnením činností s veľkým dosahom a šírením výsledkov misií EÚ. Krátkodobé opatrenia nie sú primeranou reakciou na skutočné potreby. Zmysluplné je podporovať vytvorenie siete regionálnych centier budúcnosti s cieľom stimulovať tvorivosť a podnikateľské zmýšľanie a prepojiť ich s novým Bauhausom, prácou OSN v oblasti cieľov udržateľného rozvoja a iniciatívou Unesco Futures Literacy Labs v snahe zabezpečiť krátkodobú aj dlhodobú udržateľnosť realizovaných iniciatív; |
| --- | --- |

53.

| 54. | nabáda na prehĺbenie spolupráce s európskymi sieťami, ktoré aktívne podporujú výskum, vývoj a inovácie pri riešení spoločenských výziev, ako sú EUA, EARTO a ERRIN. Okrem toho by každá misia EÚ mala účinne spolupracovať so svojimi tematickými sieťami, ako sú CEMR, Eurocities a CPMR. VR vo veľkej miere spolupracuje so všetkými týmito sieťami zainteresovaných strán s cieľom zabezpečiť, aby misie EÚ – ako nový politický nástroj zdola nahor – dosiahli želaný účinok; |
| --- | --- |

54.

| 55. | považuje za naliehavo potrebné, aby sa posilnili schopnosti regiónov a miest uchádzať sa o financovanie v rámci misií EÚ a aby sa využili skúsenosti s iniciatívami veľkého rozsahu financovanými z prostriedkov EÚ, ako sú Európska sieť živých laboratórií (ENoLL), iniciatíva Vanguard, Digitalising Cities, Open & Agile Smart Cities, iniciatíva City Science a Living-in.EU (európsky spôsob digitálnej transformácie v mestách a obciach). Vďaka tomu sa posilní odolnosť, schopnosť reagovať a aktívna účasť miest a regiónov na európskych reformách a zvýši zapojenie občanov v celej EÚ. Tým sa zasa znásobí dosah iniciatív EÚ a zabezpečí širšie a spravodlivejšie rozdelenie zdrojov, aby sa všade vytvorili lepšie podmienky na získavanie finančných prostriedkov zo zdrojov EÚ a iných zdrojov s cieľom dostať sa do čela vývoja; |
| --- | --- |

55.

Odporúčania pre jednotlivé misie

| 56. | poukazuje na význam spolupráce pri misiách EÚ na všetkých úrovniach verejnej správy. Zdôrazňuje, že všetky misie sú jasne zamerané na hľadanie udržateľnej inteligentnej budúcnosti. Môže sa to prejaviť spoločnou tvorbou a riešeniami založenými na výskume, vývoji a inováciách:






  — | adaptácia na zmenu klímy: zvládanie povodní, lesných požiarov a iných katastrof, riešenia inšpirované prírodou, zabezpečenie klimatickej odolnosti kritickej infraštruktúry, systémy na sledovanie účinkov na zdravie obyvateľstva a varovanie pred nimi, |
| --- | --- | --- |

56.

—

adaptácia na zmenu klímy: zvládanie povodní, lesných požiarov a iných katastrof, riešenia inšpirované prírodou, zabezpečenie klimatickej odolnosti kritickej infraštruktúry, systémy na sledovanie účinkov na zdravie obyvateľstva a varovanie pred nimi,

| — | rakovina: zdravie vo všeobecnosti, zlepšovanie opatrení v oblasti prevencie, najmä propagovaním zdravej životosprávy, |
| --- | --- |

—

rakovina: zdravie vo všeobecnosti, zlepšovanie opatrení v oblasti prevencie, najmä propagovaním zdravej životosprávy,

| — | oceány a voda: ochrana a obnova vodných ekosystémov, zmenšenie znečistenia a dosiahnutie klimatickej neutrality modrého hospodárstva, |
| --- | --- |

—

oceány a voda: ochrana a obnova vodných ekosystémov, zmenšenie znečistenia a dosiahnutie klimatickej neutrality modrého hospodárstva,

| — | klimaticky neutrálne mestá: pokrok v oblasti prierezových environmentálnych, infraštruktúrnych a priemyselných riešení, ktoré prispievajú k uhlíkovej neutralite miest, |
| --- | --- |

—

klimaticky neutrálne mestá: pokrok v oblasti prierezových environmentálnych, infraštruktúrnych a priemyselných riešení, ktoré prispievajú k uhlíkovej neutralite miest,

| — | pôda: prevencia znečisťovania pri využívaní pôdy a zachovanie čerstvých a zdravých podzemných vôd za každých okolností; |
| --- | --- |

—

pôda: prevencia znečisťovania pri využívaní pôdy a zachovanie čerstvých a zdravých podzemných vôd za každých okolností;

| 57. | na zväčšenie vplyvu misií EÚ navrhuje tieto činnosti špecifické pre jednotlivé misie: |
| --- | --- |

57.

a)   Adaptácia na zmenu klímy

VR zdôrazňuje, že misia Adaptácia na zmenu klímy by mala zohrávať zásadnú celkovú úlohu, najmä pokiaľ ide o predvídanie a motivovanie všetkých aktérov v Európe, aby aktívne prispievali k misiám EÚ. Táto misia by sa mala zamerať na sociálne a spoločenské povedomie a dosiahnutie všeobecného záväzku nájsť rozsiahle systematické riešenia. Musí sa zaoberať najmä výzvami spojenými s ekologickou transformáciou priemyslu, bývania a mobility. Straty v dôsledku klimatických zmien už predstavujú v priemere 12 miliárd EUR ročne a EÚ by mala vypracovať makrofiškálne analýzy zamerané na klímu, aby presadila urýchlenie adaptačných opatrení súbežne so zmierňovaním týchto zmien. Prístup k ochrane obyvateľstva pred dôsledkami zmeny klímy musí zahŕňať aj sociálne aspekty a ciele súdržnosti.

b)   Rakovina

VR vyzdvihuje význam špičkového svetového výskumu a nabáda výskumných pracovníkov a inovátorov, aby zintenzívnili európsku a medziodvetvovú spoluprácu zainteresovaných subjektov v záujme úspechu tejto misie. Zdôrazňuje význam rozšírenia očkovania proti HPV a biobankingu a prístupu k najinovatívnejším liečebným postupom, ako aj význam šírenia najlepších postupov medzi krajinami a regiónmi. Jednou z hlavných výziev sú rozdiely v dostupnosti liečby rakoviny v jednotlivých členských štátoch a regiónoch EÚ, ako aj rozdiely z hľadiska kvality života pacientov. Preto je nevyhnutné zlepšiť v európskych krajinách a regiónoch dostupnosť včasného skríningu, nových diagnostických nástrojov a inovatívnej liečby rakoviny, čo si vyžaduje investície do infraštruktúry a vybavenia, digitálnu transformáciu zdravotnej starostlivosti, dostatok zdravotníkov a nové modely starostlivosti. Ďalšou výzvou je prístup k cenovo dostupnej liečbe a zdravotníckym výrobkom, ako aj kvalita individuálne poskytovanej asistencie pacientom a sociálne inovácie na pomoc opatrovateľom.

c)   Obnoviť naše oceány a vody do roku 2030

VR zdôrazňuje, že ozdravenie oceánov a vôd a ochrana sladkovodných zdrojov sú z krátkodobého aj dlhodobého hľadiska globálnymi osudovými výzvami. Problém znečistenia sa dá vyriešiť len zdôraznením medzinárodného rozmeru morských oblastí, ako je Stredozemné more, Atlantický oceán, Baltské more, Čierne more a povodie Dunaja, a zintenzívnením spolupráce medzi regiónmi. Osobitnú pozornosť je potrebné venovať arktickej oblasti. VR vyzýva, aby sa more a voda stali novou spoločnou ambíciou v centre oživenia európskeho projektu. Zdôrazňuje, že osobitné zameranie na výskum a technológie čistenia vody a zefektívnenie dodávok má zásadný význam pre túto misiu aj pre modré oceánske hospodárstvo s dôrazom na podnikanie, udržateľný cestovný ruch, dekarbonizáciu námornej dopravy a energiu z obnoviteľných morských zdrojov. Vytvoria sa tak nové rozsiahle príležitosti cezhraničnej a netradičnej obchodnej spolupráce. VR zdôrazňuje, že je potrebné zmobilizovať mestá a regióny, aby sa na základe hodnotových reťazcov a nových výziev v námorných odvetviach vybudovali európske siete, ktoré budú spájať miestne námorné inovačné ekosystémy;

d)   Klimaticky neutrálne a inteligentné mestá

VR dôrazne upozorňuje na to, že Európa potrebuje aktívne priekopnícke mestá, ktoré budú spoločne hľadať nové naliehavo potrebné riešenia a s výsledkami svojich experimentov sa podelia s ostatnými. Všetky mestá a regióny v celej Európe musia byť zapojené a podporované. Priekopnícke mestá by sa mali využívať ako inovačné centrá, ktoré spoločne hľadajú reprodukovateľné a priamo použiteľné riešenia. Po rozšírení do všetkých ostatných európskych miest sa použijú pri prechode na klimatickú neutralitu do roku 2050. Mestá, ktoré sa prihlásili, ale neboli vybrané, by Európska komisia mala zoskupiť v širšej skupine, aby mohli využívať pokrok a výsledky priekopníckych miest vrátane priameho uplatňovania reprodukovateľných riešení. Existujúce úspešné programy a projekty alebo súvisiace ekologické iniciatívy sú uvedené v dodatku k plánu vykonávania týchto misií. Získané ponaučenia by sa mali považovať za základ vytvárania viacúrovňových plánov na dosiahnutie klimatickej neutrality miest. Mali by sa uplatňovať transformačné komunity s viacerými aktérmi a spoločnými nástrojmi, čím sa predíde osamotenej činnosti jednotlivých komunít. VR zdôrazňuje, že príprava mestských klimatických zmlúv zúčastnenými mestami je procesom založeným na dopyte, ktorý by mal umožniť miestne riešenia, ale vyžaduje si veľkú podporu z národnej a regionálnej úrovne.

e)   Dohoda o pôde pre Európu

VR zdôrazňuje, že na dosiahnutie cieľov misie na ochranu pôdy zahŕňajúcej všetky druhy využívania pôdy a na preskúmanie nových možností ambicióznejšej transformácie SPP EÚ je potrebné systémové myslenie a riadenie nástrojov transformácie vrátane výskumu, vývoja, inovácií a vzdelávania. V záujme rozšírenia uhlíkového poľnohospodárstva a zvýšenia zachytávania CO2 v lesoch má pre úspech misie zásadný význam prepracovanie systémov poľnohospodárskej výroby a vytvorenie nadnárodných zoskupení živých laboratórií. Vo vidieckom a mestskom prostredí je nevyhnutné, aby sa podporovala biodiverzita a aby ľudia uprednostňovali lesné bioprodukty a udržateľne a miestne vyrábané potraviny. Ďalšou dôležitou otázkou pri podpore cieľov misie na ochranu pôdy je, ako zatraktívniť lesnícke činnosti a zabezpečiť ich ekonomickú udržateľnosť tak, aby pritom nestratili ziskovosť.

Úloha VR pri podpore európskej a celosvetovej transformácie

| 58. | zdôrazňuje, že ľudia žijú a pracujú v mestách a regiónoch a že všetky aktivity misií EÚ by mali byť zamerané na ľudí, počnúc zainteresovanými aktérmi z podnikateľskej sféry, akademickej obce a verejnej správy až po občanov všetkých vekových kategórií a zo všetkých horizontov. VR, JRC a iní relevantní aktéri poznajú rôzne účinné a osvedčené technológie participácie občanov, od podnikateľských objavov až po tábory spoločenských inovácií, ktoré sa majú využiť na zabezpečenie zapojenia občanov; |
| --- | --- |

58.

| 59. | je pripravený osloviť miestne komunity v záujme zlepšenia informovanosti o misiách EÚ ako takých a v rámci nich pomôcť so spoluprácou s európskymi občanmi a podnikmi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zdôrazňuje, že misie EÚ budú úspešné len vtedy, ak sa bude klásť dôraz na vyrovnanie rozdielov v znalostiach a inovácii v Európe a na preklenutie inovačnej priepasti medzi Európou a USA. Ťažiskom musia byť ambiciózne konkrétne a inkluzívne opatrenia v reálnom živote využívajúce výsledky výskumu, vývoja a inovácií; |
| --- | --- |

60.

| 61. | zdôrazňuje, že predpokladom úspechu misií EÚ sú výskumné, vývojové a inovačné novinky. Ide tu o nové rozsiahle riešenia pri zabezpečovaní doplnkovosti a zlepšovaní synergií s rámcovými programami EÚ pre výskum a inovácie a inými jej programami a fondmi, ako aj s globálnymi programami a fondmi. Novým krokom je pilotný projekt systému centier EVP, ktorým by sa malo podporiť využívanie všetkých príslušných iniciatív EÚ v oblasti výskumu, vývoja a inovácií ako základnej súčasti tvorby regionálnej politiky; |
| --- | --- |

61.

| 62. | vyzdvihuje skutočnosť, že vykonávaním misií EÚ sa posilní vedúca úloha miest a regiónov v rámci EÚ, ale aj na celom svete. VR by mal pri posilňovaní úlohy miest a regiónov v rámci Dohovoru primátorov a starostov a iných globálnych sietí zabezpečovať súčinnosť misií EÚ s činnosťami OSN zameranými na ciele udržateľného rozvoja a jej kampaňami Race to Zero a Race to Resilience. Posilnenie vedúcej úlohy miest a regiónov EÚ vo svetovom meradle môže prispieť aj k úsiliu VR o formálne uznanie nižších úrovní verejnej správy v rámci dohovoru UNFCCC a pri príprave na konferenciu COP27; |
| --- | --- |

62.

Zhrnutie rozhodujúcich faktorov úspechu

| 63. | pripomína, že Európa musí posilniť svoju globálnu konkurencieschopnosť na základe poznatkov, celoeurópskych partnerstiev, schopností a talentov, aby mohla pracovať pre budúcnosť. Je to inkluzívny prístup, do ktorého bude zapojený každý. Európa má príležitosť prevziať úlohu globálneho lídra, ak bude pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a v boji proti zmene klímy presadzovať politiku spolupráce; |
| --- | --- |

63.

| 64. | zdôrazňuje, že pre misie EÚ je kľúčové uplatnenie v reálnom živote. Výskum je nevyhnutný na vytváranie nových riešení a určenie najlepších spôsobov napredovania a vhodné uplatňovanie je zárukou dosiahnutia výsledkov; Misie EÚ budú úspešné, ak sa budú môcť opierať o miestne podporné štruktúry. Nejde len o technológie a výskum, ale predovšetkým o zameranie na ľudí pri nadobúdaní schopností, riešení miestnych rizík a sprístupňovaní najlepších celoeurópskych zdrojov. Ľudské aspekty inovácie majú zásadný význam pre spoločné vytváranie udržateľných riešení; |
| --- | --- |

64.

| 65. | konštatuje, že misie EÚ majú zásadný význam pri podpore transformácie Európy na ekologickejší, zdravší, inkluzívnejší a odolnejší kontinent. Na dosiahnutie týchto ambicióznych cieľov musí každá misia EÚ zahŕňať rozsiahle portfólio činností. Tieto európske portfóliá sa musia vytvoriť na základe komplexných regionálnych a miestnych portfólií činností vrátane integrovaných výskumných projektov, politických a legislatívnych opatrení a miestnych implementačných činností; |
| --- | --- |

65.

| 66. | trvá na tom, že je potrebné spolufinancovať a podporovať každodennú prácu miest a regiónov pri vytváraní hodnôt a referenčnom učení, aby sa rozšírili najlepšie postupy a opatrenia na zlepšenie kvality života občanov. Úlohou demonštračných komunít je pôsobiť ako priekopníci, vývojári a prví testovači systémových zmien pre ostatných; |
| --- | --- |

66.

| 67. | je pripravený spolupracovať v rámci misií EÚ s cieľom zatraktívniť referenčné porovnávanie a referenčné učenie medzi demonštračnými a inými mestami a regiónmi. Finančné nástroje musia byť flexibilné a inovačné a musia podporovať skutočné záujmy miest a regiónov. |
| --- | --- |

67.

| 68. | zdôrazňuje, že kľúčovou otázkou je, ako sa mestá a regióny naučia organizovať potrebné činnosti a ako tieto činnosti prilákajú súkromné priemyselné a iné investície. Sieť centier EVP by mala v ideálnom prípade zabezpečiť, aby sa miestne a regionálne ekosystémy v oblasti výskumu, vývoja a inovácie stali neoddeliteľnou súčasťou celoeurópskeho ekosystému výskumu, vývoja a inovácie; |
| --- | --- |

68.

| 69. | vyzýva na lepšiu spoločenskú a technologickú predvídateľnosť a intenzívnejšiu spoluprácu, ktoré sú rozhodujúcimi faktormi úspechu úsilia o urýchlenie priemyselných a iných investícií v záujme dosiahnutia uhlíkovej neutrality a iných cieľov misií EÚ. Politika zameraná na misie môže v jedinečnom systéme viacúrovňového riadenia EÚ pomôcť posilniť prístup zdola nahor EÚ: získané poučenia sa môžu a budú aktívne šíriť vo všetkých členských štátoch. Je potrebné viac zohľadňovať a integrovať ciele misií EÚ pri tvorbe budúcich právnych predpisov, napríklad v súvislosti so stanovovaním cien uhlíka a balíkom Fit for 55; |
| --- | --- |

69.

| 70. | zdôrazňuje, že najnovšie usmernenia a plány EÚ v oblasti priemyselnej a inovačnej politiky a potrebné nové vedecké a technologické poznatky a inovácie sa musia premietnuť do misií EÚ a prostredníctvom účinného riadenia poznatkov zdola nahor a iných opatrení rozvinúť a pretaviť do reálnych riešení a preniesť do praxe; |
| --- | --- |

70.

| 71. | uznáva, že je potrebné, aby digitálne platformy misií EÚ slúžili na urýchlenie transferu a správu poznatkov, podporu virtuálnej spolupráce a nadväzovanie partnerstiev, zjednodušenie postupov financovania atď. Je potrebné vytvoriť ich spoločne so zástupcami miest a regiónov; |
| --- | --- |

71.

| 72. | súhrnne konštatuje, že na zabezpečenie úspechu misií EÚ sú nevyhnutné nové primerané a účinné pracovné postupy. Tie musia odrážať ponaučenia z iniciatívy Open Innovation 2.0, rôznych iniciatív tzv. štvoritej špirály a mnohých ďalších pri spoluvytváraní atraktívneho participatívneho riadenia novej generácie. Musia sa zapojiť rôzne skupiny obyvateľstva, od mládeže až po starších. Činnosti misií by mali zohľadňovať rozličné aspekty typické pre rôzne generácie a vytvárať inovatívne a zodpovedné spôsoby na dosiahnutie angažovanosti potrebnej na vytvorenie udržateľnej budúcnosti pre Európu. |
| --- | --- |

72.

V Bruseli 27. apríla 2022

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Uznesenie o Konferencii o budúcnosti Európy, plenárne zasadnutie VR 27. januára 2022 (Ú. v. EÚ C 270, 13.7.2022, s. 1).

1

(2)  Uznesenie k pracovnému programu Európskej komisie na rok 2022, plenárne zasadnutie VR 1. a 2. decembra 2021 (Ú. v. EÚ C 97, 28.2.2022, s. 1). .

2

(3)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o európskych misiách [COM(2021) 609 final].

3

(4)  European Research Area Policy Agenda – Overview of actions for the period 2022 – 2024, Európska komisia, 2021.

4

European Research Area Policy Agenda – Overview of actions for the period 2022 – 2024

(5)  Stanovisko VR na tému Horizont Európa – 9. rámcový program pre výskum a inovácie (COR-2018-03891) (Ú. v. EÚ C 461, 21.12.2018, s. 79).

5

(6)  Správa o strategickom výhľade za rok 2021 [COM(2021) 750 final].

6

(7)  Nový EVP pre výskum a inovácie [COM(2020) 628 final].

7

(8)  Nový EVP pre výskum a inovácie [COM(2020) 628 final].

8

(9)  Stanovisko na tému Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy, plenárne zasadnutie VR 1. júla 2021 (Ú. v. EÚ C 440, 29.10.2021, s. 42).

9

Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy

(10)  Energy Technology Perspectives 2020, IEA.

10

Energy Technology Perspectives 2020

---

| 5.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 301/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 301/33

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Úrad pre pripravenosť a reakcie na núdzové zdravotné situácie

(2022/C 301/06)

| Spravodajca: | Christophe CLERGEAU (FR/SES), poslanec regionálneho zastupiteľstva Pays-de-la-Loire |
| --- | --- |

Spravodajca:

Christophe CLERGEAU (FR/SES), poslanec regionálneho zastupiteľstva Pays-de-la-Loire

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

Všeobecné pripomienky

| 1. | Európsky výbor regiónov pripomína, že v marci 2020 jeho vedúci predstavitelia vyzvali Európsku komisiu a členské štáty, aby vytvorili mechanizmus EÚ v oblasti zdravia (1), a že túto myšlienku rozvinul v stanovisku, ktoré vypracoval neskôr, takisto v roku 2020, na tému Európsky mechanizmus pre núdzové situácie v oblasti zdravia (2). Konštatuje, že oznámenie Komisie COM(2021) 576 sa inšpirovalo jeho návrhmi. |
| --- | --- |

1.

Diskusia o vytvorení úradu HERA prebieha v kontexte pretrvávajúcej epidémie COVID-19, a preto sme viac ako kedykoľvek predtým presvedčení o tom, že zdravie sa musí stať jednou z priorít Európskej únie. Vytvorenie úradu HERA má však širší cieľ, ktorý zahŕňa všetky typy rizika pre ľudské zdravie, rozsiahleho a/alebo cezhraničného charakteru, ako aj fázu pripravenosti a krízového riadenia, k čomu treba pridať výzvy z hľadiska prevencie a odolnosti spoločnosti a území, a to všetko v širšom kontexte vojny na Ukrajine, ktorá má obrovský dosah na zdravotnícke služby, infraštruktúru a cezhraničnú spoluprácu, ktoré boli už maximálne zaťažené a oslabené počas najhorších fáz pandémie COVID-19.

| 2. | Európsky výbor regiónov podporuje vytvorenie úradu HERA ako orgánu zodpovedného za pripravenosť na zdravotné krízy a ich zvládnutie, pričom treba zohľadniť na jednej strane skutočnosť, že za prevenciu, verejné zdravie a zdravotnú starostlivosť, pripravenosť na krízy a krízové riadenie sú v prvom rade zodpovedné členské štáty, a na druhej strane dôležitú úlohu regiónov, keďže v Európe majú dve tretiny členských štátov zdravotnícke systémy rôznymi spôsobmi decentralizované. Zdôrazňuje, že ochrana obyvateľstva si vyžaduje globálny prístup, avšak činnosť Komisie je stále rozdrobená medzi viaceré centrá rozhodovania. Vyzdvihuje tiež význam podpory, ktorú musí EÚ poskytnúť štátom a regiónom. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zdravotné krízy bez ohľadu na to, čo ich spôsobuje, predstavujú nebezpečenstvo pre obyvateľstvo, ktoré zasahujú veľmi odlišným spôsobom, ale ohrozujú aj existenciu samotnej spoločnej Európy, ak nebude na ne schopná reagovať rýchlo, účinne, koherentne a solidárne. Kríza COVID-19 bola skúškou pre solidaritu medzi Európanmi, integritu vnútorného trhu a spoluprácu v rámci schengenského priestoru. Európsky výbor regiónov sa domnieva, že kríza takisto ukázala, že ciele Únie v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia obyvateľstva „nemôžu členské štáty uspokojivo dosiahnuť na ústrednej úrovni alebo na regionálnej a miestnej úrovni“, a preto je väčšia angažovanosť Únie v tejto oblasti v súlade so zásadou subsidiarity (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hoci riadenie systémov zdravotnej starostlivosti spadá do právomoci členských štátov, Európska komisia zohráva dôležitú úlohu v oblasti ochrany zdravia obyvateľstva a v záujme zachovania jednotného trhu, a to v súlade so zmluvami, v ktorých je ochrana zdravia obyvateľstva stanovená za jednu zo základných požiadaviek a ktoré priznávajú Európskej komisii úlohu ochrancu acquis Spoločenstva. Musí to robiť v úzkej spolupráci s členskými štátmi, a je legitímne, aby bol aktívne zapojený Európsky parlament. Európsky výbor regiónov by chcel v tejto diskusii vyjadriť svoj názor, po prvé preto, lebo v kontexte krízy sú miestne opatrenia a činnosť komunít nevyhnutné na zabezpečenie ochrany obyvateľstva, po druhé preto, lebo mnohé regióny majú významné právomoci v oblasti zdravia, a napokon preto, lebo podpora, ktorú regióny poskytujú inováciám a priemyslu, je kľúčová na zabezpečenie protiopatrení umožňujúcich reagovať na krízy. |
| --- | --- |

4.

Rozsah kompetencií úradu HERA, jeho riadenie a plán jeho posilnenia

| 5. | Európsky výbor regiónov súhlasí s návrhom Komisie, aby mal úrad HERA veľmi široký rozsah činnosti, pričom nesmie zasahovať do právomocí iných, už existujúcich orgánov (4). Má totiž pomáhať reagovať na hrozby pre ľudské zdravie, ktoré môžu byť prírodné, náhodné alebo úmyselné vrátane dôsledkov teroristických činov, a môžu byť pandemického, biologického, environmentálneho, nukleárneho či neznámeho pôvodu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Európsky výbor regiónov zdôrazňuje, že nielen rozsah kompetencií, ale aj rozsah činností úradu HERA je veľmi široký, keďže tento úrad má identifikovať a analyzovať riziká pred vypuknutím krízy, podnecovať preventívne opatrenia, posilňovať schopnosť spoločnosti a území reagovať na krízy, vymedzovať scenáre riadenia s vhodnými reakciami, posilňovať priemyselný aj výskumný a inovačný ekosystém, aby sa mohli vyvíjať a produkovať vhodné protiopatrenia, a napokon zabezpečiť dostupnosť všetkých týchto protiopatrení vo všetkých mestách a regiónoch Únie a pre všetkých obyvateľov. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vzhľadom na tieto obrovské výzvy má Európsky výbor regiónov obavy, že úrad HERA nebude schopný úspešne plniť svoje úlohy. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Rozhodnutie vytvoriť úrad HERA ako interný útvar Komisie sa musí chápať ako pragmatické rozhodnutie, ktoré umožní rýchly pokrok a lepšiu koordináciu rôznych činností Komisie, ale malo by to byť len dočasné riešenie, ktoré sa časom prehodnotí. Štatút interného útvaru Komisie nesmie brániť náboru špecializovaných a vysoko kvalifikovaných odborných pracovníkov, ktorí sú potrební na to, aby sme sa vedeli pripraviť na zdravotné krízy a zvládnuť ich. Dôležité je zaručiť samostatné rozhodovanie v súlade so zásadou subsidiarity a proporcionality, ktoré je nevyhnutné na nezávislú analýzu rizík a bezodkladné prijímanie opatrení potrebných na ochranu ľudských životov. |
| --- | --- |

8.

| 9. | V akčnom pláne na rok 2022 zverejnenom 10. februára sa plánuje ročný rozpočet vo výške 1,3 miliardy EUR, čo je pozitívny signál, ktorý však nie je v súlade s odhadom rozpočtu, ktorý predstavuje 6 miliárd EUR na šesť rokov. Pri preskúmaní tohto ročného rozpočtu možno vidieť, aký veľký podiel sa vyčleňuje na nákup protiopatrení a vytváranie a riadenie európskych zásob (675,5 milióna EUR) – pričom sa nespomína vplyv na financovanie iných európskych opatrení v oblasti civilnej ochrany – na podporu nových výrobných kapacít (160 miliónov EUR) a na výskumné programy v rámci programu Horizont Európa (350 miliónov EUR), z ktorých väčšina nie je nová. V dôsledku toho zostáva len 100 miliónov EUR na opatrenia na predvídanie rizík a prispôsobenie systémov zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Treťou slabou stránkou je riadenie úradu HERA. Obmedzuje sa výlučne na Komisiu a členské štáty, pričom Európsky parlament má len úlohu pozorovateľa a zo stálych orgánov úradu HERA sú vylúčené všetky zainteresované strany, mestá a regióny, ako aj aktéri občianskej spoločnosti. Takéto riadenie nie je ani primerané, ani účinné, keďže pripravenosť na krízy a reakcia na ne si vyžadujú širokú škálu aktérov a kompetencií. Mestá a regióny, široká škála zdravotníckych pracovníkov, združenia pacientov, iné kľúčové subjekty z oblasti vedy a výskumu a mimovládne organizácie pôsobiace v oblasti zdravia a solidarity sú absolútne nevyhnutnými aktérmi, aby sme mohli úspešne zvládať krízy, a je potrebné ich v plnej miere zohľadniť. Jednotlivé zainteresované strany by mali byť aspoň stálymi členmi poradného fóra, ktoré by malo mať možnosť formulovať odporúčania riadiacim orgánom úradu HERA a zapájať sa do rôznych aspektov jeho práce. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Európsky výbor regiónov uznáva nadradenosť vnútroštátnych právomocí a kľúčový význam spoločnej práce Komisie a členských štátov, ale vyzýva Komisiu a Radu, aby sa vrátili k otvorenej a inkluzívnej metóde koordinácie so zainteresovanými stranami a umožnili zástupcom miestnych a regionálnych samospráv a Európskemu parlamentu plne zohrávať úlohu, ktorá im prislúcha, nezávisle od právnych aspektov. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Zdá sa, že činnosť úradu HERA sa bude zameriavať najmä na zabezpečovanie zdravotníckych protiopatrení. Krízové riadenie má však aj mnoho ďalších aspektov, najmä v oblasti prevencie a civilnej ochrany. Európsky výbor regiónov sa domnieva, že pojem protiopatrenia by mal zahŕňať všetky lieky a farmaceutické výrobky vrátane účinných látok, ktoré sú v nich obsiahnuté, antibiotiká, vakcíny, testy a diagnostiku, zdravotnícke pomôcky a potreby, osobné ochranné pomôcky, nemocničné vybavenie a vybavenie územia, ale aj informačné systémy a systémy sledovania infekčných chorôb a nových kontaminantov. Všetky tieto zdroje sú potrebné na to, aby bolo možné čeliť krízam a chrániť obyvateľov a ich zdravie. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Žiada, aby sa rovnaká pozornosť venovala budovaniu odolnej spoločnosti a spoločnej kultúry krízového riadenia a zvládania katastrof. V tomto kontexte treba viac podporiť mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany, ktorého rozpočet by sa vytvorením úradu HERA nemal oslabiť. Skutočnosť, že sa v názve úradu HERA uvádzajú „núdzové situácie“, by nemala byť mätúca ani viesť k tomu, že úrad HERA zdvojí opatrenia v oblasti krízového riadenia, ktoré už boli vytvorené v rámci mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany, ktorého základným kameňom je Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie (ERCC) pôsobiace v rámci Komisie. Tieto dva nástroje, ktoré by sa v budúcnosti mohli zblížiť, musia byť dobre skoordinované a mať jasne rozdelené úlohy. Rovnako je potrebné vymedzenie vo vzťahu k opatreniam podľa revidovaného právneho predpisu o cezhraničných ohrozeniach zdravia, o ktorom v súčasnosti rokuje Rada EÚ a Európsky parlament, a vo vzťahu k úlohám EMA, a najmä ECDC; |
| --- | --- |

13.

| 14. | Vypracovanie viacročného strategického plánu úradu HERA je najvyššou prioritou a treba doň zapojiť taktiež Európsky parlament, mestá a regióny, ako aj zainteresované strany. V tomto pláne by sa mal stanoviť objem prostriedkov potrebný na to, aby úrad HERA mohol účinne plniť svoje početné úlohy, a mali by byť v ňom opísané kroky na jeho posilnenie a uvedené ukazovatele monitorovania. V strategickom pláne bude ďalej treba spresniť mechanizmy spolupráce medzi úradom HERA a ostatnými intervenčnými nástrojmi EÚ, ako je Európska agentúra pre lieky (EMA), Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) a mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany, a uviesť, ako sa aj tieto nástroje budú môcť posilniť, aby mohli v koordinácii s úradom HERA plniť svoju úlohu. |
| --- | --- |

14.

Pripraviť Európu na krízy a katastrofy a účinne chrániť všetkých obyvateľov vo všetkých mestách a regiónoch Únie

| 15. | Skúsenosti s pandémiou COVID-19 ukázali, že opatrenia nemôžu byť účinné bez spoločnej reakcie na európskej úrovni, ktorú treba prispôsobiť rôznym národným, regionálnym a miestnym potrebám a situáciám. Úrad HERA sa v súvislosti s ochranou obyvateľstva pred krízami musí zasadzovať aj za vyššie a konvergentné ambície. Pandémia COVID-19 naopak poukázala na nerovnosti medzi regiónmi a sociálne nerovnosti, pokiaľ ide o prístup k zdravotnej starostlivosti a očkovaniu, pričom tieto rozdiely oslabujú reakciu na zdravotné krízy a ohrozujú Európu ako celok. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Európsky výbor regiónov by chcel, aby úrad HERA vykonal analýzu zraniteľnosti území a obyvateľstva voči zdravotným krízam. V tejto analýze zraniteľnosti treba zohľadniť dostupnosť zásob v celej Európe a takú operačnú kapacitu, aby sa dalo dostať ku všetkým obyvateľom a prioritne k tým, ktorých zdravie je najzraniteľnejšie, a tým, ktorí žijú v situácii vylúčenia a neistoty. Mala by sa zamerať aj na schopnosťou systémov zdravotnej starostlivosti, nemocníc a iných zdravotníckych zariadení zvýšiť svoje kapacity, aby mohli v čo najväčšej miere pokračovať v plánovanej zdravotnej starostlivosti a zároveň prijímať ďalších pacientov, ktorí pribudnú v dôsledku krízy. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Považuje preto za nevyhnutné, aby úrad HERA v spolupráci s inými príslušnými orgánmi EÚ vytvoril hodnotiacu tabuľku zdravotnej zraniteľnosti (health safety vulnerability scoreboard) a aby spolu s členskými štátmi a regiónmi vypracoval programy reakcie na rôzne typy núdzových situácií a programy záťažových testov pre systémy zdravotnej starostlivosti. Na základe výsledkov týchto testov by Komisia a Rada mali vypracovať pre členské štáty a regióny odporúčania, aby posilnili svoje systémy zdravotnej starostlivosti, zlepšili reakčné kapacity na svojich územiach a v oblasti zdravotníctva a rovnosť v oblasti ochrany rozličných skupín obyvateľstva tam, kde je to potrebné. Tieto odporúčania by sa mali ďalej sledovať. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Okrem toho by mal úrad HERA prispieť k tomu, aby sa v rámci programu Horizont Európa vytvorili výskumné programy zamerané na opatrenia pre najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva (osoby žijúce v chudobe a sociálnom vylúčení, menšiny, utečenci, ženy, ktoré sú obeťami násilia, starší ľudia a osoby so zdravotným postihnutím, s komorbiditou atď.), ktorých členovia, ako sa ukázalo pri ochorení COVID-19, sú často prvými obeťami. Tieto výskumné programy by sa mali osobitne zaoberať aj nerovnosťami v prístupe starších ľudí k zdravotníctvu, duševným zdravím detí a mladých ľudí, komplementaritou medzi nemocničnou a komunitnou zdravotnou starostlivosťou a inováciami, najmä digitálnymi v štruktúre systémov zdravotnej starostlivosti. Musí sa pri tom vždy uplatňovať rodový prístup, ktorý zaručí, že potreby žien budú primerane zohľadnené. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Pripraviť obyvateľstvo na budúce katastrofy a epidémie je dôležitou úlohou, ktorú musí úrad HERA pomôcť zrealizovať. Na európskej úrovni potrebujeme aj posilniť a skoordinovať programy zamerané na prevenciu v oblasti verejného zdravia, podporu zdravia, riešenie problému digitálnej priepasti a boj proti dezinformáciám. Tieto opatrenia na prevenciu zdravia musia rozšíriť na všetky verejné politiky. Zásah úradu HERA musí byť súčasťou ambicióznejšej európskej politiky prevencie stanovenej v rámci programu EU4Health, ktorý by sa mal posilniť a lepšie zohľadňovať aj výzvy v oblasti duševného zdravia, zdravotného postihnutia a boja proti chronickým chorobám. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Takisto je potrebné vyvodiť konkrétne ponaučenia z krízy COVID-19 a vojny na Ukrajine prostredníctvom výskumných činností. Mali by sa preto prijať opatrenia zamerané na rýchlu reakciu systémov zdravotnej starostlivosti a urýchlené zavedenie protiopatrení do praxe (modulárne nemocnice, mobilné a zjednodušené zdravotnícke pomôcky, mobilné zdravotnícke jednotky, „malé“ očkovacie centrá, zabezpečenie dostatku kvalifikovaného zdravotníckeho personálu atď.). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Osobitnú pozornosť bude treba venovať špecifickým výzvam, ktorým čelia odľahlé vidiecke oblasti, horské oblasti a najvzdialenejšie regióny. Treba poznamenať, že v pracovnom programe úradu HERA na rok 2022 takýto súbor opatrení vo veľkej miere chýba. Európsky výbor regiónov nad touto skutočnosťou vyjadruje poľutovanie a žiada, aby sa to už v roku 2023 prehodnotilo. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Podľa názoru Európskeho výboru regiónov tento súbor opatrení neohrozuje právomoci členských štátov, ale naopak predstavuje pre každý štát v koordinácii s regiónmi príležitosť účinnejšie chrániť svoje obyvateľstvo. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Na zvládanie budúcich kríz by bolo užitočné, keby Európska komisia vypracovala podrobnú analýza výdavkov na zdravotníctvo vynaložených počas pandémie z fondov politiky súdržnosti a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Takisto by sa pri navrhovaní budúcich opatrení na predchádzanie zdravotným krízam a na ich zvládnutie mohli vyzdvihnúť národné, regionálne a miestne osvedčené postupy. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Európsky výbor regiónov žiada, aby sa k výdavkom na posilnenie zdravotníckeho systému a zlepšenie pripravenosti na krízy, ktoré sa nevyhnutne zvýšia, zaujal v rámci európskeho semestra osobitný prístup a aby bolo na ne možné vždy získať prostriedky politiky súdržnosti ako na Investičnú iniciatívu v reakcii na koronavírus. Vyjadruje znepokojenie nad tým, že výdavky na oblasť zdravia predstavovali doteraz len veľmi malú časť plánu obnovy, a zasadzuje sa za vyššiu podporu na odolnosť a vybavenie miest a regiónov, pokiaľ ide o zdravie a civilnú ochranu. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Pripomína, že pri rozvíjaní týchto nových prístupov k ochrane obyvateľstva by spolu s Úniou a členskými štátmi mali zohrávať aktívnu úlohu aj mestá a regióny. Ešte dôležitejšie je to v prípadoch, keď majú osobitné právomoci v oblasti zdravia a keď riadia nemocničný systém a systém zdravotnej starostlivosti. Táto úloha sa musí uznať na štátnej i na európskej úrovni v súlade so zásadou aktívnej subsidiarity. |
| --- | --- |

25.

Ponaučenia z vojny na Ukrajine

| 26. | Európsky výbor regiónov víta zapojenie úradu HERA do očkovacej kampane pre ukrajinských utečencov v EÚ a jeho podporu pre mechanizmus EÚ v oblasti civilnej ochrany, ktorý zaručuje vakcíny pre deti a iné základné zdravotnícke potreby vďaka podpore zo strany farmaceutického priemyslu a ministerstiev zdravotníctva. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Európsky výbor regiónov sa domnieva, že vojna na Ukrajine je pre Európu mementom, že musí byť pripravená na všetky druhy kríz: podobne ako pandémia COVID-19, ktorá zasiahla naše územia bez akéhokoľvek varovania, aj ozbrojený konflikt v priamom susedstve EÚ bol pre nás nečakaný. Jeho dosah na systémy zdravotnej starostlivosti, najmä v strednej a východnej Európe, sa neustále zvyšuje a treba ho pozorne sledovať, aby sa situácia nestala kritickou. Je nevyhnutné urýchlene rozvinúť analytické a prognostické kapacity úradu HERA, aby sa zaistilo, že nasledujúca katastrofa Európsku úniu neprekvapí. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Preto opätovne potvrdzuje, že prioritou musí byť posilniť vo všetkých členských štátoch a regiónoch EÚ schopnosť systémov zdravotnej starostlivosti rýchlo sa prispôsobiť nepredvídaným udalostiam. „Hodnotiaca tabuľka zraniteľnosti v oblasti zdravotnej bezpečnosti“ a programy „záťažových testov“ systémov zdravotnej starostlivosti sú v tejto súvislosti prioritnými opatreniami viac než kedykoľvek predtým. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Európsky výbor regiónov upozorňuje na riziká spojené s vystavením žiareniu v dôsledku prípadných škôd na civilnej jadrovej infraštruktúre a s prerušením liečby chronických ochorení, medzi inými rakoviny a HIV (Ukrajina patrí medzi krajiny s najvyšším výskytom HIV v Európe). Tieto riziká pravdepodobne zasiahnu aj systémy zdravotnej starostlivosti v hostiteľských krajinách. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Vojna na Ukrajine, v dôsledku ktorej prichádzajú do EÚ milióny nezaočkovaných osôb, podnecuje posilnenie medzinárodnej spolupráce v snahe zabezpečiť prístup k protiopatreniam, a najmä k očkovacím látkam, a to prioritne pre našich susedov. Európsky výbor regiónov je preto znepokojený tým, že v pracovnom programe HERA na rok 2022 nie sú dostatočné opatrenia tohto typu. |
| --- | --- |

30.

Priemyselná politika a verejné obstarávanie na podporu zdravia

| 31. | Európsky výbor regiónov víta iniciatívy prijaté od začiatku krízy na urýchlenie dostupnosti protiopatrení, ako aj návrh nariadenia Rady o opatreniach v oblasti krízového riadenia. Domnieva sa však, že súčasné návrhy ešte nie sú postačujúce a neumožňujú účinne sa pripraviť na zdravotné krízy. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Zdôrazňuje, že je potrebné rozvíjať priemyselnú a inovačnú politiku skôr, ako vypukne kríza, a že je absolútne nevyhnutné vytvoriť nový regulačný a intervenčný rámec, ktorý zabezpečí sebestačnosť zdravotníctva EÚ a umožní, aby sa výrobky z výskumu a inovácie dostali do priemyselnej výroby. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Domnieva sa, že Európska únia musí vyčleniť prostriedky na to, aby na svojom území mohla produkovať „základné“ protiopatrenia, ktoré sú vo veľkej miere spoločné pre riadenie rôznych druhov kríz. Na to, aby sa tieto lieky, ako aj účinné látky, ktoré sú v nich obsiahnuté, zdravotnícke pomôcky, testy, diagnostické zariadenia a „základné“ vybavenie mohli vyrábať v Európe, je potrebná proaktívna politika verejného obstarávania, ktorá dokáže pokryť prípadné vyššie náklady na dodávky. V súčasnosti nie je známe, ako európske pravidlá a zásady činnosti umožnia dosiahnuť tento cieľ, ktorý je však prvoradý. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Je veľmi znepokojený tým, s akými ťažkosťami sa stretávajú mnohé podniky, ktoré na žiadosť orgánov verejnej moci na začiatku krízy investovali, aby pomohli vyplniť nedostatky, a ktoré sú v súčasnosti ponechané napospas osudu, keďže nákupy sa už realizujú mimo EÚ. Domnieva sa, že z krízy neboli vyvodené ponaučenia a že túto otázku treba naliehavo riešiť. Žiada najmä, aby sa vnútroštátne a európske strategické zásoby vždy, keď je to možné, budovali a obnovovali z produktov vyrobených v Európe. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Európsky výbor regiónov preto vyzýva Európsku komisiu, aby preskúmala a navrhla vhodný legislatívny rámec, ktorý umožní výnimku z pravidiel štátnej pomoci a verejného obstarávania, najmä pokiaľ ide o „základné“ protiopatrenia. To, čo sa dnes rozbieha v oblasti polovodičov (európsky akt o čipoch), by malo byť uskutočniteľné aj v oblasti zdravia. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Tento nový právny rámec by mal zabezpečiť pružnejšie pravidlá verejného obstarávania, najmä inovačného, sprísniť kontrolu zahraničných investícií a umožniť priamu pomoc, ktorá bude dostatočná na to, aby účinne prispela k urýchleniu vývoja a uvedeniu zdravotníckych inovácií, ako sú vakcíny, na trh. V súčasnosti totiž právne predpisy neumožňujú Európskej únii zasahovať takým istým spôsobom ako Spojené kráľovstvo alebo Spojené štáty, čo ohrozuje jej prístup k vakcínam. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Európsky výbor regiónov je znepokojený, že sa plytvá časom, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že spolu s uverejnením pracovného programu HERA na rok 2022 nebola spustená iniciatíva v tomto zmysle, a vyzýva Komisiu, aby urýchlene predložila návrh Európskemu parlamentu a Rade. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Európsky výbor regiónov berie na vedomie nedávny pokrok v štruktúrovaní výskumu a inovácie v oblasti pripravenosti na zdravotné krízy. Francúzske predsedníctvo poskytuje silnú podporu „dôležitému projektu spoločného európskeho záujmu“ s cieľom posilniť priemyselnú politiku EÚ v oblasti zdravia a strategické postavenie Únie v tomto sektore prostredníctvom podpory inovácií v rôznych segmentoch zdravotníckych odvetví. Okrem toho Komisia začala v apríli 2021 konzultácie s cieľom nadviazať verejné európske partnerstvo pre pripravenosť na pandémie v rámci pracovného programu Horizont Európa na roky 2023 – 2024 v snahe koordinovať výskum realizovaný členskými štátmi. V súčasnosti však neexistuje rámec pre zosúladenie všetkých akcií programu Horizont Európa, ktoré môžu prispieť k misiám úradu HERA, a plánovaný rozpočet predstavuje 1,7 miliardy EUR, hoci sa v rámci dvoch predchádzajúcich rámcových programov na výskum v oblasti pandémií a vakcín vyčlenili 4 miliardy EUR. Európsky výbor regiónov preto žiada:






  — | vytvoriť pluralitnú vedeckú radu zainteresovaných strán HERA s cieľom určiť vedecké priority a plán výskumu a inovácií, na ktoré by mal program Horizont Európa reagovať, |
| --- | --- | --- |

38.

—

vytvoriť pluralitnú vedeckú radu zainteresovaných strán HERA s cieľom určiť vedecké priority a plán výskumu a inovácií, na ktoré by mal program Horizont Európa reagovať,

| — | vyčleniť viac rozpočtových prostriedkov v rámci programu Horizont Európa s cieľom uspokojiť potreby úradu HERA z hľadiska výskumu a inovácie, |
| --- | --- |

—

vyčleniť viac rozpočtových prostriedkov v rámci programu Horizont Európa s cieľom uspokojiť potreby úradu HERA z hľadiska výskumu a inovácie,

| — | začať úvahy o vytvorení budúcej „misie“ venovanej pripravenosti a riadeniu zdravotných kríz, ktorá by umožnila prierezový prístup v rámci programu Horizont Európa, vedeckú a operačnú koordináciu a zapojenie všetkých zainteresovaných strán, pričom by sa mala venovať osobitná pozornosť podpore spolupráce verejného a súkromného sektora. |
| --- | --- |

—

začať úvahy o vytvorení budúcej „misie“ venovanej pripravenosti a riadeniu zdravotných kríz, ktorá by umožnila prierezový prístup v rámci programu Horizont Európa, vedeckú a operačnú koordináciu a zapojenie všetkých zainteresovaných strán, pričom by sa mala venovať osobitná pozornosť podpore spolupráce verejného a súkromného sektora.

| 39. | Výskum antimikrobiálnej rezistencie je najvyššou prioritou úradu HERA. Nadmerné používanie antimikrobiálnych látok pri chove hospodárskych zvierat aj v oblasti ľudského zdravia je časovanou bombou. Ak sa rýchlo nepodarí nájsť riešenie, pravdepodobne čoskoro nastane scenár, keď už nebudeme mať „ani lieky, ani liečbu“. Takmer všetky nové antibiotiká, ktoré boli v posledných desaťročiach uvedené na trh, sú variáciami skupín antibiotík, ktoré sa objavili v 80. rokoch 20. storočia. Ako sa uvádza v správe Dvora audítorov z roku 2019, Komisia zatiaľ nedosiahla v tejto oblasti žiadne presvedčivé výsledky (5). Preto je potrebné posilniť preventívne zdravotnícke služby, aby zabezpečili koordináciu všetkých aktérov zapojených do kontroly používania antimikrobiálnych látok na územnej, nemocničnej a komunitnej úrovni, a investovať do výskumu nových antibiotík a alternatívnych metód profylaxie. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Nový legislatívny rámec by umožnil rozvoj strategického partnerstva medzi EÚ a farmaceutickým priemyslom s cieľom lepšie zohľadniť ciele všeobecného záujmu v oblasti zdravia. Priama podpora EÚ by mala byť vyvážená industrializáciou v Európe, privilegovaným prístupom k produktom a právom dohľadu pri cenách protiopatrení a licenčnej politike. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Takisto sa treba zamyslieť nad plánovanými opatreniami v oblasti výskumu a inovácie a nad úlohou úradu HERA v tejto súvislosti. Je nevyhnutné urýchlene zlepšiť implementáciu tejto zložky v rámci programu Horizont Európa a rýchlo vypracovať pre úrad HERA plán v oblasti výskumu a inovácie, aby sa objasnil spôsob využitia 1,8 miliardy EUR, ktorá sa pre jeho rozpočet vyčlení z tohto programu. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Európsky výbor regiónov zdôrazňuje, že sa musí okamžite posilniť štruktúra inovačných MSP zameraných na zdravotnícke protiopatrenia, ako aj na všetky druhy zariadení a vybavenia, ktoré umožňujú chrániť obyvateľstvo a zvládať krízy. Predovšetkým treba podporovať zakladanie podnikov a inováciu, čo je najmä v kompetencii miest a regiónov, potom im treba pomôcť rásť a budovať si kapacity na klinické skúšanie a výrobu výrobkov v Európe. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Bude si to vyžadovať značné investície a posilnenie kapitálu týchto spoločností. Preto sa zdá byť potrebné zmobilizovať Európsku radu pre inovácie (EIC), aby sa zabezpečila lepšia štruktúra pre európsky inovačný ekosystém zameraný na rozvoj protiopatrení a zvládanie zdravotných kríz a posilnili intervenčné nástroje rizikového a rozvojového kapitálu s cieľom umožniť inovačným podnikom rásť a pri tom zostať v Európe. Tieto zásahy by mali tiež umožniť rozdeliť priemyselné riziko spojené s rozvojom a výrobou protiopatrení. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Účinnosť zdravotníckych protiopatrení ide ruka v ruke s pružnejším riadením klinického skúšania, pričom treba zaručiť dodržiavanie etických pravidiel a pravidiel ochrany údajov. Úrad HERA musí navrhnúť silnejší rámec spolupráce s agentúrou EMA v záujme koordinácie klinického skúšania stredného a veľkého rozsahu, ktorý v čase vyvrcholenia krízy COVID-19 veľmi chýbal. Iniciatívy „VACCELERATE“ a „Hera inkubátor“ predstavujú povzbudivé príklady, ako vyplniť tieto medzery, je však potrebné vytvoriť jasnejšie operačné prepojenia s národnými orgánmi s cieľom rýchlejšie odstrániť akékoľvek regulačné alebo protokolárne prekážky. Preskúmanie novej európskej farmaceutickej stratégie by malo umožniť dôležitý posun, a najmä centralizáciu povolení na klinické skúšanie liekov, ktoré potrebujú európske povolenie na uvedenie na trh. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Rozhodujúce sú aj výskumné infraštruktúry. Na riešenie závažných cezhraničných zdravotných problémov sú nevyhnutné primerané analytické zariadenia, vysokovýkonné počítače, úložiská údajov z epidemiologických a komplexných kohortných štúdií na skúmanie vznikajúcich hrozieb a modelových scenárov reakcie. |
| --- | --- |

45.

Medzinárodná činnosť založená na prevencii a solidarite

| 46. | Európsky výbor regiónov sa domnieva, že je v záujme Európy, aby v snahe obmedziť vystavenie Únie riziku konala tam, kde sa objavia nové zdravotné riziká. Úrad HERA musí mať preto možnosť spolupracovať s mnohými partnermi (vrátane OSN a Rady Európy na medzinárodnej úrovni) a zúčastňovať sa na zásahoch mimo EÚ v spolupráci s príslušnými krajinami, hneď ako sa takéto riziká zistia, a vynakladať na to značné zdroje. Táto spolupráca musí prebiehať aj vo fáze pripravenosti a týkať sa najmä opatrení zameraných na prevenciu, znižovanie zraniteľnosti a prípravu spoločnosti na krízy. Na tento účel by mal úrad HERA nadviazať partnerstvá s aktérmi občianskej spoločnosti, miestnymi a medzinárodnými mimovládnymi organizáciami a multilaterálnymi organizáciami zapojenými do programov predchádzania rizikám. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Zrušenie práv duševného vlastníctva v súvislosti s vakcínami a ďalšími liekmi nie je dostatočným riešením, ak menej rozvinuté krajiny nemajú kapacitu na rozvoj vlastnej výroby. Európsky výbor regiónov vyzýva na reguláciu cien určitých liekov v prípade potreby a žiada, aby sa farmaceutickému priemyslu uložila povinnosť udeľovať výrobné licencie, ako to navrhuje WTO. Vyzýva, aby politiky EÚ prispievali k vývoju produktov prispôsobených špecifickému kontextu najmenej rozvinutých krajín. Zasadzuje sa za to, aby Únia vyvíjala aktívnu politiku, pokiaľ ide o transfer technológií a podporu miestnej výroby, a aby poskytla primeranú priamu pomoc, ktorá pomôže zabezpečiť zdravotné poistenie obyvateľom všade tam, kde je to potrebné. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Európsky výbor regiónov berie na vedomie a podporuje veľmi vysoké očakávania európskych občanov, pokiaľ ide o posilnenie úlohy EÚ v oblasti zdravia. Konštatuje, že platné veľmi reštriktívne znenie článku 168 zmlúv je v súčasnosti prekážkou, a domnieva sa, že otázka posilnenia európskych právomocí v oblasti zdravotnej bezpečnosti by mala byť na programe diskusie po skončení Konferencie o budúcnosti Európy. Už teraz by mali právomoci Únie v oblasti vnútorného trhu umožniť intenzívnejšiu činnosť Spoločenstva v oblasti zdravia, treba posilniť program EU4Health a ministri zdravotníctva Európskej únie by sa mali stretávať pravidelne, v zložení Rady ad hoc, a nie iba dvakrát ročne len ako doplnok k schôdzi Rady pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti (EPSCO). |
| --- | --- |

48.

V Bruseli 27. apríla 2022

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://cor.europa.eu/sk/news/Pages/COVID-19-CoR-President-calls-for-a-EU-Health-Emergency-Mechanism-to-support-regions-and-cities.aspx.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 440, 18.12.2020, s. 15.

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12008M005:SK:HTML.

3

(4)  Najmä Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie (ERCC – Civilná ochrana), Európska agentúra pre lieky (EMA) a Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC).

4

(5)  https://www.eca.europa.eu/sk/Pages/DocItem.aspx?did=%7b8892C8C4-6776-4B27-BE36-C181456EED71%7d.

5

---

| 5.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 301/40 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 301/40

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Hospodárstvo EÚ po pandémii COVID-19: dôsledky pre správu hospodárskych záležitostí

(2022/C 301/07)

| Spravodajca: | Elio DI RUPO (BE/SES), predseda vlády Valónska |
| --- | --- |
| Referenčný dokument: | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Hospodárstvo EÚ po pandémii COVID-19: dôsledky pre správu hospodárskych záležitostí
  COM(2021) 662 final |

Spravodajca:

Elio DI RUPO (BE/SES), predseda vlády Valónska

Referenčný dokument:

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Hospodárstvo EÚ po pandémii COVID-19: dôsledky pre správu hospodárskych záležitostí

COM(2021) 662 final

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (VR)

| 1. | víta oznámenie s názvom Hospodárstvo EÚ po pandémii COVID-19: dôsledky pre správu hospodárskych záležitostí, ktoré predložila Európska komisia, ako aj skutočnosť, že v ňom Komisia prejavuje ochotu uskutočniť reformu hospodárskych a fiškálnych pravidiel pri zohľadnení vplyvu krízy v dôsledku pandémie COVID-19. Rovnako víta informáciu, že Komisia predloží v polovici roka 2022 legislatívny návrh; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sa domnieva, že reforma európskej správy hospodárskych záležitostí musí zohľadňovať aj návrhy občanov, o ktorých sa diskutuje v rámci Konferencie o budúcnosti Európy; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poukazuje na skutočnosť – ako už uviedol najmä vo svojom regionálnom a miestnom barometri za roky 2020 a 2021 (1) –, že viacrozmerné vplyvy krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 sú asymetrické a majú územný rozmer, prehlbujú niektoré už existujúce regionálne rozdiely medzi členskými štátmi a v rámci nich, pričom treba mať na pamäti, že miestne a regionálne samosprávy zostávajú v prvej línii boja proti pandémii a jej dôsledkom, ale aj pri vykonávaní opatrení na podporu občanov a podnikov a pri príprave na postupnú a udržateľnú obnovu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konštatuje, že občania v celej EÚ sa obracajú na verejné orgány, štáty, regióny, miestne a regionálne samosprávy, aby im pomohli vyrovnať sa nielen s dôsledkami pandémie COVID-19, ale aj s environmentálnou a digitálnou transformáciou, ktorú chce EÚ zrealizovať, a v súčasnosti aj s dôsledkami vojny na Ukrajine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že už pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19 bol v niektorých členských štátoch značný nedostatok investícií, napríklad pokiaľ ide o obnovu infraštruktúry a obnovu budov, a že sa verejné investície pozastavili vzhľadom na potrebu financovať snahy o vysporiadanie sa s krízou. Čím väčšmi sa tieto investície oneskoria, tým budú drahšie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konštatuje, že EÚ sa nachádza v rozhodujúcom okamihu a že musí nájsť spôsoby a prostriedky na zabezpečenie súdržnosti a prosperity európskych občanov; |
| --- | --- |

6.

Reakcia na krízu

| 7. | víta úspech programu SURE, ktorý je financovaný dlhopismi vydanými Európskou komisiou, a vyzýva Komisiu, aby naň patrične nadviazala predložením bielej knihy, ktorá by na základe hodnotenia programu SURE predstavila politické možnosti vytvorenia stáleho európskeho systému zaistenia v nezamestnanosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta aj úspech zelených dlhopisov emitovaných v rámci nástroja NextGenerationEU – najväčšiu emisiu zelených dlhopisov na svete –, ktoré pomôžu financovať investície v oblasti klímy prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opakovane dáva najavo svoju podporu aktivácii – po prvýkrát v histórii eurozóny – všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Táto aktivácia zohrala dôležitú úlohu v reakcii členských štátov, regiónov a miestnych a regionálnych samospráv na túto krízu tým, že umožnila plné využitie verejných rozpočtov na zmiernenie predovšetkým sociálnych dôsledkov pandémie COVID-19; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že vojna na Ukrajine preukázala význam energetickej nezávislosti pre Európsku úniu, a pripomína, že energetická transformácia sa musí urýchliť. Obáva sa však, že zaradenie zemného plynu a jadra medzi udržateľné zdroje energie v nariadení o taxonómii poskytne stimuly, ktoré budú v rozpore s rýchlym rozvojom energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konštatuje, že verejný dlh sa v dôsledku týchto opatrení zvýšil. Úroveň verejného dlhu v roku 2020 vzrástla o 13 percentuálnych bodov, pričom v EÚ ako celku dosiahla 92 % HDP a v eurozóne 100 % (2); |
| --- | --- |

11.

| 12. | sa domnieva, že ak by sa úniková doložka Paktu stability a rastu zrušila za súčasných podmienok fungovania rámca správy hospodárskych záležitostí a v kontexte energetickej krízy, geopolitickej nestability a obnovy po pandémii COVID-19, požadované zníženie dlhu by viedlo k návratu k úsporným politikám, a teda by znamenalo obrovské hospodárske, sociálne a environmentálne náklady. Žiada preto, aby sa všeobecná úniková doložka naďalej uplatňovala až do čo najrýchlejšieho zavedenia revidovaného rámca správy hospodárskych záležitostí; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podporuje analýzu Európskej fiškálnej rady, podľa ktorej je potrebné reformovať Pakt stability a rastu tak, aby sa dosiahla udržateľnosť verejného dlhu, pričom hlavným prevádzkovým pravidlom musí byť postupné rozvrhnutie verejných výdavkov s cieľom zamerať sa na postupné znižovanie pomeru dlhu k udržateľnosti tempom prispôsobeným vnútroštátnym okolnostiam (3); |
| --- | --- |

13.

Revidovaný rámec správy

| 14. | zdôrazňuje, že európsky rámec správy hospodárskych záležitostí má významný vplyv na všetky úrovne správy a konkrétnejšie na miestne a regionálne samosprávy, ktoré sú zodpovedné za takmer tretinu verejných výdavkov a viac ako polovicu verejných investícií v Európskej únii ako celku, pričom medzi jednotlivými členskými štátmi existujú veľké rozdiely (4); |
| --- | --- |

14.

| 15. | opätovne pripomína, že Pakt stability a rastu a ďalšie prvky súčasného európskeho rámca správy hospodárskych záležitostí majú päť hlavných nedostatkov: nežiaduce procyklické účinky, vysoká zložitosť, nedostatočná efektívnosť, nedostatočné zohľadnenie ukazovateľov týkajúcich sa udržateľného rozvoja a blahobytu a nedostatočná transparentnosť a demokratická legitimita; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sa domnieva, že revidovaný európsky rámec správy hospodárskych záležitostí by mal zabezpečiť transparentné rozhodovanie so zapojením Európskeho parlamentu a národných parlamentov a v závislosti od rozdelenia právomocí vo vnútri členských štátov aj parlamentné zhromaždenia s legislatívnymi právomocami. Možnosť zapojiť sa do tejto spolupráce musia mať aj miestne a regionálne samosprávy, sociálni partneri, občianska spoločnosť a akademická obec; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sa domnieva, že tento revidovaný rámec musí zohľadňovať aj veľmi vysokú úroveň verejného dlhu, ktorý treba znižovať postupne, keďže ho nemožno zásadne znížiť zo dňa na deň, a to vzhľadom na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19, prírodné katastrofy a iné mimoriadne okolnosti, výrazné rozdiely medzi členskými štátmi a v rámci nich, novú makroekonomickú situáciu (veľmi nízke úrokové sadzby dlhopisov, obmedzené možnosti menovej politiky, ako aj veľká neistota týkajúca sa inflácie, úrokových sadzieb a trhu práce), potrebu vyhnúť sa politikám úsporných opatrení a environmentálne, energetické, technologické a sociálne požiadavky; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opakovane dáva najavo svoj súhlas s upustením od jednomyseľného rozhodovania v daňovej oblasti s cieľom umožniť EÚ prijímať potrebné rozhodnutia kvalifikovanou väčšinou ako v iných oblastiach politiky, pretože to umožňuje pokrok v boji proti zneužívaniu daní a pri výmene informácií medzi členskými štátmi. Toto ustanovenie aj naďalej rešpektuje právomoc na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni vyberať dane alebo stanovovať daňové sadzby; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opakovane označuje za potrebné, aby národné vlády, regionálne a miestne samosprávy, ako aj občania boli schopní jasne pochopiť pravidlá, ktoré sa majú uplatňovať. V tejto súvislosti víta pozíciu Komisie v prospech zjednodušených fiškálnych pravidiel s použitím pozorovateľných ukazovateľov. Pripomína, že je tiež zásadné začleniť proticyklickú stabilizáciu očistenú od cyklických vplyvov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sa domnieva, že rámec správy hospodárskych záležitostí musí byť založený nielen na odôvodnených výdavkoch, ale aj na zdravých a vyvážených príjmoch. Pripomína, že v dôsledku vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a daňových podvodov v EÚ prichádzajú verejné rozpočty o niekoľko stoviek miliárd EUR ročne a že boj proti daňovým podvodom je jednou z kľúčových otázok, v ktorej by Európania najviac uvítali riešenia na európskej úrovni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sa domnieva, že správa hospodárskych záležitostí musí byť založená na rovnováhe medzi ukazovateľmi týkajúcimi sa rozpočtovej disciplíny a ukazovateľmi sociálnej súdržnosti a poskytovania infraštruktúry a služieb všeobecného hospodárskeho záujmu všetkým občanom, ako napr. verejného zdravia a blahobytu. Nazdáva sa preto, že v súlade s postupom pri makroekonomickej nerovnováhe, ktorý zahŕňa rozmanitejšie ukazovatele vrátane miery nezamestnanosti, musí reformovaná správa hospodárskych záležitostí zohľadňovať aj iné environmentálne a sociálne ciele. Tieto otázky nemôžu byť považované za druhoradé vo vzťahu k ukazovateľom, ktoré sa týkajú fiškálnej disciplíny; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opätovne navrhuje, aby sa postup pri makroekonomickej nerovnováhe rozšíril na pomocné ukazovatele, ktoré sa týkajú regionálnych rozdielov, a domnieva sa, že by sa v tomto postupe mohol zohľadniť aj pokrok dosiahnutý pri plnení cieľov udržateľného rozvoja, ktoré zahŕňajú nielen ochranu životného prostredia, ale aj kritériá environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu, a ktoré majú podporu zo strany 193 štátov na celom svete; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pripomína, že nápravné opatrenia v rámci postupov členských štátov pri makroekonomickej nerovnováhe majú v jednotlivých regiónoch rozdielne účinky, pričom sú obzvlášť negatívne v regiónoch s menej diverzifikovanými hospodárstvami, ako sú najvzdialenejšie regióny, ktoré majú štrukturálne a výnimočné obmedzenia uvedené v článku 349 ZFEÚ. Tieto regióny sú veľmi citlivé na vonkajšie otrasy, pričom reštriktívne hospodárske politiky majú výraznejší vplyv na znižovanie investícií a zamestnanosti; |
| --- | --- |

23.

Premyslená podpora verejných investícií

| 24. | sa nazdáva, že európsky rámec správy hospodárskych záležitostí je do určitej miery zodpovedný za prudký pokles verejných investícií, ku ktorému došlo v dôsledku krízy v eurozóne, pretože dostatočne nezohľadňuje rozdiely medzi bežnými a dlhodobými investičnými výdavkami. V rokoch 2009 – 2018 poklesli celkové verejné investície v EÚ o 20 % HDP. Investície, ktoré zrealizovali miestne a regionálne samosprávy, poklesli o približne 25 %, pričom v niektorých členských štátoch najviac postihnutých krízou to bolo 40 % alebo viac (5). Považuje za nevyhnutné zabrániť opakovaniu takéhoto scenára v nadväznosti na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19; konštatuje že, investície na miestnej a regionálnej úrovni môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri oživení hospodárstva; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pripomína, že Európska fiškálna rada zistila, že štáty s vysokou úrovňou verejných investícií mali tendenciu výrazne ju znižovať v rámci ich postupu pri nadmernom deficite (6), a že samotná Komisia konštatovala, že fiškálny rámec nezabránil poklesu investícií (7); |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje, že VR už vo svojom stanovisku k vysvetľujúcemu oznámeniu z roku 2015 na túto tému vyjadril názor (8), že existujúca flexibilita v rámci Paktu stability a rastu je príliš reštriktívna a obmedzená a navyše o ňu požiadali len dva členské štáty, a aj v týchto prípadoch mala len minimálny vplyv; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje, že EÚ zároveň potrebuje obrovské finančné prostriedky, aby mohla čeliť aktuálnym výzvam: podľa Komisie bude potrebných 650 miliárd EUR ročne len na zelenú a digitálnu transformáciu (9) a takmer 200 miliárd EUR ročne na sociálnu infraštruktúru (10); |
| --- | --- |

27.

| 28. | sa domnieva, že vzhľadom na súčasné mimoriadne investičné potreby môže odrádzanie od stratového financovania verejných investícií vrátane investícií miestnych a regionálnych samospráv, k čomu dochádza v súčasnom fiškálnom rámci, vytvárať stimul pre nedostatočné investície na úkor budúcich generácií a cieľov, najmä cieľov v oblasti klímy, ktoré si EÚ stanovila; |
| --- | --- |

28.

| 29. | víta skutočnosť, že Komisia konečne jasne uznáva, že rámec riadenia musí podporovať investície, a najmä zelené a digitálne verejné investície a verejné investície na budovanie odolnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opakovane žiada – ako už urobil viackrát –, aby sa verejné výdavky, ktoré vzniknú členským štátom a miestnym a regionálnym samosprávam pri spolufinancovaní v rámci štrukturálnych a investičných fondov v súlade s príslušnými limitmi EÚ pre spolufinancovanie nepovažovali za verejné alebo rovnocenné štrukturálne výdavky vymedzené v Pakte rastu a stability – tzv. zlaté pravidlo spolufinancovania.Zdôrazňuje, že investície verejnej správy, ako sú investície do udržateľnej zelenej, digitálnej a sociálnej transformácie a zachovania európskej konkurencieschopnosti, sú dôležité pre budúce generácie, a preto by sa k nim malo aj náležite pristupovať; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje, že takéto zlaté pravidlo spolufinancovania by automaticky vzhľadom na typ projektov podporovaných zo štrukturálnych a investičných fondov obzvlášť podporovalo úsilie o riešenie súčasných hlavných výziev a napĺňanie európskych priorít: hospodárska, sociálna a územná súdržnosť, budovanie odolnosti, vykonávanie sociálnych, environmentálnych a digitálnych politík atď. Ich uprednostňovanie vo finančnom rámci by preto posilnilo celkovú súdržnosť európskych politík; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzýva Komisiu, aby po preformulovaní svojich návrhov v záujme zohľadnenia hospodárskych a rozpočtových škôd spôsobených pandémiou COVID-19 predložila bielu knihu o prepracovaní správy hospodárskych záležitostí na základe prípadného zavedenia zlatého pravidla v súlade s príslušnými limitmi EÚ pre spolufinancovanie. Komisia by vo svojom posúdení mala zvážiť aj iné nástroje, ako napríklad výdavkové pravidlo, ktoré na základe trendu hospodárskeho rastu a úrovne dlhu stanovuje obmedzenie ročného rastu celkových verejných výdavkov a môže slúžiť na zabezpečenie dôvery verejnosti prostredníctvom zvýšenia transparentnosti, zníženia administratívnej záťaže a dosiahnutia rovnováhy medzi rozpočtovou disciplínou a zachovaním dostatočnej kapacity pre verejné investície; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pripomína, že tieto výdavky sú svojou podstatou investíciami všeobecného európskeho záujmu, ktoré majú preukázaný pákový efekt z hľadiska udržateľného rastu a posilnenia územnej súdržnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | okrem toho navrhuje zavedenie tzv. zlatého pravidla pre ekologické investície a investície do sociálnej súdržnosti, podľa ktorého by sa pri výpočte deficitu vylúčili verejné investície do projektov zameraných na podporu transformácie na udržateľnú spoločnosť z environmentálneho a hospodárskeho hľadiska a z hľadiska sociálnej súdržnosti, ako sa vymedzuje v cieľoch udržateľného rozvoja a v Zelenej dohode, keďže tieto investície sa považujú za kľúčové nielen v rámci oživenia po pandémii COVID-19, ale aj v súvislosti s prosperitou a kvalitou života budúcich generácií; |
| --- | --- |

34.

| 35. | sa domnieva, že ďalším riešením by mohlo byť vyňatie sektora miestnej a regionálnej samosprávy z rozsahu pôsobnosti pravidiel Paktu stability a rastu. Verejné investície tohto sektora predstavovali v roku 2019 na úrovni Európskej únie 49,2 % z celkových verejných investícií (11), zatiaľ čo jeho hrubý dlh predstavuje len 6,0 % hrubého domáceho produktu Európskej únie (12), a preto nie je príčinou vysokého verejného dlhu. Sektor miestnej samosprávy sa navyše zadlžuje len z dôvodu investícií a nie z dôvodu makroekonomickej stabilizácie s bežnými výdavkami, pričom miestne samosprávy podliehajú vnútornej rozpočtovej kontrole regionálnej alebo národnej vlády. Dôrazne vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť vyňať miestne samosprávy z rozsahu pôsobnosti pravidiel Paktu stability a rastu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vo všeobecnosti považuje za potrebné zohľadňovať zásadu „nepoškodzovať súdržnosť“, ktorá je uvedená v oznámení Komisie o ôsmej správe o súdržnosti, v snahe zabezpečiť komplementárnosť a synergie medzi politikou súdržnosti a ostatnými politikami EÚ, aby nič nebránilo procesu konvergencie a neprehlbovali sa regionálne rozdiely; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva Komisiu, aby do konca roka 2022 predložila legislatívny návrh na prepracovanie rámca správy hospodárskych záležitostí, a to najmä na základe zavedenia týchto zlatých pravidiel v kombinácii s výdavkovým pravidlom, čím sa môže dosiahnuť rovnováha medzi rozpočtovou disciplínou a zachovaním dostatočnej kapacity pre verejné investície; |
| --- | --- |

37.

| 38. | v snahe zabezpečiť, aby výdavky, na ktoré sa podľa národných vlád vzťahuje jedno z týchto dvoch pravidiel, boli v súlade s predpismi, však navrhuje, aby tieto výdavky podliehali prísnemu dohľadu na dvoch úrovniach: zo strany nezávislých národných fiškálnych rád a Európskej fiškálnej rady, ktorá bude Rade a Európskemu parlamentu predkladať verejné výročné správy; |
| --- | --- |

38.

Hĺbkové preskúmanie európskeho semestra

| 39. | pripomína, že správa hospodárskych záležitostí, ktorá sa v praxi vykonáva prostredníctvom koordinačného cyklu európskeho semestra, trpí nedostatkom efektívnosti pri vykonávaní reforiem. |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdôrazňuje tiež, že v európskych právnych textoch nebol nikdy vymedzený rozsah reforiem v rámci európskeho semestra, najmä pokiaľ ide o ich význam a pridanú hodnotu pre európsku úroveň. Táto chýbajúca definícia obmedzuje možnú interakciu medzi reformami uskutočnenými na vnútroštátnej úrovni a politickými opatreniami EÚ (finančné právne predpisy a programy) a je problematická z hľadiska zásady subsidiarity. |
| --- | --- |

40.

| 41. | považuje za potrebné, aby európsky semester za rovnakých podmienok a v súčinnosti s jeho hospodárskymi a fiškálnymi cieľmi predstavoval rámec na vykonávanie environmentálnych požiadaviek a požiadaviek v oblasti sociálnej súdržnosti stanovených v cieľoch OSN v oblasti udržateľného rozvoja, ktoré sa EÚ a jej členské štáty zaviazali dosiahnuť do roku 2030; |
| --- | --- |

41.

| 42. | je presvedčený, že jeho návrh kódexu správania pre zapojenie miestnych a regionálnych samospráv do európskeho semestra (13) by mohol byť riešením pre nedostatočnú efektívnosť semestra tým, že lepšie zohľadní miestnu a regionálnu realitu, a že jeho vykonávanie je naďalej potrebné, a to najmä vzhľadom na skutočnosť, že národné plány v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa čiastočne opierajú o odporúčania európskeho semestra pre jednotlivé krajiny; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zastáva názor, že takéto dvojité nové nasmerovanie európskeho semestra, pokiaľ ide o jeho ciele a prevádzkový proces, môže posilniť jeho demokratickú legitimitu a demokratickú legitimitu európskeho systému správy hospodárskych záležitostí ako celku, ktorý je stále príliš slabý. |
| --- | --- |

43.

V Bruseli 27. apríla 2022

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Európsky výbor regiónov, Výročný regionálny a miestny barometer EÚ za rok 2020, 12. októbra 2020 a Výročný regionálny a miestny barometer EÚ za rok 2021, 12. októbra 2021.

1

(2)  Európska komisia, European Economic Forecast – Autumn 2021, Institutional Paper 160, november 2021.

2

European Economic Forecast – Autumn 2021

(3)  Pozri výročnú správu výboru za rok 2021: https://bit.ly/3HqqvIQ.

3

(4)  Údaje za rok 2018. Zdroj: Eurostat, kód údajov: TEC00023 a TEC00022.

4

(5)  Eurostat, kód údajov: TEC00022.

5

(6)  Európska fiškálna rada – Assessment of EU fiscal rules with a focus on the six and two-pack legislation (Posúdenie fiškálnych pravidiel EÚ so zameraním na balík šiestich legislatívnych aktov a balík dvoch legislatívnych aktov), s. 76.

6

(7)  Európska komisia, Preskúmanie správy hospodárskych záležitostí [COM(2020) 55 final z 5. februára 2020].

7

Preskúmanie správy hospodárskych záležitostí

(8)  Stanovisko VR na tému Optimálne využívanie flexibility v rámci existujúcich pravidiel Paktu stability a rastu (dokument COR-2015-01185) (Ú. v. EÚ C 313, 22.9.2015, s. 22), spravodajkyňa: Olga ZRIHEN (BE/SES), prijaté 9. júla 2015.

8

Optimálne využívanie flexibility v rámci existujúcich pravidiel Paktu stability a rastu

(9)  Európska komisia, Hospodárstvo EÚ po pandémii COVID-19: dôsledky pre správu hospodárskych záležitostí [COM(2021) 662 final z 19. októbra 2020].

9

Hospodárstvo EÚ po pandémii COVID-19: dôsledky pre správu hospodárskych záležitostí

(10)  Európska komisia, Commission Staff Working Document: Identifying Europe’s recovery needs [SWD(2020) 98 final z 27. mája 2020].

10

Commission Staff Working Document: Identifying Europe’s recovery needs

(11)  Zdroj: Národné účty, Eurostat.

11

(12)  Zdroj: Národné účty, Eurostat.

12

(13)  Stanovisko VR Zlepšenie riadenia európskeho semestra: kódex správania pre zapojenie miestnych a regionálnych orgánov – (COR-2016-05386) (OJ C 306, 15.9.2017, s. 24), spravodajca Rob Jonkman (NL/EKR), prijaté 11. mája 2017.

13

Zlepšenie riadenia európskeho semestra: kódex správania pre zapojenie miestnych a regionálnych orgánov

---

| 5.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 301/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 301/45

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Zabezpečenie globálnej minimálnej úrovne zdaňovania nadnárodných skupín v Únii

(2022/C 301/08)

| Hlavný spravodajca: | Federico BORGNA (IT/SES) |
| --- | --- |
| Referenčný dokument: | Návrh smernice Rady o zabezpečení globálnej minimálnej úrovne zdaňovania nadnárodných skupín v Únii
  COM(2021) 823 final |

Hlavný spravodajca:

Federico BORGNA (IT/SES)

Referenčný dokument:

Návrh smernice Rady o zabezpečení globálnej minimálnej úrovne zdaňovania nadnárodných skupín v Únii

COM(2021) 823 final

I.   NÁVRHY ZMIEN

Pozmeňovací návrh 1

Odôvodnenie 7

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Hoci treba
  zabezpečiť odrádzanie od praktík vyhýbania sa daňovým povinnostiam, malo
  by sa zároveň
  zabrániť nepriaznivým vplyvom na menšie nadnárodné podniky na vnútornom trhu. S týmto zámerom by sa táto smernica mala uplatňovať len na subjekty nachádzajúce sa v Únii, ktoré sú členmi nadnárodných skupín podnikov, alebo na veľké vnútroštátne skupiny, ktoré dosahujú ročný prah konsolidovaných výnosov aspoň 750 000 000  EUR. Táto prahová hodnota by bola v súlade s prahovou hodnotou existujúcich medzinárodných daňových pravidiel, ako sú pravidlá týkajúce sa podávania správ podľa jednotlivých štátov. Subjekty, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, sa označujú ako základné subjekty. Určité subjekty by sa mali na základe ich konkrétneho účelu a postavenia vylúčiť z rozsahu pôsobnosti. Vylúčenými subjektmi by boli neziskové subjekty vykonávajúce činnosti vo všeobecnom záujme, ktoré z týchto dôvodov pravdepodobne v členskom štáte, v ktorom nachádzajú, nepodliehajú dani. V záujme ochrany uvedených osobitných záujmov je potrebné z rozsahu pôsobnosti tejto smernice vylúčiť vládne subjekty, medzinárodné organizácie, neziskové organizácie a dôchodkové fondy.
  Vylúčiť by sa mali aj investičné fondy a investičné nástroje v oblasti nehnuteľností, ak sa nachádzajú na vrchole reťazca vlastníckych vzťahov, keďže v prípade tzv. subjektov s prvkom daňovej transparentnosti sa dosiahnutý príjem zdaňuje na úrovni vlastníkov. | Treba
  zabezpečiť odrádzanie od praktík vyhýbania sa daňovým povinnostiam. Zároveň by sa
  malo zabrániť nepriaznivým vplyvom na menšie nadnárodné podniky na vnútornom trhu. S týmto zámerom by sa táto smernica mala uplatňovať len na subjekty nachádzajúce sa v Únii, ktoré sú členmi nadnárodných skupín podnikov, alebo na veľké vnútroštátne skupiny, ktoré dosahujú ročný prah konsolidovaných výnosov aspoň 750 000 000  EUR. Táto prahová hodnota by bola v súlade s prahovou hodnotou existujúcich medzinárodných daňových pravidiel, ako sú pravidlá týkajúce sa podávania správ podľa jednotlivých štátov. Subjekty, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, sa označujú ako základné subjekty. Určité subjekty by sa mali na základe ich konkrétneho účelu a postavenia vylúčiť z rozsahu pôsobnosti. Vylúčenými subjektmi by boli neziskové subjekty vykonávajúce činnosti vo všeobecnom záujme, ktoré z týchto dôvodov pravdepodobne v členskom štáte, v ktorom nachádzajú, nepodliehajú dani. V záujme ochrany uvedených osobitných záujmov je potrebné z rozsahu pôsobnosti tejto smernice vylúčiť vládne subjekty
  (vrátane miestnych a regionálnych samospráv a ich združení)
  , medzinárodné organizácie, neziskové organizácie a dôchodkové fondy. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Hoci treba
  zabezpečiť odrádzanie od praktík vyhýbania sa daňovým povinnostiam, malo
  by sa zároveň
  zabrániť nepriaznivým vplyvom na menšie nadnárodné podniky na vnútornom trhu. S týmto zámerom by sa táto smernica mala uplatňovať len na subjekty nachádzajúce sa v Únii, ktoré sú členmi nadnárodných skupín podnikov, alebo na veľké vnútroštátne skupiny, ktoré dosahujú ročný prah konsolidovaných výnosov aspoň 750 000 000  EUR. Táto prahová hodnota by bola v súlade s prahovou hodnotou existujúcich medzinárodných daňových pravidiel, ako sú pravidlá týkajúce sa podávania správ podľa jednotlivých štátov. Subjekty, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, sa označujú ako základné subjekty. Určité subjekty by sa mali na základe ich konkrétneho účelu a postavenia vylúčiť z rozsahu pôsobnosti. Vylúčenými subjektmi by boli neziskové subjekty vykonávajúce činnosti vo všeobecnom záujme, ktoré z týchto dôvodov pravdepodobne v členskom štáte, v ktorom nachádzajú, nepodliehajú dani. V záujme ochrany uvedených osobitných záujmov je potrebné z rozsahu pôsobnosti tejto smernice vylúčiť vládne subjekty, medzinárodné organizácie, neziskové organizácie a dôchodkové fondy.
  Vylúčiť by sa mali aj investičné fondy a investičné nástroje v oblasti nehnuteľností, ak sa nachádzajú na vrchole reťazca vlastníckych vzťahov, keďže v prípade tzv. subjektov s prvkom daňovej transparentnosti sa dosiahnutý príjem zdaňuje na úrovni vlastníkov.

Treba
  zabezpečiť odrádzanie od praktík vyhýbania sa daňovým povinnostiam. Zároveň by sa
  malo zabrániť nepriaznivým vplyvom na menšie nadnárodné podniky na vnútornom trhu. S týmto zámerom by sa táto smernica mala uplatňovať len na subjekty nachádzajúce sa v Únii, ktoré sú členmi nadnárodných skupín podnikov, alebo na veľké vnútroštátne skupiny, ktoré dosahujú ročný prah konsolidovaných výnosov aspoň 750 000 000  EUR. Táto prahová hodnota by bola v súlade s prahovou hodnotou existujúcich medzinárodných daňových pravidiel, ako sú pravidlá týkajúce sa podávania správ podľa jednotlivých štátov. Subjekty, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, sa označujú ako základné subjekty. Určité subjekty by sa mali na základe ich konkrétneho účelu a postavenia vylúčiť z rozsahu pôsobnosti. Vylúčenými subjektmi by boli neziskové subjekty vykonávajúce činnosti vo všeobecnom záujme, ktoré z týchto dôvodov pravdepodobne v členskom štáte, v ktorom nachádzajú, nepodliehajú dani. V záujme ochrany uvedených osobitných záujmov je potrebné z rozsahu pôsobnosti tejto smernice vylúčiť vládne subjekty
  (vrátane miestnych a regionálnych samospráv a ich združení)
  , medzinárodné organizácie, neziskové organizácie a dôchodkové fondy.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 2

Článok 2 ods. 3 písm. a)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| a) | vládny subjekt, medzinárodná organizácia, nezisková organizácia, dôchodkový fond,
  investičný subjekt, ktorý je hlavným materským subjektom, a investičný nástroj v oblasti nehnuteľností, ktorý je hlavným materským subjektom,
  alebo |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

a)

vládny subjekt, medzinárodná organizácia, nezisková organizácia, dôchodkový fond,
  investičný subjekt, ktorý je hlavným materským subjektom, a investičný nástroj v oblasti nehnuteľností, ktorý je hlavným materským subjektom,
  alebo

| a) | a) vládny subjekt
  (vrátane miestnych a regionálnych samospráv a ich združení)
  , medzinárodná organizácia, nezisková organizácia, dôchodkový fond, alebo |
| --- | --- |

a)

a) vládny subjekt
  (vrátane miestnych a regionálnych samospráv a ich združení)
  , medzinárodná organizácia, nezisková organizácia, dôchodkový fond, alebo

Zdôvodnenie

Objasnenie. Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 3

Článok 3 ods. 31 písm. d)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| d) | vládnemu subjektu, medzinárodnej organizácii, neziskovej organizácii, dôchodkovému fondu
  , investičnému subjektu, ktorý nie je súčasťou nadnárodnej skupiny podnikov, alebo životnej poisťovni, pokiaľ sa dividenda prijíma v spojení s činnosťami dôchodkového fondu, ktorý podlieha zdaneniu rovnakým spôsobom ako dôchodkový fond
  ; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

d)

vládnemu subjektu, medzinárodnej organizácii, neziskovej organizácii, dôchodkovému fondu
  , investičnému subjektu, ktorý nie je súčasťou nadnárodnej skupiny podnikov, alebo životnej poisťovni, pokiaľ sa dividenda prijíma v spojení s činnosťami dôchodkového fondu, ktorý podlieha zdaneniu rovnakým spôsobom ako dôchodkový fond
  ;

| d) | vládnemu subjektu
  (vrátane miestnych a regionálnych samospráv a ich združení)
  , medzinárodnej organizácii, neziskovej organizácii, dôchodkovému fondu; |
| --- | --- |

d)

vládnemu subjektu
  (vrátane miestnych a regionálnych samospráv a ich združení)
  , medzinárodnej organizácii, neziskovej organizácii, dôchodkovému fondu;

Zdôvodnenie

Objasnenie. Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 4

Článok 11

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Uplatňovanie pravidla pre nedostatočne zdanené platby v celej nadnárodnej skupine podnikov | Uplatňovanie pravidla pre nedostatočne zdanené platby v celej nadnárodnej skupine podnikov |
| Keď sa hlavný materský subjekt nadnárodnej skupiny podnikov nachádza v jurisdikcii tretej krajiny, v ktorej sa neuplatňuje kvalifikované pravidlo zahrnutia príjmov, členské štáty zabezpečia, aby jeho základné subjekty nachádzajúce sa v Únii podliehali v členskom štáte, v ktorom sa nachádzajú, dodatočnej dani za daný finančný rok (ďalej len „dodatočná daň podľa pravidla pre nedostatočne zdanené platby“) zo sumy pridelenej tomuto členskému štátu v súlade s článkom 13.


  Základné subjekty, ktoré sú investičnými subjektmi a dôchodkovými fondmi, nepodliehajú dodatočnej dani podľa pravidla pre nedostatočne zdanené platby. | Keď sa hlavný materský subjekt nadnárodnej skupiny podnikov nachádza v jurisdikcii tretej krajiny, v ktorej sa neuplatňuje kvalifikované pravidlo zahrnutia príjmov, členské štáty zabezpečia, aby jeho základné subjekty nachádzajúce sa v Únii podliehali v členskom štáte, v ktorom sa nachádzajú, dodatočnej dani za daný finančný rok (ďalej len „dodatočná daň podľa pravidla pre nedostatočne zdanené platby“) zo sumy pridelenej tomuto členskému štátu v súlade s článkom 13.
  Dôchodkové fondy nepodliehajú dodatočnej dani podľa pravidla pre nedostatočne zdanené platby. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Uplatňovanie pravidla pre nedostatočne zdanené platby v celej nadnárodnej skupine podnikov

Uplatňovanie pravidla pre nedostatočne zdanené platby v celej nadnárodnej skupine podnikov

Keď sa hlavný materský subjekt nadnárodnej skupiny podnikov nachádza v jurisdikcii tretej krajiny, v ktorej sa neuplatňuje kvalifikované pravidlo zahrnutia príjmov, členské štáty zabezpečia, aby jeho základné subjekty nachádzajúce sa v Únii podliehali v členskom štáte, v ktorom sa nachádzajú, dodatočnej dani za daný finančný rok (ďalej len „dodatočná daň podľa pravidla pre nedostatočne zdanené platby“) zo sumy pridelenej tomuto členskému štátu v súlade s článkom 13.

Základné subjekty, ktoré sú investičnými subjektmi a dôchodkovými fondmi, nepodliehajú dodatočnej dani podľa pravidla pre nedostatočne zdanené platby.

Keď sa hlavný materský subjekt nadnárodnej skupiny podnikov nachádza v jurisdikcii tretej krajiny, v ktorej sa neuplatňuje kvalifikované pravidlo zahrnutia príjmov, členské štáty zabezpečia, aby jeho základné subjekty nachádzajúce sa v Únii podliehali v členskom štáte, v ktorom sa nachádzajú, dodatočnej dani za daný finančný rok (ďalej len „dodatočná daň podľa pravidla pre nedostatočne zdanené platby“) zo sumy pridelenej tomuto členskému štátu v súlade s článkom 13.
  Dôchodkové fondy nepodliehajú dodatočnej dani podľa pravidla pre nedostatočne zdanené platby.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 12

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Uplatňovanie pravidla pre nedostatočne zdanené platby v jurisdikcii hlavného materského subjektu | Uplatňovanie pravidla pre nedostatočne zdanené platby v jurisdikcii hlavného materského subjektu |
| Ak sa hlavný materský subjekt nadnárodnej skupiny podnikov nachádza v jurisdikcii s nízkou úrovňou zdanenia, členské štáty zabezpečia, aby jeho základné subjekty nachádzajúce sa v členskom štáte podliehali dodatočnej dani podľa pravidla pre nedostatočne zdanené platby za daný finančný rok a zo sumy pridelenej uvedenému členskému štátu v súlade s článkom 13 v súvislosti s nízko zdanenými základnými subjektmi, ktoré sa nachádzajú v jurisdikcii hlavného materského subjektu, bez ohľadu na to, či sa v tejto jurisdikcii uplatňuje kvalifikované pravidlo zahrnutia príjmov.


  Základné subjekty, ktoré sú investičnými subjektmi a dôchodkovými fondmi, nepodliehajú dodatočnej dani podľa pravidla pre nedostatočne zdanené platby. | Ak sa hlavný materský subjekt nadnárodnej skupiny podnikov nachádza v jurisdikcii s nízkou úrovňou zdanenia, členské štáty zabezpečia, aby jeho základné subjekty nachádzajúce sa v členskom štáte podliehali dodatočnej dani podľa pravidla pre nedostatočne zdanené platby za daný finančný rok a zo sumy pridelenej uvedenému členskému štátu v súlade s článkom 13 v súvislosti s nízko zdanenými základnými subjektmi, ktoré sa nachádzajú v jurisdikcii hlavného materského subjektu, bez ohľadu na to, či sa v tejto jurisdikcii uplatňuje kvalifikované pravidlo zahrnutia príjmov.
  Dôchodkové fondy nepodliehajú dodatočnej dani podľa pravidla pre nedostatočne zdanené platby. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Uplatňovanie pravidla pre nedostatočne zdanené platby v jurisdikcii hlavného materského subjektu

Uplatňovanie pravidla pre nedostatočne zdanené platby v jurisdikcii hlavného materského subjektu

Ak sa hlavný materský subjekt nadnárodnej skupiny podnikov nachádza v jurisdikcii s nízkou úrovňou zdanenia, členské štáty zabezpečia, aby jeho základné subjekty nachádzajúce sa v členskom štáte podliehali dodatočnej dani podľa pravidla pre nedostatočne zdanené platby za daný finančný rok a zo sumy pridelenej uvedenému členskému štátu v súlade s článkom 13 v súvislosti s nízko zdanenými základnými subjektmi, ktoré sa nachádzajú v jurisdikcii hlavného materského subjektu, bez ohľadu na to, či sa v tejto jurisdikcii uplatňuje kvalifikované pravidlo zahrnutia príjmov.

Základné subjekty, ktoré sú investičnými subjektmi a dôchodkovými fondmi, nepodliehajú dodatočnej dani podľa pravidla pre nedostatočne zdanené platby.

Ak sa hlavný materský subjekt nadnárodnej skupiny podnikov nachádza v jurisdikcii s nízkou úrovňou zdanenia, členské štáty zabezpečia, aby jeho základné subjekty nachádzajúce sa v členskom štáte podliehali dodatočnej dani podľa pravidla pre nedostatočne zdanené platby za daný finančný rok a zo sumy pridelenej uvedenému členskému štátu v súlade s článkom 13 v súvislosti s nízko zdanenými základnými subjektmi, ktoré sa nachádzajú v jurisdikcii hlavného materského subjektu, bez ohľadu na to, či sa v tejto jurisdikcii uplatňuje kvalifikované pravidlo zahrnutia príjmov.
  Dôchodkové fondy nepodliehajú dodatočnej dani podľa pravidla pre nedostatočne zdanené platby.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 6

Článok 36 ods. 2 písm. b)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| b) | vládny subjekt, medzinárodná organizácia, nezisková organizácia alebo dôchodkový fond
  iný ako subjekt dôchodkových služieb, ktorý je daňovým rezidentom v jurisdikcii, v ktorej sa nachádza hlavný materský subjekt, a ktorý má v držbe vlastnícke podiely predstavujúce právo na 5 % alebo menej ziskov a aktív hlavného materského subjektu
  . |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

b)

vládny subjekt, medzinárodná organizácia, nezisková organizácia alebo dôchodkový fond
  iný ako subjekt dôchodkových služieb, ktorý je daňovým rezidentom v jurisdikcii, v ktorej sa nachádza hlavný materský subjekt, a ktorý má v držbe vlastnícke podiely predstavujúce právo na 5 % alebo menej ziskov a aktív hlavného materského subjektu
  .

| b) | vládny subjekt
  (vrátane miestnych a regionálnych samospráv a ich združení)
  , medzinárodná organizácia
  alebo
  nezisková organizácia alebo dôchodkový fond. |
| --- | --- |

b)

vládny subjekt
  (vrátane miestnych a regionálnych samospráv a ich združení)
  , medzinárodná organizácia
  alebo
  nezisková organizácia alebo dôchodkový fond.

Zdôvodnenie

Objasnenie. Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 7

Článok 37 ods. 3 písm. c)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| c) | vládny subjekt, medzinárodná organizácia, nezisková organizácia alebo dôchodkový fond
  iný ako subjekt dôchodkových služieb, ktorý je daňovým rezidentom v jurisdikcii, v ktorej sa nachádza hlavný materský subjekt, a ktorý má v držbe vlastnícke podiely predstavujúce právo na 5 % alebo menej ziskov a aktív hlavného materského subjektu
  . |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

c)

vládny subjekt, medzinárodná organizácia, nezisková organizácia alebo dôchodkový fond
  iný ako subjekt dôchodkových služieb, ktorý je daňovým rezidentom v jurisdikcii, v ktorej sa nachádza hlavný materský subjekt, a ktorý má v držbe vlastnícke podiely predstavujúce právo na 5 % alebo menej ziskov a aktív hlavného materského subjektu
  .

| c) | vládny subjekt
  (vrátane miestnych a regionálnych samospráv a ich združení)
  , medzinárodná organizácia
  alebo
  nezisková organizácia alebo dôchodkový fond. |
| --- | --- |

c)

vládny subjekt
  (vrátane miestnych a regionálnych samospráv a ich združení)
  , medzinárodná organizácia
  alebo
  nezisková organizácia alebo dôchodkový fond.

Zdôvodnenie

Objasnenie. Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 8

Článok 53a (nový)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | Tri roky po nadobudnutí účinnosti tejto smernice Európska komisia preskúma dosiahnuté výsledky a môže navrhnúť jej zmenu a doplnenie, najmä pokiaľ ide o úpravu vymedzení pojmov týkajúcich sa prahovej hodnoty obratu a minimálnej sadzby dane v súlade s medzinárodným vývojom. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Tri roky po nadobudnutí účinnosti tejto smernice Európska komisia preskúma dosiahnuté výsledky a môže navrhnúť jej zmenu a doplnenie, najmä pokiaľ ide o úpravu vymedzení pojmov týkajúcich sa prahovej hodnoty obratu a minimálnej sadzby dane v súlade s medzinárodným vývojom.

Zdôvodnenie

Keďže Európska komisia pri vypracúvaní tejto smernice nepredložila posúdenie vplyvu, má ešte väčší význam preskúmať smernicu s cieľom analyzovať dosiahnuté výsledky a dôsledky jej vykonávania.

II.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (VR)

Všeobecné pripomienky

| 1. | víta návrh smernice Rady o zabezpečení globálnej minimálnej úrovne zdaňovania nadnárodných skupín v Únii (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripomína, že podľa článku 3 Zmluvy o Európskej únii sa EÚ okrem iného usiluje o udržateľný rozvoj Európy založený na vyváženom hospodárskom raste a cenovej stabilite, o sociálne trhové hospodárstvo s vysokou konkurencieschopnosťou zamerané na dosiahnutie plnej zamestnanosti a sociálneho pokroku a že článok 113 Zmluvy o fungovaní Európskej únie stanovuje, že Rada jednomyseľne prijme rozhodnutia s cieľom zabezpečiť vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu a zabrániť narušovaniu hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnieva sa, že práca, ktorú doteraz vykonala OECD pri vypracúvaní opatrení na boj proti narúšaniu základu dane a presunu ziskov mimo EÚ, môže mať značný pozitívny vplyv aj na miestnu a regionálnu realitu, a to nielen pokiaľ ide o vyššie daňové príjmy, ktoré majú členské štáty k dispozícii, ale aj v súvislosti s cieľom zabezpečiť väčšiu spravodlivosť a konkurencieschopnosť pre MSP, ktoré na celoštátnej a miestnej úrovni v súčasnosti čelia nevýhodnejším daňovým podmienkam, ako aj dosiahnuť priaznivé účinky na zamestnanosť a pracovníkov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je presvedčený, že zavedenie navrhovanej minimálnej úrovne zdaňovania je prvým krokom smerom k vytvoreniu jednotného daňového systému v rámci EÚ, ktorý je nanajvýš potrebný na to, aby sa dosiahla riadna konkurencia podnikov na európskom vnútornom trhu, zväčšila konkurencieschopnosť Európy a aby sa zabránilo svojvoľnému premiestňovaniu alebo zatváraniu výrobných prevádzok, čo by malo vážne dôsledky pre pracovníkov, ktorí by boli nútení hľadať si nové zamestnanie alebo sa podrobiť namáhavým presunom, aby neprišli o zamestnanie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | považuje za absolútne nevyhnutné, aby pravidlá nezvyšovali byrokratickú záťaž pre podniky, a teda nebrzdili ich rozvoj, najmä v oblasti výskumu, inovácií a klimatickej neutrality, ktoré sú mimoriadne dôležité na zabezpečenie potrebnej digitálnej a ekologickej transformácie. |
| --- | --- |

5.

Dokonalá harmonizácia noriem v EÚ

| 6. | dúfa, že členské štáty EÚ budú smernicu uplatňovať koherentne a konzistentne, ako aj v plnom súlade s dohodou OECD: nedostatočná harmonizácia pravidiel týkajúcich sa minimálnej sadzby dane v rámci EÚ alebo medzi EÚ a tretími krajinami by mohla viesť k možným sporom o dvojitom zdanení, čo by malo priamy negatívny vplyv na veľký počet špičkových podnikov a potenciálne dôsledky pre ich dodávateľov (často MSP), pokiaľ ide o vybrané príjmy z dane, obchod a investície; |
| --- | --- |

6.

| 7. | považuje za nevyhnutné, aby sa pripomienky OECD a ďalšie technické podrobnosti týkajúce sa vzorových pravidiel zahrnuli do smernice EÚ komplexným spôsobom a neboli predmetom unáhlenej transpozície, pričom by sa nemali vopred vylúčiť opatrenia vyplývajúce z tejto regulácie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že pri vypracúvaní konečného znenia smernice a jej následnom uplatňovaní je dôležitá spoločná a jednoznačná terminológia: niektoré nové vymedzenia pojmov použité v smernici nemusia byť plne zosúladené s vymedzeniami pojmov, ktoré sú už stanovené v medzinárodnom daňovom práve. V záujme zabezpečenia väčšej právnej istoty bude nevyhnutné krížovo skontrolovať preklady smernice EÚ, aby sa dosiahlo presné zosúladenie s pojmami daňového práva jednotlivých krajín; |
| --- | --- |

8.

| 9. | v súvislosti s veľkými národnými skupinami žiada, aby sa vyvinulo všemožné úsilie na zabezpečenie súladu novej minimálnej sadzby dane s právnymi predpismi EÚ s cieľom zabrániť právnej neistote, a dôrazne nabáda, aby sa podľa možnosti zaviedli opatrenia na zjednodušenie pre tieto čisto národné skupiny. V súčasnosti nie je jasné, koľko veľkých čisto národných skupín existuje v EÚ a aké by boli fiškálne a administratívne náklady takéhoto opatrenia. |
| --- | --- |

9.

Interakcia a zhodnosť podmienok s tretími krajinami

| 10. | dúfa, že EÚ bude pri transpozícii minimálnej sadzby dane OECD do právnych predpisov neustále spolupracovať so svojimi globálnymi partnermi a presadzovať svoje politické usmernenia s cieľom zabrániť tomu, aby európske spoločnosti čelili prísnejším normám ako ich priami konkurenti, čo by EÚ odsunulo do menej otvoreného podnikateľského prostredia s nižším hospodárskym rastom, menším počtom pracovných miest, obmedzenými kapacitami a zdrojmi na zvládnutie inovačných výziev. Domnieva sa najmä, že neúčasť USA na prvom pilieri by mohla ohroziť účel a rovnováhu dohody OECD ako celku. |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva EÚ, aby pozorne sledovala vplyv zavedenia systému druhého piliera na správanie investorov a spoločností s cieľom pochopiť, ako nové pravidlá ovplyvnia investície, zamestnanosť, rast, obchod alebo fiškálne dôsledky. Toto monitorovanie je nevyhnutné, aby sa zabránilo negatívnym dôsledkom pre pracovníkov (vo forme nižších miezd), spotrebiteľov (prostredníctvom vyšších cien) alebo akcionárov (prostredníctvom nižších dividend). Keďže má zásadný význam, aby všetci hlavní obchodní partneri EÚ uplatňovali minimálnu sadzbu dane, je nevyhnutné, aby tretie krajiny dodržiavali medzinárodné pravidlá s cieľom zabrániť tomu, že spoločnosti z EÚ budú podliehať prísnejšiemu režimu ako ostatné spoločnosti a budú vydané napospas nekoordinovanému globálnemu systému; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že pravidlo pre nedostatočne zdanené platby (UTPR) môže do určitej miery obmedziť rozdielnosť podmienok pre jednotlivé spoločnosti, ale situácia sa tým v plnej miere nevyrieši najmä preto, že uplatňovanie tohto pravidla v praxi je veľmi zložité a mohlo by to zmenšiť príťažlivosť EÚ, napríklad pokiaľ ide o činnosti v oblasti výskumu a vývoja alebo investície do energetickej a klimatickej transformácie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | domnieva sa, že je nevyhnutné zabrániť dvojitému zdaneniu spoločností EÚ, napríklad z dôvodu nedostatočnej koordinácie európskych opatrení (BEPS alebo IIR) s opatreniami Spojených štátov amerických (BEAT alebo GILTI). |
| --- | --- |

13.

Harmonizácia so stimulmi a ostatnými daňovými pravidlami EÚ

| 14. | navrhuje, aby sa v rámci výrazného zníženia zdaňovania ziskov právnických osôb na európskej úrovni (za uplynulých 25 rokov sa znížilo na polovicu) vykonalo hodnotenie početných opatrení proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam prijatých za posledných desať rokov a aby sa posúdila ich efektívnosť, účinnosť, súlad a pridaná hodnota EÚ z hľadiska daňových príjmov (vrátane spôsobu, akým členské štáty implementovali tieto právne predpisy vo svojej audítorskej činnosti); |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva Komisiu, aby posúdila, či sa mechanizmus EÚ na riešenie sporov z roku 2017 môže použiť v druhom pilieri alebo či sú potrebné zmeny; |
| --- | --- |

15.

| 16. | domnieva sa, že Komisia a daňové orgány členských štátov by mali aktualizovať a prepracovať svoje daňové systémy s cieľom zabezpečiť ďalšiu podporu (ekologických) inovácií, rastu a zamestnanosti. Členské štáty v posledných desaťročiach navrhli a zaviedli rôzne vnútroštátne dane a početné stimuly na podporu zamestnanosti a inovácie v miestnych hospodárstvach. Najnovším a dôležitým javom je zvýšenie daňových stimulov osobitne navrhnutých na podporu ochrany klímy, zabezpečenia energetických dodávok, výskumu a vývoja v rámci Európskej zelenej dohody: niektoré daňové stimuly, ktoré sa v súčasnosti používajú v členských štátoch, po zavedení smernice už nebudú možné alebo budú menej atraktívne z hľadiska investícií. Preto by bolo užitočné, keby Komisia vypracovala príručku, v ktorej objasní, ako navrhnúť budúce daňové stimuly v súlade s požiadavkami piliera II (napr. stimuly ponúkajúce úľavu na dani z miezd alebo príspevky na sociálne zabezpečenie výskumných pracovníkov alebo systémy zrýchlených odpisov na podporu investícií); |
| --- | --- |

16.

| 17. | považuje za nevyhnutné, aby krajiny EÚ naďalej poskytovali daňové stimuly na prilákanie zahraničných investícií za predpokladu, že stimulujú činnosť reálnej ekonomiky, vďaka čomu podniky prijímajú viac zamestnancov, vyplácajú im vyššie mzdy alebo investujú do hmotného majetku. Nadnárodné podniky sa spoliehajú aj na miestne MSP, pokiaľ ide o vstupy do ich hodnotových reťazcov, a ich prítomnosť môže ďalej kladne ovplyvniť miestne podnikateľské prostredie; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podporuje výzvu podnikateľskej sféry na zavedenie testovacej fázy pri uplatňovaní plánovaných sankcií, napríklad na prvý rok vykonávania, s cieľom poskytnúť všetkým spoločnostiam možnosť oboznámiť sa s novými pravidlami, aby sankcie uplatňované voči subjektom, ktoré nedodržiavajú predpisy, boli primerané a nezahŕňali tie subjekty, ktoré tak nekonajú úmyselne, ale len v dôsledku neskorého prispôsobenia postupov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | v súvislosti s požiadavkami na vklady navrhuje, aby sa informácie týkajúce sa podnikov zverejňovali len prostredníctvom oficiálnej výmeny informácií medzi daňovými správami za prísnej dôvernosti a primeraných podmienok používania tak, aby sa zabránilo nekontrolovanému úniku citlivých informácií, pričom sa však musia dodržať požiadavky na transparentnosť v zmysle Odporúčania Rady OECD o spoločných prístupoch k štátom podporovaným vývozným úverom a environmentálnej a sociálnej hĺbkovej analýze; |
| --- | --- |

19.

| 20. | žiada, aby sa zaviedli administratívne zjednodušenia s cieľom obmedziť náklady na prispôsobenie novým pravidlám, a to tak pre podniky, ako aj pre daňové orgány; malo by sa vynaložiť maximálne úsilie na to, aby sa administratívne zaťaženie udržalo na čo najnižšej úrovni. Právne predpisy, ktoré nie sú príliš spletité, môžu podnikom uľahčiť získavanie informácií o nových pravidlách, skrátiť potrebné prechodné obdobie a uľahčiť daňovým orgánom overovanie účinného uplatňovania nových pravidiel. |
| --- | --- |

20.

V Bruseli 28. apríla 2022

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2021) 823 final.

1

---

| 5.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 301/51 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 301/51

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Európska stratégia pre univerzity

(2022/C 301/09)

| Spravodajca: | Emil Boc (RO/EĽS), primátor mesta Kluž |
| --- | --- |
| Referenčný dokument: | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o európskej stratégii pre univerzity
  COM(2022) 16 |

Spravodajca:

Emil Boc (RO/EĽS), primátor mesta Kluž

Referenčný dokument:

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o európskej stratégii pre univerzity

COM(2022) 16

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (VR)

| 1. | víta zapojenie a podporu Únie pri presadzovaní excelentnosti vo vzdelávaní a v tejto súvislosti zdôrazňuje významnú úlohu európskej stratégie pre univerzity ako súčasti „balíka opatrení pre terciárne vzdelávanie“, ktorý umožní vytvoriť európsky vzdelávací priestor do roku 2025; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že civilizáciu posilňujúcu demokratické hodnoty v Európe možno udržať len vtedy, ak sa bude investovať do ľudského kapitálu. Základom celoživotného vzdelávania je vynikajúci vzdelávací systém so silnými univerzitami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje význam zvyšovania kvality vzdelávania a výskumu európskych univerzít a dostupnosti podpory na miestnej a regionálnej úrovni pre konkrétne ciele tejto stratégie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uznáva osobitný význam univerzít v spoločnosti a ich prínos k udržateľnému, odolnému a inkluzívnemu rozvoju založenému na demokratických hodnotách členských štátov, ako aj miestnych komunít a regiónov. Úloha univerzít je ešte dôležitejšia v krízových situáciách, keď môžu pomôcť prekonať krízu a prispieť k oživeniu po kríze (1); |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje rozhodujúcu úlohu univerzít pri zvládaní globálnych výziev. EÚ už dlho poukazuje na potrebu dôslednejšieho vzájomného prepojenia výskumu, vyučovania, učenia a inovácií na univerzitách a zároveň lepšieho financovania vysokých škôl na konsolidáciu potrebnej úrovne kvality. Vysoké školy ako zdroje nových výskumných poznatkov a podporovatelia inovácií zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri riešení naliehavých spoločenských problémov, ktoré sa identifikovali v rámci misií EÚ; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že univerzity treba považovať za základný prvok európskej kultúry a že rozmanitosť akademického sektora, ktorý spája vzdelávacie subjekty, výskumné ústavy, odborné školy atď., je strategickým prínosom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konštatuje, že existencia univerzít na miestnej a regionálnej úrovni je často významnou konkurenčnou výhodou pre komunity, v ktorých sa nachádzajú (2). Investori sa napríklad zaujímajú o komunity, v ktorých existuje vysokokvalifikovaná pracovná sila, ako aj o príležitosti na spoluprácu s akademickou obcou a transfer technológií a know-how z univerzít do podnikateľského sektora. Prítomnosť univerzity je takisto významným zdrojom príjmov pre komunitu (3), pretože študenti, učitelia a ďalší zamestnanci majú v komunite značné výdavky (existuje významný multiplikačný efekt z hľadiska spotreby generovanej univerzitami). Okrem týchto výhod, ktoré možno ekonomicky kvantifikovať, prítomnosť univerzít prispieva k vytvoreniu miestnej kozmopolitnej klímy, ktorá sa vyznačuje prítomnosťou zahraničných študentov a učiteľov, ako aj hodnotami súvisiacimi s toleranciou, kultúrnou, náboženskou a etnickou rozmanitosťou (4); |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta viacúrovňový prístup navrhnutý v európskej stratégii pre univerzity, v ktorom sa predpokladá zosúladenie cieľov verejnej politiky a investícií na úrovni EÚ, národnej, regionálnej a miestnej úrovni. Poukazuje však na to, že výraznejší miestny a regionálny rozmer by bol prínosom pri navrhovaní a uplatňovaní ideálneho univerzitného modelu v budúcnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poukazuje na význam budovania strategických partnerstiev medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami a univerzitami, a to aj pri navrhovaní stratégií miestneho a regionálneho rozvoja; Univerzity zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri rozvoji miestne orientovaných ekosystémov, ktorých dobrý základ sa vytvoril regionálnymi stratégiami pre inteligentnú špecializáciu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uznáva, že miestne a regionálne samosprávy môžu podporovať univerzity vytváraním a konsolidovaním takých miestnych a regionálnych podmienok (prístup k infraštruktúre všetkých druhov a službám, kvalita života, inkluzívne prostredie atď.), vďaka ktorým sa môže zvýšiť konkurencieschopnosť univerzít na svetovom trhu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poukazuje na to, že na úrovni EÚ už existuje vynikajúca tradícia spolupráce medzi univerzitami z rôznych členských štátov prostredníctvom programu ERASMUS+, ktorý treba ďalej využívať; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konštatuje, že úloha univerzít v spoločnosti sa v súčasnosti mení a že okrem tradičných funkcií (ktoré sa týkajú najmä výučby a výskumu) preberajú aj nové funkcie (5). Univerzity sa v súčasnosti nanovo vymedzujú ako dôležití aktéri v oblasti technologických a sociálnych inovácií, podnikania, transferu technológií do hospodárstva atď. Nevyčleňujú sa z komunity a spoločnosti, ale sa stávajú komunitnými aktérmi, ktorí môžu významne prispieť k riešeniu spoločenských výziev (6); |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že univerzity sú kľúčovými aktérmi pri presadzovaní mimoriadne dôležitých cieľov EÚ, ako je zelená a digitálna transformácia. Univerzity majú v týchto oblastiach rozsiahle odborné znalosti, ale zároveň môžu zodpovedajúce osvedčené postupy uplatňovať a šíriť v miestnych komunitách, v ktorých pôsobia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | konštatuje, že univerzity môžu poskytnúť riešenia a nástroje, pokiaľ ide o niektoré závažné problémy, ktorým čelí EÚ, ako je napríklad únik mozgov (7) a vyľudňovanie vidieka. Negatívne účinky spojené s únikom mozgov a význam cirkulácie mozgov úzko súvisia so spoluprácou a partnerstvami medzi univerzitami, miestnymi a regionálnymi samosprávami, podnikmi a občianskou spoločnosťou; Výbor zdôrazňuje, že je potrebné výrazne zintenzívniť úsilie o zmenšenie znalostných a inovačných rozdielov v Európe a odstránenie veľkých inovačných rozdielov medzi Európou a USA; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poukazuje na význam neustáleho a rozsiahleho identifikovania a využívania osvedčených postupov na miestnej a regionálnej úrovni v rámci spolupráce miestnych a regionálnych samospráv s univerzitami. V tejto súvislosti sa prioritou miestnych a regionálnych samospráv v členských štátoch stáva zriaďovanie nadnárodných sietí na šírenie osvedčených postupov so širokou účasťou strán zainteresovaných v terciárnom vzdelávaní. Túto sieť možno zohľadniť v rámci európskej stratégie pre univerzity; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poukazuje na to, že v tomto procese transformácie a pri preberaní nových povinností čelia univerzity značným ťažkostiam a prekážkam. Finančné problémy sa s najväčšou pravdepodobnosťou vyskytujú vo všetkých členských štátoch. V tejto súvislosti navrhuje vypracovať investičnú stratégiu, ktorá zohľadní regionálne, národné a európske financovanie, a žiada, aby sa zohľadnila spolupráca medzi verejným, súkromným a neziskovým sektorom s cieľom posilniť kapacity európskych univerzít. Konštatuje tiež, že existujú výzvy súvisiace s úrovňou autonómie univerzít a/alebo politickým zasahovaním do dôležitých rozhodnutí týkajúcich sa financovania univerzít, náboru a výberu učiteľov, slobody prejavu a výberu tém a smerovania výskumu, príležitostí na slobodnú komunikáciu bez cenzúry výsledkov výskumu atď.; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa miestne a regionálne samosprávy členských štátov aktívne zapájali do posilňovania čo najrozmanitejších miestnych a regionálnych ekosystémov, ako aj posilňovania spolupráce a dôvery medzi rôznymi sektormi komunít. Poukazuje na to, že univerzity na miestnej a regionálnej úrovni treba vnímať ako súčasť širších ekosystémov zahŕňajúcich rôzne zainteresované strany (8). Na to, aby univerzity poskytovali nové zručnosti zamerané na tvorivé riešenie problémov, je nevyhnutné využívanie technológií, účinná komunikácia v rámci komunity a spolupráca medzi nimi a príslušnými komunitnými aktérmi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | konštatuje, že prehlbovanie nadnárodnej spolupráce medzi univerzitami a rozvoj európskeho rozmeru terciárneho vzdelávania sú hlavnými prioritami, ktorými sa zaoberá stratégia pre európske univerzity. V tejto súvislosti sa domnieva, že miestne a regionálne samosprávy môžu konať tak, aby tam, kde je to možné, podporovali nadnárodnú spoluprácu univerzít (dôležitým nástrojom v tejto oblasti univerzitných aliancií zameraných na excelentnosť je iniciatíva „Európske univerzity“ v rámci programu Erasmus+). Miestne a regionálne samosprávy sa môžu pripojiť k postupom navrhnutým v stratégii, ako je iniciatíva týkajúca sa európskej študentskej karty. Tento preukaz by sa mohol uznávať nielen na akademickej úrovni, ale aj vo vzťahoch medzi študentmi, výskumnými pracovníkmi a učiteľmi a miestnymi správami na nadnárodnej úrovni (napr. pokiaľ ide o povolenia na pobyt, preukazy na cestovanie verejnou dopravou, vstup do múzeí atď.); |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že v kontexte európskej stratégie pre univerzity musia miestne a regionálne samosprávy v členských štátoch pôsobiť ako sprostredkovatelia, ktorí sú schopní spojiť rôzne zainteresované strany v komunite v spojitosti s iniciatívami a projektmi týkajúcimi sa univerzít. Konštatuje tiež, že miestne a regionálne samosprávy v mnohých členských štátoch nemajú priamu zodpovednosť, pokiaľ ide o financovanie univerzít. Môžu však stimulovať financovanie univerzít a ich iniciatív z rôznych fondov, čím sa vytvárajú synergie na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uznáva, že je potrebné, aby univerzity prepracovali učebné plány s cieľom čo najúčinnejšie reagovať na rýchly technologický pokrok, zelenú a digitálnu transformáciu a štrukturálne zmeny na európskych trhoch práce, ktoré si vyžadujú nové zručnosti (9). Zdôrazňuje tiež, že v tomto procese prepracovania učebných plánov a rozvíjania takýchto nových zručností môžu miestne a regionálne samosprávy zohrávať významnú úlohu. Zároveň zdôrazňuje, že hoci univerzity vo veľkej miere prispievajú k zvyšovaniu zamestnateľnosti a hospodárskej konkurencieschopnosti v rámci globalizovaného hospodárstva, musí sa zachovať autonómna povaha terciárneho vzdelávania; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzdvihuje úlohu miestnych a regionálnych samospráv pri vytváraní a posilňovaní miestnych a regionálnych ekosystémov, ktoré podporujú aktívnu spoluprácu a vytváranie sietí medzi nižšími orgánmi verejnej správy, podnikmi/priemyslom a univerzitami. Miestne a regionálne samosprávy musia v týchto ekosystémoch zohrávať úlohu iniciátorov a sprostredkovateľov, ktorí identifikujú príležitosti na spoluprácu, vyčleňujú rôzne zdroje vrátane finančných na fungovanie činností v oblasti vytvárania sietí a spolupráce a podporujú vytváranie štruktúr, ako sú vzdelávacie klastre na miestnej a/alebo regionálnej úrovni. Vzdelávacie klastre sú vynikajúcim nástrojom/prostriedkom navrhnutým tak, aby sa poskytoval priestor na dialóg a spoluprácu medzi hlavnými aktérmi zapojenými do formálneho vzdelávania s cieľom podporiť mladých ľudí v ich odbornej príprave. Prostredníctvom vzdelávacích klastrov môžu miestne a regionálne samosprávy v partnerstve s inými aktérmi v ekosystéme zaviesť rôzne nástroje, ako sú inovačné fondy, minigranty pre začínajúce podniky v určitých kľúčových oblastiach atď.; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sa domnieva, že spôsob, akým sa študenti teraz potrebujú učiť, je v niektorých prípadoch úplne odlišný od minulosti. Študenti potrebujú príležitosti, ktoré im umožnia aplikovať teoretické koncepcie na reálne životné situácie a riešiť problémy v ich miestnej a regionálnej komunite. Miestne a regionálne samosprávy môžu spolu s univerzitami a inými aktérmi v miestnom a regionálnom ekosystéme uľahčiť takéto pedagogické skúsenosti, napríklad podporou živých laboratórií, predkladaním otázok týkajúcich sa verejnej politiky, ktoré treba analyzovať, vypracúvaním spoločných strategických projektov pre komunitu, uľahčovaním spolupráce s ostatnými miestnymi a regionálnymi zainteresovanými stranami atď.; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sa domnieva, že miestne a regionálne samosprávy môžu v partnerstve s univerzitami a inými aktérmi v miestnom/regionálnom ekosystéme výrazne podporiť mladých podnikateľov vrátane študentov alebo absolventov, a to uľahčením ich prístupu ku kľúčovým inovačným zdrojom. Mnohí mladí ľudia/študenti potrebujú zdroje, ako sú laboratóriá, nové technológie, nové prepojenia na rozvoj podnikateľských nápadov a/alebo produktov a služieb. Miestne a regionálne samosprávy môžu v spolupráci s inými subjektmi, ktoré disponujú takýmito zdrojmi, uľahčiť mladým podnikateľom prístup k zdrojom na inovácie (priestorom, odbornej príprave, poradenstvu atď.); |
| --- | --- |

23.

| 24. | poukazuje na to, že miestne a regionálne samosprávy môžu rozvíjať inteligentné vzťahy s univerzitami, pokiaľ ide o rozvoj miestnych a regionálnych komunít. Univerzity musia poskytovať znalosti a služby pre komunity, v ktorých pôsobia. Miestne a regionálne samosprávy môžu uľahčiť tento vzťah vytvorením programov zameraných na trvalé zapájanie univerzít do riešenia miestnych a regionálnych problémov, využívaním univerzít na poradenstvo a využívaním ich odborných znalostí, šírením osvedčených postupov, keď sa objavia, aby takéto postupy mohlo uplatňovať viac komunít a verejných orgánov. Uznanie zo strany verejnosti a podpora zapojenia univerzít tiež zohrávajú mimoriadne dôležitú úlohu pri legitimizácii rôznych akademických a/alebo profesijných dráh a nabádajú univerzity, aby čo najlepšie využívali zapojenie učiteľov, výskumných pracovníkov a študentov v komunite; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podčiarkuje, že rôzne miestne a regionálne komunity všetkých veľkostí môžu mať rovnaký prospech z prítomnosti univerzít. Miestne samosprávy môžu významne prispieť k rozvoju univerzít a zväčšeniu ich príťažlivosti vytváraním podmienok pre vysokú kvalitu života a stimulovaním postojov a správania, ktoré podporujú toleranciu, začlenenie, multikulturalizmus a bezpečnosť vo verejnom priestore. Univerzity môžu umiestniť určité činnosti a subjekty nielen vo veľkých mestských centrách, ale aj v stredne veľkých a malých mestách. Úlohou miestnych a regionálnych samospráv môže byť uľahčenie umiestňovania univerzít a/alebo výskumných ústavov v menších mestách prostredníctvom podpory, ako sú cenovo dostupné možnosti ubytovania pre študentov, možnosť využívať verejné budovy na určité vzdelávacie, výskumné a osvetové činnosti, existencia dobrých ukazovateľov kvality života, využívanie určitých výhod, ktoré vo veľkých mestách neexistujú; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sa domnieva, že digitálnu transformáciu na miestnej a regionálnej úrovni možno urýchliť na základe spolupráce s univerzitami a plného využitia ich zdrojov v tejto oblasti. Univerzity môžu v rámci svojich vzťahov s miestnymi a regionálnymi samosprávami poskytovať poradenstvo alebo realizovať stratégie digitálnej transformácie na miestnej/regionálnej úrovni. Pokiaľ ide o digitálne zručnosti, univerzity môžu v spolupráci s miestnymi samosprávami ponúknuť širokej verejnosti krátkodobé kurzy alebo odbornú prípravu so zameraním na určité skupiny, ktorým hrozí vylúčenie (staršie obyvateľstvo, obyvateľstvo s nízkym vzdelaním atď.); |
| --- | --- |

26.

| 27. | Miestne a regionálne samosprávy môžu podporovať rozvoj hybridných kampusov s cieľom stimulovať proces digitálnej transformácie v komunitách a na univerzitách a zabezpečiť rovnaké príležitosti, podporovať sociálnu integráciu, zlepšiť konkurencieschopnosť mladých ľudí na trhu práce, posilniť prácu s mládežou, nediskrimináciu a medzikultúrne porozumenie. V hybridných kampusoch by sa mala venovať pozornosť komunikácii pri zabezpečovaní rovnosti príležitostí a šíreniu informácií, aby sa zaručilo, že k nim skutočne budú mať prístup všetci mladí ľudia, ktorým sú určené, najmä tí, ktorí žijú v okrajových regiónoch. Miestne a regionálne samosprávy môžu tiež finančne podporovať otvorenie týchto hybridných kampusov pre rôzne zainteresované strany v komunite vrátane rizikových/znevýhodnených skupín, zraniteľných a ohrozených mladých ľudí – tých, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, mladých uchádzačov o zamestnanie, žien, utečencov, osôb so zdravotným postihnutím, dôchodcov atď. V politikách EÚ a členských štátov sa musí klásť prvoradý dôraz na začlenenie ohrozených mladých ľudí; |
| --- | --- |

27.

| 28. | sa domnieva, že univerzity majú významné vedomosti a odborné znalosti v oblasti zelenej transformácie. V spojitosti so zelenou transformáciou môžu byť aj modelom osvedčených postupov so vzdelávacou a informačnou úlohou. Univerzity môžu v partnerstve s miestnymi a regionálnymi samosprávami rozvíjať zelené kampusy a zapájať sa do procesov obnovy miest tým, že budú komunite ponúkať tieto kampusy alebo vzorové budovy z hľadiska energetickej hospodárnosti alebo ekodizajnu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | oceňuje zahrnutie jasného plánu, ročných ukazovateľov a referenčných hodnôt na vykonávanie stratégie, ktoré už skôr podporil, so zámerom posúdiť pokrok pri dosahovaní cieľov európskeho vzdelávacieho priestoru. Napriek tomu upozorňuje na potrebu začleniť miestny a regionálny rozmer do vytvorenia európskeho monitorovacieho strediska pre sektor vysokoškolského vzdelávania (European Higher Education Sector Observatory), čo by umožnilo uplatniť plánovanú hodnotiacu tabuľku ukazovateľov aj na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | konštatuje, že miestne a regionálne samosprávy môžu podporovať európske univerzity v ich úsilí o internacionalizáciu a propagáciu globálnej úlohy Európskej únie. Toto úsilie zahŕňa podporu zapojenia európskych univerzít do ambicióznych nadnárodných aliancií, ktoré rozvíjajú dlhodobú systémovú spoluprácu v oblasti vzdelávania, výskumu a inovácií excelentnosti a poskytujú príležitosti pre trvalú akademickú mobilitu študentov, profesorov, výskumných pracovníkov a zamestnancov. |
| --- | --- |

30.

V Bruseli 28. apríla 2022

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Howard, G., Weinstein, R., Yang, Y. (2021), Do universities improve local economic resilience? (Pomáhajú univerzity zlepšovať miestnu hospodársku odolnosť?), IZA DP č. 14422, dostupné online na webovom sídle https://docs.iza.org/dp14422.pdf.

1

Do universities improve local economic resilience?

(2)  Fonseca, L., Nieth, L. (2021), The role of universities in regional development strategies: A comparison across actors and policy stages, (Úloha univerzít v stratégiách regionálneho rozvoja: porovnanie medzi aktérmi a fázami tvorby politík), in: European Urban and Regional Studies, ročník 22, č. 3; Goddard, J, Puukka, J. (2008), The engagement of higher education institutions in regional development: an overview of the opportunities and challenges (Zapojenie inštitúcií vysokoškolského vzdelávania do regionálneho rozvoja: prehľad príležitostí a výziev), in: Higher Education Management and Policy, , ročník 20, č. 2, s. 11 – 41.

2

The role of universities in regional development strategies: A comparison across actors and policy stages

European Urban and Regional Studies

The engagement of higher education institutions in regional development: an overview of the opportunities and challenges

Higher Education Management and Policy

(3)  Chirca, A., Lazar, D.T. (2021), Cluj-Napoca without students: an estimation of the gap in the city’s economy, (Kluž bez študentov, odhad výpadku príjmov pre hospodárstvo mesta), in: Transylvanian Review of Administrative Sciences, č. 66E, s. 44 – 59.

3

Cluj-Napoca without students: an estimation of the gap in the city’s economy

(4)  Goddard, J., Vallance, P. (2014), The university and the city (Univerzita a mesto), in: Higher Education, ročník 68, č. 2, s. 319–321.

4

The university and the city

Higher Education

(5)  Liddle J., Addidle G.D. (2022), The Changing Role of Universities in Society: Key Influences in The Role of Universities and HEIs in the Vulnerability Agenda. Rethinking University-Community Policy Connections (Meniaca sa úloha univerzít v spoločnosti: kľúčové vplyvy na úlohu univerzít a zariadení vysokoškolského vzdelávania v programe týkajúcom sa zraniteľnosti. Prehodnotenie politického prepojenia medzi univerzitami a komunitou) Palgrave Macmillan, Cham. https://doi.org/10.1007/978-3-030-89086-5_3.

5

The Changing Role of Universities in Society: Key Influences in The Role of Universities and HEIs in the Vulnerability Agenda. Rethinking University-Community Policy Connections

(6)  Myklebust, J.P., Smidt, H. (2021), What is the role of universities in global upskilling? (Aká je úloha univerzít v rámci globálneho zvyšovania úrovne zručností?), University World News, dostupné online na webovom sídle https://www.universityworldnews.com/post.php?story=20210129110449887.

6

What is the role of universities in global upskilling?

(7)  Hammerbauer, M., Pavletić, P., Vespa, M. (2021) Brain drain in higher education in European context, Final report ESC41 (Únik mozgov vo vysokoškolskom vzdelávaní v európskom kontexte; záverečná správa – ESC41), dostupné online na webovom sídle https://www.esu-online.org/wp-content/uploads/2021/03/Brain-Drain-final-report-ESC41-Google-Docs.pdf.

7

Brain drain in higher education in European context, Final report ESC41

(8)  Reichert, S. (2019), The Role of Universities in Regional Innovation Ecosystems, EUA Study (Úloha univerzít v regionálnych inovačných ekosystémoch, štúdia Európskeho združenia univerzít), dostupné online na webovom sídle ttps://www.eua.eu/downloads/publications/eua%20innovation%20ecosystem%20report_final_digital.pdf.

8

The Role of Universities in Regional Innovation Ecosystems, EUA Study

(9)  Jackson, N. J. (2011) Learning for a complex world: A lifewide concept of learning, education and personal development (Učenie pre komplexný svet: celoživotná koncepcia učenia, vzdelávania a osobného rozvoja). Bloomington, IN: Author House; Williams, S., Dodd, L. J., Steele, C., & Randall, R. (2015), A systematic review of current understandings of employability (Systematické prehodnocovanie súčasného vnímania zamestnateľnosti), in: Journal of Education and Work, ročník 29, č. 8, s. 877 – 901.

9

Learning for a complex world: A lifewide concept of learning, education and personal development

A systematic review of current understandings of employability

Journal of Education and Work

---

| 5.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 301/56 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 301/56

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Budúca štátna pomoc v odvetviach poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach

(2022/C 301/10)

| Spravodajca: | Guido MILANA (IT/SES), poslanec zastupiteľstva obce Olevano Romano |
| --- | --- |

Spravodajca:

Guido MILANA (IT/SES), poslanec zastupiteľstva obce Olevano Romano

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV,

| 1. | víta nedávne nové návrhy Európskej komisie týkajúce na poskytovania štátnej pomoci v poľnohospodárstve, ktoré sa budú uplatňovať od 1. januára 2023; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripomína, že v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa ustanovuje, že štátna pomoc poskytnutá podnikom, ktorá by narúšala hospodársku súťaž medzi členskými štátmi, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pričom v uvedenom článku sa zároveň stanovuje niekoľko výnimiek; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripomína, že v prípade odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vidieckych oblastí Komisia posudzuje existenciu takéhoto narušenia, pričom pri svojej analýze vychádza z usmernení o štátnej pomoci v odvetviach poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach, ktoré sa vzťahujú na programové obdobie 2014 – 2022; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poukazuje na to, že v článku 81 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 (1) o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka sa ustanovuje, že financovanie opatrení, na ktoré sa nevzťahuje príloha I ZFEÚ, sa musí realizovať prostredníctvom pravidiel štátnej pomoci; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že zosúladením oboch textov sa zabezpečuje, aby sa pravidlá štátnej pomoci uplatňovali počas rovnakého časového obdobia ako pravidlá rozvoja vidieka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konštatuje, že na tento účel Komisia v roku 2019 začala konzultáciu a že jej výsledky sa uvádzajú v pracovnom dokumente SWD(2021) 107 final (2); |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripomína, že Európsky parlament a Rada EÚ medzičasom schválili nariadenia o novej spoločnej poľnohospodárskej politike, najmä nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2115 (3), ktorým sa stanovujú pravidlá podpory strategických plánov a v ktorom sa zohľadnilo stanovisko Výboru regiónov na tému novej spoločnej poľnohospodárskej politike (SPP); |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že nové návrhy týkajúce sa poskytovania štátnej pomoci musia prihliadať na novú SPP a budú s ňou musieť byť aj naďalej v súlade; |
| --- | --- |

8.

| 9. | upozorňuje na to, že od poľnohospodárskych podnikov sa bude vyžadovať, aby vykonávali stratégie Zelenej dohody, najmä stratégiu EÚ v oblasti biodiverzity a stratégiu „z farmy na stôl“; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že poľnohospodárskym a lesným podnikom, a to najmä menším podnikom, ktoré sa nachádzajú v strategických častiach území a zohrávajú úlohu pri ochrane a zachovaní územia, je nevyhnutné pomôcť pri zelenej transformácii; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žiada Komisiu, aby pri dovážaných výrobkoch požadovala plnenie európskych výrobných noriem a reciprocitu alebo zrkadlové doložky, rovnako ako sa to vyžaduje od výrobcov z EÚ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Komisiu, aby zvýšila mieru kontrol na hraniciach a požadovala postupy, ako je ošetrenie dovážaných výrobkov chladom; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripomína, že sa už vyjadril k týmto dvom stratégiám vo svojom stanovisku na tému Biologicky rozmanité mestá a regióny po roku 2020 v kontexte 15. konferencie zmluvných strán Dohovoru OSN o biologickej diverzite a budúcej stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 (4) a vo svojom stanovisku na tému Od výrobcu k spotrebiteľovi (z farmy na stôl): miestny a regionálny rozmer (5); |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzdvihuje zásadnú úlohu, ktorú zohrávajú miestne samosprávy pri definovaní a riadení niektorých postupov súvisiacich s náhradou určitých druhov pomoci, najmä pomoci súvisiacej s riadením rizík v poľnohospodárstve; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripomína, že regióny, provincie a obce sa nielen zúčastňujú na vypracúvaní národných strategických plánov stanovených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2115, ale sú aj príjemcami intervencií v záujme rozvoja vidieka a v rámci iniciatívy LEADER prispievajú k vymedzeniu prístupu zdola nahor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konštatuje, že od roku 2014 do roku 2019 sa štátna pomoc poskytnutá v odvetví poľnohospodárstva na európskej úrovni znížila zo 7,6 miliardy na 6 miliárd, avšak počas obdobia pandémie ochorenia COVID-19 sa zvýšila; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poukazuje na to, že počas tohto obdobia sa výroba v poľnohospodárskych a agropotravinárskych podnikoch a v lesnom hospodárstve nikdy nezastavila a že tieto podniky zabezpečovali riadne zásobovanie tak, ako sa stanovuje v článku 39 ZFEÚ; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že vojna medzi Ruskom a Ukrajinou spôsobila nestabilitu na trhoch so surovinami a dodávok potravín; |
| --- | --- |

18.

| 19. | upozorňuje na úlohu, ktorú by v tomto ohľade mala zohrávať SPP pri zabezpečovaní sebestačnosti a zaisťovaní potravinovej bezpečnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pripomína, že toto zásobovanie bolo možné aj vďaka možnosti získať pomoc, ktorú Komisia stanovila ad hoc v reakcii na hospodársku krízu spôsobenú pandémiou ochorenia COVID-19; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ďalej konštatuje, že väčšina štátnej pomoci s výnimkou osobitnej pomoci v súvislosti s krízou spôsobenou ochorením COVID-19 bola poskytnutá najmä v rámci plánov rozvoja vidieka, a najmä na opatrenia mimo cieľov uvedených v prílohe I k ZFEÚ (poľnohospodárske výrobky); |
| --- | --- |

21.

| 22. | konštatuje, že postup zahrnutia štátnej pomoci do programov rozvoja vidieka bol zložitý; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poukazuje na to, že aj keď nariadenie (EÚ) č. 1305/2013 o podpore z EPFRV na dosiahnutie cieľov rozvoja vidieka a usmernenia o štátnej pomoci v odvetviach poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach na roky 2014 až 2020 sú veľmi podobné, intervencie v záujme rozvoja vidieka sa nie vždy úplne zhodujú s intervenciami, na ktoré sa vzťahujú pravidlá štátnej pomoci; |
| --- | --- |

23.

| 24. | berie na vedomie skutočnosť, že z konzultácií, ktoré začala Komisia, vyplynulo, že niektoré aspekty súčasných pravidiel štátnej pomoci sú už zastarané; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podčiarkuje, že cieľ zaistiť rovnaké podmienky pre všetky podniky Európskej únie zostáva jedným zo základných cieľov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | konštatuje, že niektoré intervencie, najmä pokiaľ ide o riadenie rizík, by sa mali zachovať a mali by byť primerané; |
| --- | --- |

26.

| 27. | konštatuje, že pomoc v odvetví lesného hospodárstva sa využívala najmä na intervencie v záujme rozvoja vidieka a že vzhľadom na dôležitú úlohu, ktorú zohrávajú lesy, bude potrebné uľahčiť jej vykonávanie; |
| --- | --- |

27.

| 28. | považuje za nevyhnutné podporovať poľnohospodárske a lesné podniky v zelenej transformácii, a to najmä mikropodniky, miestnych drobných poľnohospodárov a miestne krátke potravinové dodávateľské reťazce, a to aj vzhľadom na vysoké ceny potravín a výrobné faktory, ako sú energia a hnojivá, ktoré ešte zhoršila vojna na Ukrajine, keďže uvedené subjekty by samy nedokázali zvládnuť tieto dôsledky. V tejto súvislosti víta oznámenie Európskej komisie „Zaistenie potravinovej bezpečnosti a posilnenie odolnosti potravinových systémov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | navrhuje zjednotiť kritériá týkajúce sa povinností v oblasti informovania a propagácie, najmä pokiaľ ide o lehoty na oznamovanie režimov pomoci, na ktoré sa vzťahujú nariadenia o výnimkách; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje, že práve schválená reforma SPP vychádza zo zásady subsidiarity, a preto je dôležité, aby aj pravidlá štátnej pomoci dodržiavali túto zásadu bez toho, aby pritom poškodzovali hospodársku súťaž medzi poľnohospodármi z rôznych členských štátov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | považuje za nevyhnutné zachovať túto zásadu subsidiarity, najmä pokiaľ ide o úlohu miestnych samospráv, ktoré sú najbližšie k územným subjektom, ktoré zohrávajú zásadnú úlohu pri riadení intervencií na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

31.

Preto navrhuje:

Zjednodušenie

| 32. | nevyžadovať od členských štátov, aby každoročne zasielali oznámenia o udalostiach porovnateľných s prírodnými katastrofami alebo so škodami spôsobenými chorobami zvierat alebo rastlín alebo škodlivými organizmami. Keďže ich takto klasifikovali národné orgány, nevyžadujú sa pri nich ďalšie oznámenia Komisii; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nezaväzovať členské štáty, aby zverejňovali informácie o jednotlivých príjemcoch pomoci nižšej ako 75 000 EUR na poľnohospodársku výrobu a nižšej ako 500 000 EUR na spracovanie a odbyt poľnohospodárskych výrobkov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nekomplikovať postupy týkajúce sa časti spoločného posudzovania notifikovanej pomoci; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ustanoviť možnosť poskytnúť investičnú pomoc na základe nariadenia o skupinovej výnimke (6) aj v súvislosti s výrobkami z jedného odvetvia, najmä ak je určená na kompenzáciu následkov udalostí porovnateľných s prírodnými katastrofami alebo škôd spôsobených chorobami zvierat alebo rastlín alebo škodlivými organizmami; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zaviesť tzv. „prístup jedného okienka“ pre oznamovanie štátnej pomoci v národných strategických plánoch uvedených v nariadení (EÚ) 2021/2115; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vymedziť lex specialis pre uplatňovanie nariadenia o pomoci de minimis v poľnohospodárstve vzhľadom na veľké rozdiely medzi odvetvím poľnohospodárstva a ostatnými odvetviami. Požaduje sa najmä zvýšenie stropu de minimis na 50 000 EUR počas trojročného obdobia a stanovenie sumy (napr. 1 000 EUR), pod ktorou by sa nariadenie de minimis (veľmi malé sumy pomoci) neuplatňovalo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zmeniť nariadenie o pomoci de minimis v prípade odvetvia poľnohospodárstva tak, aby sa zjednodušilo, najmä aby sa odstránila požiadavka týkajúca sa kontroly jediného podniku; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ponechať vymedzenie pojmu „podnik v ťažkostiach“ na členské štáty; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zjednodušiť administratívne postupy pre pomoc poskytovanú miestnym samosprávam, najmä ak sú tieto príjemcami intervencií v súvislosti so štátnou pomocou. Predovšetkým sa požaduje, aby sa neposudzovali ako veľké podniky; |
| --- | --- |

40.

| 41. | stanoviť jednoduchšie postupy, aby orgány územnej samosprávy mohli v prvom rade zabezpečovať svoje potreby a riadiť núdzové situácie; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zjednodušiť postupy poskytovania štátnej pomoci na reklamné a propagačné akcie, najmä NEPOVAŽOVAŤ za pomoc všeobecné inštitucionálne propagačné činnosti, ktoré neodkazujú na konkrétne značky a nenabádajú spotrebiteľov na kúpu výrobku; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zjednodušené náklady sa v súčasnosti považujú za zlučiteľné s pravidlami štátnej pomoci len vtedy, ak sa na ne vzťahujú opatrenia pomoci, ktoré sú spolufinancované zo zdrojov EÚ. Požaduje sa, aby sa využívalo zjednodušené vykazovanie nákladov bez ohľadu na prítomnosť európskeho spolufinancovania. Zdá sa, že neexistuje žiadne vhodné odôvodnenie naďalej využívať rozličné metódy výpočtu oprávnených nákladov podľa finančného zdroja pokrytia režimov pomoci; |
| --- | --- |

43.

Ekologizácia

| 44. | pomôcť poľnohospodárskym a lesným podnikom, najmä mikropodnikom, pri zelenej transformácii; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zabezpečiť primeranú flexibilitu pri uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci v prípade krízy (napr. v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 a vojny na Ukrajine) stanovením primeraných a konzistentných stropov pomoci, aby poľnohospodári mohli naďalej vyrábať potraviny a spotrebitelia ich mohli nakupovať za spravodlivé maloobchodné ceny. Na tento účel sa musia zjednodušiť aj postupy vykonávania a poskytovania pomoci a zároveň sa musí znížiť administratívna záťaž, najmä pokiaľ ide o konečných príjemcov; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zjednodušiť určité postupy poskytovania štátnej pomoci na investície do výroby energie z obnoviteľných zdrojov, najmä pokiaľ ide o rozsah stimulačného účinku; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zaviesť vyššiu mieru investícií pre poľnohospodárske malé a stredné podniky (MSP) investujúce do zelenej transformácie; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vytvoriť ad hoc pomoc pre intervencie súvisiace s uhlíkovým poľnohospodárstvom, ktorou by sa odmeňovali poľnohospodári za vykonávanie tejto dôležitej úlohy; |
| --- | --- |

48.

| 49. | domnieva sa, že fragmentácia poľnohospodárskych podnikov je negatívnym faktorom znemožňujúcim pretrvanie na trhu a iniciovanie zelenej transformácie, do ktorej sa má poľnohospodárstvo zapojiť; |
| --- | --- |

49.

Územná súdržnosť

| 50. | považuje za nevyhnutné nanovo vymedziť pojem MSP v odvetví poľnohospodárstva prehodnotením definície mikropodniku uvedenej v článku 2 ods. 3 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 702/2014 s cieľom vytvoriť definíciu ad hoc pre odvetvie poľnohospodárstva vzhľadom na jeho špecifický charakter, a preto navrhuje vymedziť nový druh mikropodniku v poľnohospodárstve; |
| --- | --- |

50.

| 51. | podporovať malé a stredné poľnohospodárske a lesné podniky v horských a vnútrozemských oblastiach, ako aj v najvzdialenejších regiónoch, ktoré plnia úlohu ochrany a zachovania územia; |
| --- | --- |

51.

| 52. | udeľovať odmenu za zachovanie a ochranu biotopov malým a stredným poľnohospodárskym podnikom, ktoré spĺňajú kritériá uvedené v bode 50 a ktoré sa nachádzajú v horských, vnútrozemských alebo znevýhodnených oblastiach vymedzených členskými štátmi v ich národných strategických plánoch; |
| --- | --- |

52.

| 53. | žiada tiež, aby podniky, ktoré sa nachádzajú vo vysokohorských oblastiach, mali možnosť kúpiť pôdu za sumu presahujúcu 10 % celkových oprávnených výdavkov na príslušnú operáciu, ako sa stanovuje v článku 73 ods. 3 písm. c) nariadenia (EÚ) 2021/2115, s cieľom umožniť pozemkové úpravy potrebné na to, aby boli tieto podniky ekonomicky aktívne a aby vykonávali úlohy ochrany a zachovania územia; |
| --- | --- |

53.

| 54. | umožniť odvetviu lesného hospodárstva uplatňovať postup oslobodenia od notifikačnej povinnosti aj v prípade intervencií stanovených v národných strategických plánov; |
| --- | --- |

54.

| 55. | takisto v prípade odvetvia lesného hospodárstva umožniť, aby sa intervencie v oblasti infraštruktúry automaticky NEPOVAŽOVALI za pomoc, ak sa týkajú neproduktívnych investícií; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zmeniť súčasné pravidlá riadenia rizík, najmä znížením prahovej hodnoty pre škody pri vymedzení udalostí porovnateľných s prírodnými katastrofami na 20 %, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/2115; |
| --- | --- |

56.

| 57. | stanoviť zvýšenie prahovej hodnoty náhrady pre dotované poistenie a iné nástroje riadenia rizík, ako sa stanovuje v článku 76 nariadenia (EÚ) 2021/2115. Táto prahová hodnota by mala byť kompatibilná so zachovaním súčasných nákladov poľnohospodárskych podnikov na poistenie; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pomoc na náhradu škôd spôsobených chránenými zvieratami by sa mala oslobodiť od notifikačnej povinnosti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | umožniť, aby sa v prípade takýchto škôd poskytla náhrada za stratu príjmu, ako už bolo stanovené v prípade škôd, ktoré majú za následok stratu výrobných nástrojov; |
| --- | --- |

59.

| 60. | umožniť, aby sa okrem škôd spôsobených chránenými zvieratami stanovila aj náhrada za iné zvieratá, pričom za definíciu takýchto zvierat budú zodpovedať národné orgány a orgány miestnej a regionálnej samosprávy vzhľadom na rozdielny výskyt v jednotlivých krajinách; |
| --- | --- |

60.

| 61. | NEPOVAŽOVAŤ za pomoc inštitucionálne propagačné akcie, ktoré neodkazujú na konkrétne značky. |
| --- | --- |

61.

| 62. | mala by sa poskytnúť primeraná podpora na založenie podniku pre nepoľnohospodárske činnosti vo vidieckych oblastiach, pričom by sa zosúladila maximálna pomoci s podobným stropom pri zakladaní poľnohospodárskych podnikov (100 000 eur). Nie je dôvod na to, aby sa rozlišovalo spôsobom, ktorý znevýhodňuje diverzifikáciu v nepoľnohospodárskych podnikoch, keďže aj tak ide o veľmi malé sumy; |
| --- | --- |

62.

| 63. | s cieľom pomôcť MSP, ktoré využívajú projekty miestneho rozvoja vedeného komunitou alebo projekty operačných skupín, odporúča:






  — | rozšíriť rozsah pôsobnosti na miestne samosprávy, miestne akčné skupiny, univerzity a iné subjekty bez ohľadu na ich veľkosť vzhľadom na značnú rôznorodosť týchto projektov, do ktorých sú zapojené mnohé rôzne spolupracujúce subjekty, |
| --- | --- | --- |

63.

—

rozšíriť rozsah pôsobnosti na miestne samosprávy, miestne akčné skupiny, univerzity a iné subjekty bez ohľadu na ich veľkosť vzhľadom na značnú rôznorodosť týchto projektov, do ktorých sú zapojené mnohé rôzne spolupracujúce subjekty,

| — | zvýšiť celkovú sumu maximálnej pomoci poskytnutej na projekt na 300 000 EUR v prípade participatívnych projektov miestneho rozvoja a 500 000 EUR v prípade projektov operačných skupín Európskeho inovačného partnerstva; |
| --- | --- |

—

zvýšiť celkovú sumu maximálnej pomoci poskytnutej na projekt na 300 000 EUR v prípade participatívnych projektov miestneho rozvoja a 500 000 EUR v prípade projektov operačných skupín Európskeho inovačného partnerstva;

V Bruseli 28. apríla 2022

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 zo 17. decembra 2013 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 487).

1

(2)  Pozri pracovný dokument útvarov Komisie Evaluation of the instruments applicable to State aid in the agricultural and forestry sectors and in rural areas.

2

Evaluation of the instruments applicable to State aid in the agricultural and forestry sectors and in rural areas

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2115 z 2. decembra 2021, ktorým sa stanovujú pravidlá podpory strategických plánov, ktoré majú zostaviť členské štáty v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (strategické plány SPP) a ktoré sú financované z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), a ktorým sa zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 a (EÚ) č. 1307/2013 (Ú. v. EÚ L 435, 6.12.2021, s. 1).

3

(4)  Ú. v. EÚ C 440, 18.12.2020, s. 20.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 37, 2.2.2021, s. 22.

5

(6)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 702/2014 z 25. júna 2014, ktorým sa určité kategórie pomoci v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach vyhlasujú za zlučiteľné s vnútorným trhom pri uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ L 193, 1.7.2014, s. 1).

6

---

| 5.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 301/61 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 301/61

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Stratégia EÚ pre lesy do roku 2030

(2022/C 301/11)

| Spravodajca: | Joan CALABUIG RULL (ES/SES), regionálny tajomník pre Európsku úniu a vonkajšie vzťahy, vláda autonómneho spoločenstva Valencia |
| --- | --- |

Spravodajca:

Joan CALABUIG RULL (ES/SES), regionálny tajomník pre Európsku úniu a vonkajšie vzťahy, vláda autonómneho spoločenstva Valencia

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (VR)

Všeobecné pripomienky

| 1. | víta skutočnosť, že v stratégii EÚ pre lesy sa stanovuje politický rámec na obhospodarovanie a ochranu európskych lesov s cieľom zlepšiť ich ekosystémové služby, zabezpečiť živobytie, najmä vo vidieckych oblastiach, a prispieť k lesnému biohospodárstvu založenému na udržateľnom obhospodarovaní lesov ako multifunkčnom nástroji blízkom prírode, a to kombináciou regulačných a finančných opatrení v pláne do roku 2030; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zastáva názor, že stratégia EÚ pre lesy do roku 2030, ktorá nahrádza stratégiu lesného hospodárstva prijatú v roku 2013 (1) a vyhodnotenú v roku 2018 (2), stanovuje rámec pre európsku spoluprácu v oblasti lesov, pričom zdôrazňuje, že udržateľné obhospodarovanie lesov má kľúčový význam pre zabezpečenie blahobytu a živobytia občanov, ako aj pre ochranu biodiverzity a ekosystémov odolných voči zmene klímy; |
| --- | --- |

2.

| 3. | oceňuje posúdenie a nápravu niektorých izolovaných lesníckych postupov v určitých regiónoch s cieľom chrániť biodiverzitu, ale aj kvalitu pôdy a vody a odolnosť voči narušeniam v dôsledku zmeny klímy (nedostatok vody, víchrice a sneh, škodcovia a lesné požiare); |
| --- | --- |

3.

| 4. | uznáva ústrednú úlohu ekosystému lesov v Európskej zelenej dohode (3), Európskom klimatickom pakte (4), európskom právnom predpise v oblasti klímy (5) a stratégii v oblasti biodiverzity do roku 2030 (6) a zdôrazňuje, že rôzne lesné odvetvia – vrátane tých, ktoré využívajú prínosy nesúvisiace s ťažbou dreva – môžu a musia prispievať k udržateľnému, klimaticky neutrálnemu a sociálnoekonomicky konkurencieschopnému obehovému biohospodárstvu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konštatuje, že odvetvie lesného hospodárstva bolo vynechané z prvej správy expertnej platformy pre environmentálne kritériá európskej taxonómie vzhľadom na skutočnosť, že lesy sú citlivým odvetvím, v ktorom je ťažké nájsť rovnováhu medzi rôznymi potrebami a záujmami zainteresovaných strán. Zároveň konštatuje, že stanovisko expertnej skupiny nie je pre Európsku komisiu záväzné; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva Komisiu, aby v súvislosti s cieľmi v oblasti klímy a biodiverzity a cieľmi lesného biohospodárstva konala vyváženým, environmentálne, sociálne a hospodársky spravodlivým spôsobom, čo je jedným zo základných pilierov Európskej zelenej dohody; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že členské štáty a miestne a regionálne samosprávy s právomocami v oblasti lesov vypracovali a zaviedli národné a/alebo regionálne stratégie, politiky, programy a nástroje zamerané na udržateľné obhospodarovanie lesov. Vyzdvihuje preto potrebu spolupráce a konštruktívneho dialógu medzi členskými štátmi, Komisiou, zainteresovanými stranami a občianskou spoločnosťou v lesných oblastiach; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že vďaka širokej škále ekosystémových služieb vrátane tých, ktoré nesúvisia s ťažbou dreva, prinášajú lesy celej spoločnosti mnohoraký úžitok. Rozhodnutia týkajúce sa lesov sú preto dôležité pre celý rad občanov a správcov lesov; |
| --- | --- |

8.

Potreba posilniť dialóg so zainteresovanými stranami z oblasti lesov, s miestnymi a regionálnymi samosprávami, členskými štátmi a Komisiou

| 9. | sa domnieva, že stanovenie rámca a spoločných cieľov na európskej úrovni je veľmi pozitívne, ale naliehavo žiada, aby sa zabránilo akémukoľvek oslabeniu subsidiarity a úlohy členských štátov v tejto oblasti vzhľadom na rozmanitosť lesov v Európe, a to uplatňovaním väčšmi prispôsobeného regionálneho prístupu. VR sa tiež stotožňuje s názorom, že hoci sa „politika v oblasti lesov“ v zmluvách neuvádza medzi výslovnými právomocami EÚ, Únia má širokú škálu právomocí v súvisiacich oblastiach, ktoré uplatňuje v právnych textoch o otázkach lesného hospodárstva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poukazuje aj na to, že obhospodarovanie lesov má významný vplyv najmä v riedko osídlených a vnútrozemských oblastiach, kde sú odvetvia súvisiace s lesným hospodárstvom základným zdrojom obživy; |
| --- | --- |

10.

| 11. | odporúča zintenzívniť komunikáciu, dialóg a zapojenie členských štátov, miestnych a regionálnych samospráv a zainteresovaných strán (verejných a súkromných vlastníkov, profesijných združení, podnikov lesného hospodárstva, odborníkov na ochranu prírody, výskumných pracovníkov vrátane klimatológov atď.) do prípravy dokumentov, ako to bolo pri predchádzajúcich stratégiách, s cieľom dosiahnuť čo najširší konsenzus medzi všetkými zainteresovanými stranami, ktoré majú záujem na tom, aby naše lesy prinášali úžitok, keďže sa nazdáva, že predbežná diskusia s existujúcimi participačnými orgánmi bola obmedzená a možno ju zlepšiť. Došlo však k opaku a bol predložený záverečný dokument s odôvodnením, že veľká časť navrhnutého obsahu už bola uvedená v stratégii v oblasti biodiverzity; |
| --- | --- |

11.

| 12. | odporúča, aby sa do vykonávania tejto stratégie zapojili zainteresované strany, ktorých sa opatrenia stratégie EÚ pre lesy osobitne týkajú (regionálne a miestne samosprávy, občianska spoločnosť a podniky), aby sa minimalizovala administratívna záťaž, najmä pre vlastníkov lesov a podniky, ale aj pre miestne a regionálne samosprávy; |
| --- | --- |

12.

Potreba dosiahnuť konsenzus na európskej úrovni

| 13. | vyjadruje poľutovanie nad absenciou politického konsenzu v EÚ, keďže v posledných týždňoch/mesiacoch bolo možné pozorovať narastajúcu kritiku stratégie EÚ pre lesy v jej súčasnom znení, či už prostredníctvom vyhlásení orgánov Únie ako Európsky hospodársky a sociálny výbor (stanovisko NAT/831 na tému Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ do roku 2030 (7)), viacerých národných a regionálnych vlád a politických strán, ktoré ich podporujú, poslancov Európskeho parlamentu z rôznych politických skupín a zástupcov odvetvia lesného hospodárstva (združení verejných a súkromných vlastníkov lesov, lesných správ miestnych a regionálnych samospráv, podnikateľských združení, národných a regionálnych odvetvových platforiem); |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa nerealizovali závery Rady o budúcej posilnenej spolupráci v EÚ vypracované počas nemeckého predsedníctva, pričom sa navrhuje prístup zhora nadol, neprihliada sa dostatočne na existujúce štruktúry (napr. regionálne/národné inventáre lesov), stanovujú sa len špecifikácie a opatrenia zo strany Komisie, ktorá nie je zodpovedná za politiku lesného hospodárstva, a nebol dostatočne zapojený ani príslušný poradný výbor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uznáva celkové ciele tejto stratégie zamerané na zabezpečenie osvedčených postupov v oblasti obhospodarovania lesov v členských štátoch a regionálnych a miestnych samosprávach, ale upozorňuje Komisiu na potrebu nájsť rovnováhu medzi environmentálnymi, sociálnymi a hospodárskymi funkciami obhospodarovania vrátane ochrany ako spôsobu obhospodarovania lesov, a zdôrazňuje, že je dôležité rešpektovať a zachovávať rozmanitosť lesov a postupov plánovania a udržateľného obhospodarovania lesov a periodicitu ich obnovy v členských štátoch a regionálnych a miestnych samosprávach; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konštatuje, že pokiaľ ide o kľúčových aktérov v odvetví lesného hospodárstva (súkromní a verejní vlastníci, odborníci, podniky a veľká časť vedeckej komunity v oblasti lesného hospodárstva), prístup stratégie EÚ pre lesy úplne nezodpovedá realite v teréne, čo naznačuje, že postupy udržateľného obhospodarovania lesov zrejme nie sú nasmerované správne, a preto by sa mali výrazne zmeniť; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uznáva, že údaje poukazujú na pokles biodiverzity na niektorých územiach, ako aj na nedostatočnú ochranu biotopov sústavy Natura 2000, najmä z dôvodu chýbajúceho primeraného stimulačného rámca pre ich správcov (ceny, odmeňovanie externalít, regionálne prispôsobený a racionálny regulačný rámec), čo sú kľúčové aspekty, ktoré by sa mali riešiť prostredníctvom stratégie EÚ pre lesy a na ktorý by mali byť z rozpočtu EÚ a členských štátov pridelené dodatočné finančné prostriedky. Požaduje, aby sa nadviazala užšia spolupráca na podporu opatrení na obnovu ekosystémov, ktorej súčasťou by boli aj ciele na obnovu poškodených lesných ekosystémov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnieva sa, že multifunkčné lesné hospodárstvo je nástrojom udržateľného obhospodarovania lesov, ktorý je dobre etablovaný vo veľkej väčšine regiónov, najmä v tých, ktoré sú najviac zasiahnuté zmenou klímy, a že vlastníci lesov a profesionáli, ktorí obhospodarujú lesy, sú vo všeobecnosti odhodlaní chrániť biodiverzitu a iné ekosystémové služby v lesoch, zmierňovať nebezpečenstvo a výskyt lesných požiarov a zároveň sa usilovať o zvýšenie ich odolnosti, životaschopnosti a rastu, vďaka čomu sú aktívnymi prispievateľmi do miestnych hospodárstiev a živobytia vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

18.

| 19. | odporúča omnoho systémovejší prístup zahŕňajúci rozmanitosť a zložitosť udržateľného obhospodarovania lesov s ukazovateľmi nad rámec podielu ťažby a prírastku dreva, vlastnícke práva a reálnu situáciu vlastníkov, odborníkov, verejných a súkromných spoločností a miestnych a regionálnych samospráv, ako aj úspechy udržateľného rozvoja dosiahnuté v európskom odvetví lesného hospodárstva a domnieva sa, že ochrana lesov sa v niektorých oblastiach nezaobíde bez podpory, aj ekonomickej, pokiaľ ide o aktívne udržateľné obhospodarovanie, ktorého cieľom je maximalizovať priaznivé externality ekosystémových služieb a zabrániť degradácii, aj environmentálnej, v súvislosti s neobhospodarovaním lesných pozemkov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | v súvislosti s biodiverzitou treba zdôrazniť, že vďaka niektorým najvzdialenejším regiónom má EÚ pralesy a amazonské a subtropické lesy, ktoré sú jedinečným laboratóriom pre vedecký výskum, špecializáciu a inováciu (napríklad farmaceutický výskum a využívanie výťažkov z rastlín). Biodiverzita týchto regiónov predstavuje takmer 80 % európskej biodiverzity a je nevyhnutná pre zachovanie ekologickej rovnováhy planéty. Miestne a regionálne samosprávy sú strážcami tohto neoceniteľného pokladu a musia mať k dispozícii adekvátnu podporu na obhospodarovanie a ochranu tejto biodiverzity; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sa domnieva, že hoci je stratégia EÚ pre lesy úzko spätá so stratégiou v oblasti biodiverzity, a preto môže v tejto súvislosti skutočne priniesť koherentnosť, mal by sa v nej zaujať iný, inkluzívnejší a systémovejší prístup v snahe účinne a dôsledne zosúladiť jej opatrenia s cieľmi spoločných politík v oblasti ekologickej transformácie a zmeny klímy, aby bolo možné dosiahnuť environmentálne a sociálne ciele EÚ, ako aj jej ciele z hľadiska rastu, a to vrátane zelených pracovných miest. Tým sa zabezpečí nevyhnutné zosúladenie stratégie EÚ pre lesy s príslušnými politikami EÚ, ktoré majú vplyv na ekologické obhospodarovanie lesov a zvýši sa potenciál odvetvia pomôcť plniť a dosiahnuť ciele udržateľného rozvoja zakotvené v Európskej zelenej dohode; |
| --- | --- |

21.

V útvaroch Komisie je potrebná väčšia horizontálnosť

| 22. | víta stratégiu EÚ pre lesy ako výsledok spoločnej práce generálnych riaditeľstiev AGRI, ENV a CLIMA, ale odporúča začleniť rôzne útvary Komisie pôsobiace v odvetví lesného hospodárstva (generálne riaditeľstvá GROW, ENER, REGIO) s cieľom zahrnúť všetky sociálne, hospodárske a environmentálne aspekty a dôsledky z hľadiska systémového a inkluzívneho prístupu, pretože v opačnom prípade môže byť prístup tejto stratégie neúplný a zaujatý; |
| --- | --- |

22.

| 23. | odporúča jasne vymedziť budúcu úlohu Stáleho lesníckeho výboru ako ústredného aktéra stratégie, aby sa vyjadrili názory odvetvia a ďalších kľúčových zainteresovaných strán a umožnilo sa aktívne a ochranné využívanie lesov v rôznych regiónoch EÚ; |
| --- | --- |

23.

| 24. | okrem toho odporúča, aby sa prihliadalo na morfologický rozmer území, pričom sú potrebné inovácie aj investície do infraštruktúry s cieľom uľahčiť logistiku a umožniť digitalizáciu zameranú na modernizáciu hodnotových reťazcov lesného hospodárstva, ktoré sú hybnou silou boja proti vyčerpaniu zdrojov a vyľudňovaniu. Zároveň je potrebný vhodný systém stimulov; |
| --- | --- |

24.

Úloha regionálnej a miestnej úrovne

| 25. | odporúča, aby sa územný rozmer lesov, ktoré sa prevažne nachádzajú vo vyľudnených regiónoch (ide o vnútrozemské oblasti s hornatým charakterom, chladným podnebím, v záplavových zónach, s neúrodnou pôdou) považoval za využívanie pôdy (nárast o 43 %), s využitím politík členských štátov a regionálnych a miestnych samospráv v oblasti obhospodarovania pôdy a vyľudňovania; |
| --- | --- |

25.

| 26. | považuje za potrebné uznať zásadu subsidiarity, ale aj spoločnú právomoc v oblasti lesov vzhľadom na rôzne právne predpisy v oblasti životného prostredia a ochranu krajiny, ktoré majú dosah na politiku lesného hospodárstva, a zohľadňovať rôzne usmernenia týkajúce sa lesov vrátane o. i. lesníckych postupov a rôzny rozsah lesov v členských štátoch v kontexte biologickej, sociálnej, hospodárskej a kultúrnej rozmanitosti lesov v jednotlivých regiónoch EÚ; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa v rámci hlavných aspektov stratégie EÚ pre lesy spoločne vymedzili zásady na úrovni EÚ. Pritom však musí byť možné určiť na úrovni jednotlivých štátov prostriedky potrebné na dosiahnutie cieľov tak, aby zodpovedali opatreniam a predpisom regionálnych a miestnych samospráv s právomocami v oblasti lesného hospodárstva, pričom zdôrazňuje, že zárukou ochrany lesov je udržateľné obhospodarovanie lesov, konkurencieschopnosť a ziskovosť odvetvia ako celku, ako aj primeraná koherentnosť politík; |
| --- | --- |

27.

Na riešenie hlavných výziev EÚ je nevyhnutná kompatibilita medzi environmentálnymi, sociálnymi a hospodárskymi funkciami lesov

| 28. | sa domnieva, že stratégia EÚ pre lesy musí dostatočne zohľadňovať význam celej škály produktov a služieb, ktoré poskytujú lesy, a preto stratégia biohospodárstva a udržateľné obhospodarovanie lesov musia zaručiť rovnováhu funkcií lesa vrátane poskytovania rôznych ekosystémových služieb. Ak sa uprednostní len jeden aspekt, rovnováha sa naruší; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje, že v lesnom hospodárstve (obhospodarovanie lesov a ťažba, priemyselné spracovanie dreva a výroba papiera) bolo v EÚ v roku 2018 zamestnaných 2,1 milióna osôb, a vytvorila sa hrubá pridaná hodnota 109 855 miliónov EUR. Okrem toho 1,2 milióna osôb pracovalo v nábytkárstve a tlačiarstve, kde sa vytvorila hrubá pridaná hodnota v prvom prípade 25 000 miliónov EUR a v druhom 31 000 miliónov EUR. V roku 2018 pôsobilo v odvetviach lesného hospodárstva 397 000 podnikov, čo predstavuje 15 % výrobných podnikov. K tomu treba pripočítať bioenergiu, výstavbu z dreva a nedrevené lesné produkty, ktoré zabezpečujú ďalšie 4 milióny pracovných miest; |
| --- | --- |

29.

| 30. | konštatuje, že základnými prvkami stratégie sú zachovanie biodiverzity, obnova ekosystémov a zvyšovanie úrovne záchytu uhlíka, no jedným z najproblematickejších bodov je chýbajúci súlad s cieľmi v oblasti klímy a udržateľného sociálno-ekonomického rastu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje sociálny rozmer lesov v EÚ, keďže 60 % lesnej plochy sa nachádza v súkromnom vlastníctve viac ako 16 miliónov vlastníkov lesov, z ktorých prevažnú väčšinu tvoria malí vlastníci nachádzajúci sa vo všetkých regiónoch, pričom v priemere ide o trinásť hektárov na vlastníka; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyjadruje názor, že zásady udržateľného obhospodarovania lesov zahŕňajú udržateľnosť z globálneho hľadiska, t. j. ekologický, hospodársky aj sociálny rozmer. Udržateľné obhospodarovanie lesov by sa preto malo chápať ako najlepší spôsob obhospodarovania lesov ich ochranou alebo ochrany lesov ich obhospodarovaním. Ide teda o spôsob, ako odstrániť túto údajnú dichotómiu medzi obhospodarovaním a ochranou, ktorá je viac zakorenená v politickej diskusii než v skutočných postupoch obhospodarovania v praxi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdôrazňuje, že lesy, ktoré vlastnia miestne a regionálne samosprávy, predstavujú približne 14 % (22 miliónov hektárov) celkovej lesnej plochy. Miestne a regionálne samosprávy sú nielen vlastníkmi lesov, ale taktiež spravujú a riadia vykonávanie politiky a rozpočet v oblasti lesného hospodárstva, presadzujú právne predpisy a podporujú udržateľné obhospodarovanie lesov súkromných vlastníkov, pričom musia rešpektovať politiku lesného hospodárstva členských štátov, ako aj iniciatívy EÚ spadajúce do rôznych sektorových politík a usilovať sa vždy spojiť environmentálne, sociálne a hospodárske funkcie lesov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | konštatuje, že v rámci diskusií, ktoré sprevádzali tento proces, sa vytvorila falošná dichotómia medzi environmentálnymi a sociálno-ekonomickými funkciami lesov, čo viedlo k zaujatosti a odklonu pozornosti od základného cieľa udržateľného rozvoja, ktorým je dlhodobá ochrana zdravia našich lesov, schopnosť riešiť klimatickú krízu odolnými ekosystémami, udržateľné riadenie zdrojov a zodpovedné a efektívne spracovanie ich výrobkov s cieľom zabezpečiť blahobyt a spôsob života miliónov európskych občanov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | odporúča posilniť obsah stratégie, pokiaľ ide o niektoré environmentálne ciele (voda, pôda, krajina) a klásť väčší dôraz na kľúčový prínos priemyselných a priemyselne spracovaných lesných produktov udržateľným spôsobom k biohospodárstvu ako základnému pilieru Európskej zelenej dohody. Pri týchto produktoch je dôležité financovať technologicky inovatívne procesy s cieľom posilniť najmä podniky prvovýroby, ktoré sú síce slabým článkom v odvetví drevospracujúceho a lesného hospodárstva, ale majú najväčší potenciál zhodnocovať miestne zdroje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | odporúča, aby sa väčší dôraz kládol na vymedzenia a opatrenia udržateľného obhospodarovania lesov zamerané na zlepšenie vodných cyklov a ochranu pôdy, najmä v stredozemských a horských ekosystémoch a upozorňuje, že je potrebné posilniť ukazovatele na zlepšenie udržateľného riadenia v lesoch, ktoré je predpokladom ich schopnosti poskytovať ekosystémové služby z dlhodobého hľadiska; |
| --- | --- |

36.

| 37. | odporúča, aby sa opätovne vymedzili ciele na lepšie zviditeľnenie a zabezpečenie udržateľnej rovnováhy a kompatibility medzi environmentálnymi, sociálnymi a hospodárskymi funkciami lesov založenými na udržateľnom a multifunkčnom obhospodarovaní lesov v rôznych lesných regiónoch (boreálne, kontinentálne, stredozemské, horské, mestské) bez toho, aby sa upustilo od ochrany biodiverzity a iných environmentálnych služieb; |
| --- | --- |

37.

| 38. | sa domnieva, že v stratégii EÚ pre lesy by sa mal klásť väčší dôraz na podporu inkluzívnosti a rovnosti v odvetví lesného hospodárstva. Nová stratégia EÚ pre lesy by mala v súlade s novou stratégiou EÚ pre rodovú rovnosť z marca 2020 podporovať rodovo spravodlivejšiu účasť na trhu práce, aby tak odvetvie lesného hospodárstva mohlo naplno využiť svoj potenciál; |
| --- | --- |

38.

| 39. | odporúča, aby sa zdôraznila úloha lesov v najodľahlejších, horských alebo znevýhodnených oblastiach, kde je percentuálny podiel lesných oblastí vyšší a kde hrozí väčšie riziko vyľudňovania, pričom hodnotové reťazce lesného hospodárstva sú v týchto oblastiach zároveň hlavnými zdrojmi zamestnania a hospodárskej činnosti v oblasti využívania lesných zdrojov a ich prvotného spracovania; |
| --- | --- |

39.

| 40. | konštatuje, že úloha lesov pri rozvoji obehového biohospodárstva je prezentovaná skôr z hľadiska rizika ako z hľadiska príležitosti, a zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú môžu zohrávať výrobky z biologických zdrojov pri dekarbonizácii prostredníctvom znižovania spotreby fosílnych palív a materiálov, čo je jeden z hlavných cieľov stanovených Komisiou; pri dekarbonizácii sa však musí zohľadniť posúdenie životného cyklu lesných produktov a uprednostniť výroba produktov s dlhou životnosťou; |
| --- | --- |

40.

| 41. | odporúča, aby sa podporovalo miestne spracovanie produktov z dreva a nedrevných lesných produktov s cieľom znížiť vplyv na životné prostredie; |
| --- | --- |

41.

| 42. | víta odporúčanie formulované na panelovej diskusii občanov v rámci Konferencie o budúcnosti Európy, v ktorom sa vyzýva, aby sa osobitný dôraz kládol na opätovné zalesňovanie vyrúbaných alebo zničených lesov a na zalesňovanie oblastí s degradovanou pôdou a aby sa podporovali zodpovednejšie riešenia na lepšie využívanie dreva (8); |
| --- | --- |

42.

| 43. | odporúča, aby sa opätovne vymedzili ciele stratégie EÚ pre lesy a jej synergie so stratégiou pre biohospodárstvo z roku 2012, ktorá bola revidovaná v roku 2018 (9), a začlenili a podporili lesné výrobky, tak z dreva (nielen stavebné drevo, ale aj biokompozitné materiály, biopalivá, drevo pre biorafinérie a výrobky s vysokou pridanou hodnotou pre chemický, potravinársky a kozmetický priemysel a parfumérie), ako aj nedrevné lesné produkty (korok, huby, lesné plody, aromatické a liečivé rastliny, živice), berúc do úvahy ich prínos k zmierňovaniu zmeny klímy prostredníctvom záchytu uhlíka počas ich celého životného cyklu a substitučný účinok vo vzťahu k iným materiálom, ktoré sú čistými emitentmi skleníkových plynov; |
| --- | --- |

43.

| 44. | odporúča opätovné vymedzenie cieľov a synergií s novým akčným plánom pre obehové hospodárstvo z roku 2020 (10), ktorý je základným pilierom Európskej zelenej dohody, pričom sa posilní zhodnocovanie a recykláciu lesných výrobkov vo všetkých ich reťazcoch spracovania a zhodnocovania odpadu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | odporúča vytvoriť systém prenosu osvedčených postupov väčšiny podnikov (optimalizované, racionálne a zodpovedné využívanie zdrojov, certifikácia spracovateľského reťazca, ekodizajn, energetická účinnosť, materiálové alebo energetické zhodnocovanie odpadu) do celého priemyselného sektora vychádzajúceho z lesného hospodárstva; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdôrazňuje, že v rámci cieľa stratégie EÚ pre lesy by sa mala uznať funkcia lesov nielen ako zachytávačov uhlíka, ale aj ako zásobárne uhlíka, ktorá by sa mohla posilniť, čím by sa výrazne prispelo k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality EÚ do roku 2050. Podčiarkuje, že pri posudzovaní substitučného efektu produktov lesného hospodárstva by mal zohľadňovať dosah v rámci celého životného cyklu, aby sa mohol oceniť celkový potenciál odvetvia lesného hospodárstva pri zmierňovaní zmeny klímy. Konštatuje, že čistý účinok zachytávania uhlíka v lesoch klesá s ich vekom; |
| --- | --- |

46.

| 47. | odporúča, aby sa pre lesy stanovili jasné definície, pričom by sa odlíšili aspoň pralesy, ktoré nikdy neboli obhospodarované (0,7 % z celkového objemu), a lesy, ktoré sa v minulosti obhospodarovali, no v posledných desaťročiach sa od toho upustilo, a to s cieľom účinne chrániť pralesy, najmä v niektorých regiónoch strednej a východnej Európy, a tiež oživiť hory, v ktorých sa upustilo od obhospodarovania, s následným rizikom lesných požiarov, chorôb a škodcov; |
| --- | --- |

47.

| 48. | sa domnieva, že bioenergia by sa mala vnímať ako príležitosť na vykonávanie činností udržateľného obhospodarovania lesov a ako obnoviteľný zdroj v súvislosti s procesmi priemyselnej transformácie a recyklácie vedľajších produktov, čo by bolo v súlade so smernicou o obnoviteľných zdrojoch energie z roku 2018 (11). Nazdáva sa, že bioenergia je dôležitá pre energetickú bezpečnosť Európy a jej nezávislosť od fosílnych palív; |
| --- | --- |

48.

| 49. | odporúča preskúmať navrhované zmeny kritérií udržateľnosti bioenergie alebo postupov lesného hospodárstva, keďže niektoré z navrhovaných opatrení môžu zvýšiť zaťaženie regionálnych a miestnych samospráv ako vlastníkov lesov a tiež ako inštitúcií zodpovedných za udržateľné obhospodarovanie lesov v mnohých členských štátoch, keďže v dôsledku obmedzení týkajúcich sa prísnej právnej ochrany 10 % lesov sa budú generovať obrovské kompenzačné platby bez jasného finančného záväzku zo strany Komisie. Mali by sa uplatňovať kritériá udržateľnosti bioenergie stanovené v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie z roku 2018; |
| --- | --- |

49.

| 50. | sa domnieva, že sociálno-ekonomická úloha odvetvia lesného hospodárstva je dôležitá pre rozvoj vidieka a miestnych hospodárstiev v mnohých regiónoch, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že stratégia EÚ pre lesy nestanovuje za jeden zo svojich prioritných cieľov jasné a jednoznačné posilnenie využívania zdrojov dreva a nedrevných lesných produktov, ani ich priemyselnú transformáciu európskymi podnikmi (z prevažnej väčšiny MSP, ktoré sa nachádzajú vo vidieckych regiónoch), a to na základe udržateľného obhospodarovania lesov a v rámci ekologického biohospodárstva; |
| --- | --- |

50.

| 51. | sa domnieva, že je potrebné, aby sa v rámci stratégie EÚ pre lesy podporovalo a posilňovalo vzdelávanie zamerané na udržateľné obhospodarovanie lesov vo všetkých oblastiach, a to najmä v školách a organizáciách občianskej spoločnosti, ale aj prostredníctvom mediálnych kampaní, s cieľom doplniť vedomosti európskych občanov o postupoch udržateľného obhospodarovania lesov a jeho trojakom ekologickom, hospodárskom a sociálnom rozmere; |
| --- | --- |

51.

| 52. | sa domnieva, že stratégia by mala zahŕňať medzinárodný rozmer zameraný na zastavenie globálneho odlesňovania a straty biodiverzity s využitím skúseností, prenosu poznatkov a osvedčených postupov v rámci udržateľného obhospodarovania lesov vykonávaného v členských štátoch a prevažnej väčšine miestnych a regionálnych samospráv. V tejto súvislosti víta návrh nariadenia Komisie o sprístupnení určitých komodít a výrobkov spojených s odlesňovaním a degradáciou lesov na trhu Únie a o ich vývoze z Únie, ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 995/2010 (12), ktorého cieľom je obmedziť dovoz komodít spojených s odlesňovaním a degradáciou lesov na celom svete. Zároveň zdôrazňuje, že návrh dopĺňa Tabuľka subsidiarity (13), ktorá poskytuje dôkladnú analýzu otázok v oblasti subsidiarity; |
| --- | --- |

52.

Potreba dosiahnuť konsenzus na vedecko-technickej úrovni

| 53. | odporúča, aby sa v stratégii EÚ pre lesy vyzdvihli osvedčené postupy hospodárenia v európskych lesoch, ktorými sa za posledné desaťročia dosiahli dobré výsledky (nepretržité rozširovanie lesnej plochy, rast úrovne záchytu uhlíka, rozširovanie chránených oblastí a ekosystémov, rozsiahlejšie využívanie, rozvoj zodpovedných podnikov a priemyselných odvetví, zlepšenie odbornej prípravy v oblasti udržateľného obhospodarovania lesov, ako aj prípravy zamestnancov lesných závodov) a aby sa v stratégii výslovne uznalo toto úsilie, vďaka ktorému sa EÚ celosvetovo dostala do popredia, pokiaľ ide o najlepšie postupy v oblasti lesného hospodárstva a je príkladom pre ostatné krajiny; |
| --- | --- |

53.

| 54. | žiada, aby sa dodržiavali vymedzenia udržateľného obhospodarovania lesov a najmä vymedzenia iniciatívy FOREST EUROPE vyplývajúce z medzinárodných záväzkov prijatých EÚ a jej členskými štátmi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | odporúča uskutočniť ďalšie štúdie o plánovaní možného vykonávania, aby sa predišlo prelínaniu s existujúcimi systémami, a objasniť synergie, pridanú hodnotu a pomer nákladov a prínosov, ktoré môže ponúknuť navrhovaná certifikácia prírode blízkeho hospodárenia v lesoch a nezávislé osvedčenie EÚ, ako aj strategické plány lesného hospodárstva, v kontexte medzinárodne uznávaných a etablovaných systémov certifikácie lesov (PEFC, FSC) a stratégií, plánov a programov udržateľného obhospodarovania lesov, ktoré sú už k dispozícii v členských štátoch a regionálnych a miestnych samosprávach; takisto nie je jasné, či by nový systém mal byť povinný alebo dobrovoľný, a ani právny základ, podľa ktorého by sa takéto opatrenia vykonávali; |
| --- | --- |

55.

| 56. | požaduje, aby sa jasne spomenul celý rad prínosov lesa, ktoré nesúvisia s ťažbou; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzýva na preskúmanie a analýzu hodnotení vypracovaných vedeckými pracovníkmi v oblasti lesníctva vrátane lesných ekológov v celej Európe, ktorí varujú, že navrhované politiky nemusia dostatočne zohľadňovať potenciálny nárast rizík súvisiacich s veľkými narušeniami (požiare, víchrice, silné sneženie a škodcovia), pričom osobitná pozornosť by sa mala venovať lesom, ktoré sú mimoriadne citlivé na núdzovú situáciu v oblasti klímy; |
| --- | --- |

57.

| 58. | navrhuje, aby sa na základe dôsledného vedeckého a technického prístupu dosiahol väčší konsenzus o tom, na akých predpokladoch spočíva stratégia EÚ pre lesy aj stratégia v oblasti biodiverzity, a to so zapojením reprezentatívnej skupiny vedeckých odborníkov s dôsledným prístupom a preukázanými skúsenosťami, pokiaľ ide o všetky aspekty celého hodnotového reťazca lesného hospodárstva a rôzne typy lesov v Európe; |
| --- | --- |

58.

| 59. | navrhuje ustanoviť, že za určitých okolností (na základe vedeckých analýz) môžu byť chránené biotopy v niektorých lokalitách sústavy Natura 2000 sprevádzané pri ich premene na odolnejšie biocenózy, ak sú tieto biotopy ohrozené alebo narušené vplyvom klimatických zmien; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uznáva a víta návrh na spoľahlivý zber údajov, pričom zdôrazňuje význam uverejnenia nového legislatívneho návrhu o pozorovaní, informovaní a zbere údajov o lesoch EÚ; |
| --- | --- |

60.

Pred vykonávaním stratégie je potrebné objasniť viaceré aspekty

| 61. | domnieva sa, že stratégia EÚ pre lesy nestanovuje koherentný a komplexný cieľ pre európske odvetvie lesného hospodárstva do roku 2030, ale zahŕňa niekoľko opatrení a iniciatív, z ktorých mnohé sú stále nejasné a len niektoré majú orientačný harmonogram; |
| --- | --- |

61.

| 62. | domnieva sa, že pokiaľ ide o vykonávanie stratégie EÚ pre lesy, prvým potrebným krokom je objasniť pojmy a opatrenia a vypracovať akčný plán, ktorý objasní ciele, rozsah, časový horizont a zodpovednosť; v tomto akčnom pláne by sa mala uznať pozícia členských štátov, regionálnych a miestnych samospráv a odvetvových aktérov v súvislosti so stratégiou a ich pripomienky k navrhovanému ďalšiemu postupu; mal by zahŕňať aj názory VR, Európskeho parlamentu a všetkých zainteresovaných strán v celom odvetví lesného hospodárstva; |
| --- | --- |

62.

| 63. | odporúča jasne uviesť, ako sa nové ukazovatele, prahové hodnoty a rozsahy udržateľného obhospodarovania lesov prepoja s kritériami a ukazovateľmi udržateľného obhospodarovania lesov iniciatívy FOREST EUROPE vzhľadom na to, že EÚ a jej členské štáty sú signatármi FOREST EUROPE; zároveň sa domnieva, že sú potrebné aj informácie o právnom základe, ktorý by odôvodnil toto opatrenie, ako aj objasnenie toho, čo znamená „dobrovoľné začatie“, pokiaľ ide o možné budúce kroky, ako aj vysvetlenie súvislosti medzi udržateľným obhospodarovaním lesov a pojmom „blízky prírode“; |
| --- | --- |

63.

| 64. | odporúča, aby sa s členskými štátmi a odvetvovými subjektmi dôkladne prediskutoval rozsah a uskutočniteľnosť rozvoja platieb za ekosystémové služby a aby sa následne vykonali kontroly skutočnej situácie s cieľom posúdiť, či by finančné mechanizmy stanovené v stratégii EÚ pre lesy (SPP, uhlíkové poľnohospodárstvo a uhlíková certifikácia) umožnili dosiahnuť plánované ciele; |
| --- | --- |

64.

| 65. | víta zavedenie koordinovaného monitorovania lesov v rámci celej EÚ, no domnieva sa, že je potrebné posúdiť pridanú hodnotu a pomer nákladov a prínosov nového návrhu o pozorovaní, informovaní a zbere údajov o lesoch EÚ, ako aj existujúcich a chýbajúcich údajov a informácií, a tiež uznať, že vzdialený prenos dát vrátane informácií získaných prostredníctvom satelitov a iných metód je nákladovo efektívny spôsob, ako v súčinnosti s národnými inventarizáciami lesov, ktoré sa uskutočnili alebo práve prebiehajú, zlepšiť vedomostnú základňu. Subsidiarita, náklady a administratívna záťaž sú v tejto súvislosti kľúčovými aspektmi, ktorým treba venovať pozornosť. Monitorovanie lesov v celej EÚ by mohlo byť prínosom, ak ho podporia členské štáty a miestne a regionálne samosprávy a ak sa pri ňom bude vychádzať z údajov z terénu zozbieraných prostredníctvom národnej a regionálnej inventarizácie lesov a zo skúseností s nariadením o monitorovaní lesov. Takisto treba jasne vymedziť charakter (povinný alebo nepovinný), formu a presný účel národných strategických plánov a ponúknuť nákladovo efektívne stimuly pre vlastníkov lesov, aby prispievali k zberu údajov; |
| --- | --- |

65.

Na udržateľné obhospodarovanie lesov je potrebných viac európskych finančných prostriedkov

| 66. | odporúča, aby sa jasne a realisticky vyčlenili finančné prostriedky. Výrazné zvýšenie finančných prostriedkov EÚ na udržateľné obhospodarovanie lesov a zachovanie biodiverzity síce možno interpretovať ako súčasť stratégie EÚ pre lesy, no vzhľadom na potrebu závisieť od finančných prostriedkov, ktoré sú už vyčlenené na iné ciele a alokácie (napr. SPP), a chýbajúci príspevok z iných fondov vo všeobecnom kontexte poznačenom brexitom, hospodárskou krízou po pandémii COVID-19 a zvýšením inflácie, je otázne domnievať sa, že súčasné nedostatočné financovanie lesov a biodiverzity zo strany EÚ sa v krátkodobom alebo strednodobom horizonte zmení; |
| --- | --- |

66.

| 67. | odporúča, aby Komisia pomohla miestnym a regionálnym samosprávam zabezpečiť, aby sa dostupné európske fondy (EPFRV, EFRR, NextGenerationEU) mohli vďaka zjednodušeniu administratívnych postupov lepšie využiť na udržateľné obhospodarovanie lesov; |
| --- | --- |

67.

| 68. | odporúča vyčleniť viac finančných prostriedkov na odbornú prípravu, výskum a vývoj a prenos znalostí na európskej a medzinárodnej úrovni s cieľom spolupracovať, prenášať a uplatňovať osvedčené postupy udržateľného obhospodarovania zdrojov a hodnotových reťazcov lesného hospodárstva vo všetkých regiónoch Európy a sveta; |
| --- | --- |

68.

| 69. | sa domnieva, že nová stratégia EÚ pre lesy by mala podporovať iniciatívy na vytvorenie platforiem pre medziregionálnu spoluprácu a financovanie v oblasti lesov a dekarbonizovaného hospodárstva. |
| --- | --- |

69.

V Bruseli 28. apríla 2022

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2013) 659 final.

1

(2)  COM(2018) 811 final.

2

(3)  Európska zelená dohoda: https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_sk

3

(4)  COM(2020) 788 final.

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

5

(6)  COM(2020) 380 final.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 169.

7

(8)  Odporúčanie panelovej diskusie občanov o zmene klímy a životnom prostredí, ktorá sa konala v rámci Konferencie o budúcnosti Európy.

8

(9)  COM(2018) 673 final a SWD(2018) 431 final.

9

(10)  COM(2020) 98 final.

10

(11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

11

(12)  COM(2021) 706 final.

12

(13)  SWD(2021)325 final

13

---

III Prípravné akty

Výbor regiónov

149. plenárne zasadnutie VR, 27. 4. 2022 – 28. 4. 2022

| 5.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 301/70 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 301/70

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Smerom k sociálne spravodlivému vykonávaniu Zelenej dohody

(2022/C 301/12)

| Spravodajca: | Csaba BORBOLY (RO/EĽS), predseda zastupiteľstva župy Harghita, Rumunsko |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty: | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond
  COM(2021) 568 final
  Návrh smernice Rady o reštrukturalizácii právneho rámca Únie pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (prepracované znenie)
  COM(2021) 563 final |

Spravodajca:

Csaba BORBOLY (RO/EĽS), predseda zastupiteľstva župy Harghita, Rumunsko

Referenčné dokumenty:

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond

COM(2021) 568 final

Návrh smernice Rady o reštrukturalizácii právneho rámca Únie pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (prepracované znenie)

COM(2021) 563 final

I.   NÁVRHY ZMIEN

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond

COM (2021) 568 final

Pozmeňovací návrh 1

Odôvodnenie 7

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| S cieľom plniť záväzky týkajúce sa dosiahnutia klimatickej neutrality sa preskúmali a zmenili právne predpisy Únie v oblasti klímy a energetiky, aby sa urýchlilo znižovanie emisií skleníkových plynov. | S cieľom plniť záväzky týkajúce sa dosiahnutia klimatickej neutrality sa preskúmali a zmenili právne predpisy Únie v oblasti klímy a energetiky, aby sa urýchlilo znižovanie emisií skleníkových plynov.
  Tieto zmeny by mali byť v súlade so zásadami Európskeho piliera sociálnych práv, aby sa zabezpečilo, že každý bude môcť v plnej miere využívať výhody spravodlivej transformácie a že sa na nikoho nezabudne. V súvislosti s odstraňovaním energetickej a dopravnej chudoby v celej Európe by nový Sociálno-klimatický fond prispel k ochrane najzraniteľnejších domácností a používateľov služieb mobility a k posilneniu ich postavenia. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

S cieľom plniť záväzky týkajúce sa dosiahnutia klimatickej neutrality sa preskúmali a zmenili právne predpisy Únie v oblasti klímy a energetiky, aby sa urýchlilo znižovanie emisií skleníkových plynov.

S cieľom plniť záväzky týkajúce sa dosiahnutia klimatickej neutrality sa preskúmali a zmenili právne predpisy Únie v oblasti klímy a energetiky, aby sa urýchlilo znižovanie emisií skleníkových plynov.
  Tieto zmeny by mali byť v súlade so zásadami Európskeho piliera sociálnych práv, aby sa zabezpečilo, že každý bude môcť v plnej miere využívať výhody spravodlivej transformácie a že sa na nikoho nezabudne. V súvislosti s odstraňovaním energetickej a dopravnej chudoby v celej Európe by nový Sociálno-klimatický fond prispel k ochrane najzraniteľnejších domácností a používateľov služieb mobility a k posilneniu ich postavenia.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 2

Odôvodnenie 8

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Uvedené zmeny majú rôzne hospodárske a sociálne účinky na rôzne odvetvia hospodárstva,
  na občanov a na
  členské štáty. Začlenenie emisií skleníkových plynov zo sektoru budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (1) by malo predovšetkým predstavovať ďalší hospodársky stimul na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív, a tým aj na urýchlenie znižovania emisií skleníkových plynov. V kombinácii s ďalšími opatreniami by sa tým mali v strednodobom až dlhodobom horizonte znížiť náklady na sektor budov a odvetvie cestnej dopravy, a poskytnúť nové príležitosti na vytváranie pracovných miest a investície. | Uvedené zmeny majú rôzne hospodárske a sociálne účinky na rôzne odvetvia hospodárstva,
  domácnosti, mikropodniky a malé podniky, regióny, mestá a
   členské štáty. Začlenenie emisií skleníkových plynov zo sektoru budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (2) by malo predovšetkým predstavovať ďalší hospodársky stimul na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív, a tým aj na urýchlenie znižovania emisií skleníkových plynov. V kombinácii s ďalšími opatreniami by sa tým mali v strednodobom až dlhodobom horizonte znížiť náklady na sektor budov a odvetvie cestnej dopravy, a poskytnúť nové príležitosti na vytváranie pracovných miest a investície. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Uvedené zmeny majú rôzne hospodárske a sociálne účinky na rôzne odvetvia hospodárstva,
  na občanov a na
  členské štáty. Začlenenie emisií skleníkových plynov zo sektoru budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (1) by malo predovšetkým predstavovať ďalší hospodársky stimul na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív, a tým aj na urýchlenie znižovania emisií skleníkových plynov. V kombinácii s ďalšími opatreniami by sa tým mali v strednodobom až dlhodobom horizonte znížiť náklady na sektor budov a odvetvie cestnej dopravy, a poskytnúť nové príležitosti na vytváranie pracovných miest a investície.

Uvedené zmeny majú rôzne hospodárske a sociálne účinky na rôzne odvetvia hospodárstva,
  domácnosti, mikropodniky a malé podniky, regióny, mestá a
   členské štáty. Začlenenie emisií skleníkových plynov zo sektoru budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (2) by malo predovšetkým predstavovať ďalší hospodársky stimul na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív, a tým aj na urýchlenie znižovania emisií skleníkových plynov. V kombinácii s ďalšími opatreniami by sa tým mali v strednodobom až dlhodobom horizonte znížiť náklady na sektor budov a odvetvie cestnej dopravy, a poskytnúť nové príležitosti na vytváranie pracovných miest a investície.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 3

Odôvodnenie 10

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Zvýšenie ceny fosílnych palív môže neprimerane ovplyvniť zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov
  dopravy
  , ktorí vynakladajú väčšiu časť svojich príjmov na energiu a dopravu, ktorí v niektorých regiónoch nemajú prístup k alternatívnym a cenovo dostupným riešeniam v oblasti mobility a dopravy a ktorým môže chýbať finančná kapacita na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív. | Zvýšenie ceny fosílnych palív môže neprimerane ovplyvniť zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky
  a malé podniky a
   zraniteľných používateľov
  služieb mobility
  , ktorí vynakladajú väčšiu časť svojich príjmov na energiu a dopravu, ktorí v niektorých regiónoch nemajú prístup k alternatívnym a cenovo dostupným riešeniam v oblasti mobility a dopravy a ktorým môže chýbať finančná kapacita na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív.
  Vplyv týchto opatrení sa bude tiež pravdepodobne veľmi líšiť v závislosti od konkrétnych podmienok a daností jednotlivých regiónov EÚ a tieto rozdiely by sa mali výslovne preskúmať. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Zvýšenie ceny fosílnych palív môže neprimerane ovplyvniť zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov
  dopravy
  , ktorí vynakladajú väčšiu časť svojich príjmov na energiu a dopravu, ktorí v niektorých regiónoch nemajú prístup k alternatívnym a cenovo dostupným riešeniam v oblasti mobility a dopravy a ktorým môže chýbať finančná kapacita na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív.

Zvýšenie ceny fosílnych palív môže neprimerane ovplyvniť zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky
  a malé podniky a
   zraniteľných používateľov
  služieb mobility
  , ktorí vynakladajú väčšiu časť svojich príjmov na energiu a dopravu, ktorí v niektorých regiónoch nemajú prístup k alternatívnym a cenovo dostupným riešeniam v oblasti mobility a dopravy a ktorým môže chýbať finančná kapacita na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív.
  Vplyv týchto opatrení sa bude tiež pravdepodobne veľmi líšiť v závislosti od konkrétnych podmienok a daností jednotlivých regiónov EÚ a tieto rozdiely by sa mali výslovne preskúmať.

Zdôvodnenie

Je dôležité zdôrazniť, že by sa mali preskúmať a analyzovať regionálne a miestne rozdiely. Rozsah pôsobnosti Sociálno-klimatického fondu by nemal zahŕňať len mikropodniky, ale aj zraniteľné mikropodniky a malé podniky.

Pozmeňovací návrh 4

Odôvodnenie 11

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Časť príjmov získaných
  začlenením sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES
  by sa preto mala
  použiť na riešenie sociálnych vplyvov vyplývajúcich z daného začlenenia, aby bola transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa pri nej na nikoho nezabudlo. | Príjmy dosiahnuté
  začlenením sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES
  sa preto musia
  použiť na riešenie sociálnych a 
  hospodárskych
  vplyvov vyplývajúcich z daného začlenenia, aby bola transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa pri nej na nikoho nezabudlo. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Časť príjmov získaných
  začlenením sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES
  by sa preto mala
  použiť na riešenie sociálnych vplyvov vyplývajúcich z daného začlenenia, aby bola transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa pri nej na nikoho nezabudlo.

Príjmy dosiahnuté
  začlenením sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES
  sa preto musia
  použiť na riešenie sociálnych a 
  hospodárskych
  vplyvov vyplývajúcich z daného začlenenia, aby bola transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa pri nej na nikoho nezabudlo.

Zdôvodnenie

Všetky príjmy z EU ETS v súvislosti s budovami a cestnou dopravou treba vynaložiť na opatrenia na riešenie sociálnych vplyvov spôsobených stanovením cien emisných kvót.

Pozmeňovací návrh 5

Odôvodnenie 12

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| To má ešte väčší význam vzhľadom na existujúcu úroveň energetickej chudoby. Energetická chudoba je situácia, v ktorej domácnosti nemôžu mať prístup k základným energetickým službám, ako je chladenie
  pri zvyšovaní teplôt a
   vykurovanie. Približne 34 miliónov Európanov uviedlo, že v roku 2018 si nedokázali primerane vykurovať svoje domovy, a v roku 2019 sa v celoúnijnom prieskume 6,9  % obyvateľov Únie vyjadrilo, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoju domácnosť (3). Podľa odhadov Strediska pre monitorovanie energetickej chudoby zažíva energetickú chudobu celkovo viac ako 50 miliónov domácností v Európskej únii. Energetická chudoba je preto pre Úniu veľkou výzvou. Zatiaľ čo sociálne tarify alebo priama podpora príjmu môžu poskytnúť okamžitú pomoc domácnostiam, ktoré čelia energetickej chudobe, trvalé riešenia
  sa môžu zabezpečiť len cielenými štrukturálnymi opatreniami, najmä energetickými obnovami
  . | To má ešte väčší význam vzhľadom na existujúcu úroveň energetickej chudoby. Energetická chudoba je situácia,
  keď domácnosti nemajú
  prístup k základným energetickým službám
  , ktoré sú základom dôstojnej životnej úrovne a zdravia vrátane primeraného vykurovania, chladenia, osvetlenia a elektrickej energie pre spotrebiče v relevantnom vnútroštátnom alebo regionálnom kontexte, v relevantnej existujúcej sociálnej politike a iných relevantných politikách. Často je to v dôsledku nízkych príjmov domácností a nízkej energetickej účinnosti budov a skutočnosti, že veľký podiel z ich disponibilných príjmov predstavujú výdavky na energie.
  Približne 34 miliónov Európanov uviedlo, že v roku 2018 si nedokázali primerane vykurovať svoje domovy, a v roku 2019 sa v celoúnijnom prieskume 6,9  % obyvateľov Únie vyjadrilo, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoju domácnosť (4). Podľa odhadov Strediska pre monitorovanie energetickej chudoby zažíva energetickú chudobu celkovo viac ako 50 miliónov domácností v Európskej únii. Energetická
  a dopravná
  chudoba je preto pre Úniu veľkou výzvou.
  Napriek tomu, že závažnosť tejto výzvy bola uznaná na úrovni Únie pred vyše desaťročím prostredníctvom rozličných iniciatív, právnych predpisov a usmernení, neexistuje žiadne štandardné vymedzenie pojmu energetická chudoba alebo dopravná chudoba. Je preto potrebné vypracovať ukazovatele na jej meranie, pričom treba venovať veľkú pozornosť regionálnym a miestnym odlišnostiam, keďže len tretina členských štátov zaviedla na národnej úrovni vymedzenie pojmu energetická chudoba. V dôsledku toho nie sú k dispozícii žiadne transparentné a porovnateľné údaje o energetickej chudobe v Únii. Preto by sa malo stanoviť vymedzenie na úrovni Únie s cieľom účinne riešiť energetickú chudobu a merať pokrok v členských štátoch.
  Zatiaľ čo sociálne tarify alebo priama podpora príjmu môžu poskytnúť okamžitú pomoc domácnostiam, ktoré čelia energetickej chudobe, trvalé riešenia
  a účinná pomoc v boji proti energetickej chudobe sa môžu zabezpečiť len cielenými štrukturálnymi opatreniami, uplatňovaním zásady prvoradosti energetickej efektívnosti vrátane projektov vedených komunitou, najmä pokiaľ ide o energetickú obnovu
  . |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

To má ešte väčší význam vzhľadom na existujúcu úroveň energetickej chudoby. Energetická chudoba je situácia, v ktorej domácnosti nemôžu mať prístup k základným energetickým službám, ako je chladenie
  pri zvyšovaní teplôt a
   vykurovanie. Približne 34 miliónov Európanov uviedlo, že v roku 2018 si nedokázali primerane vykurovať svoje domovy, a v roku 2019 sa v celoúnijnom prieskume 6,9  % obyvateľov Únie vyjadrilo, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoju domácnosť (3). Podľa odhadov Strediska pre monitorovanie energetickej chudoby zažíva energetickú chudobu celkovo viac ako 50 miliónov domácností v Európskej únii. Energetická chudoba je preto pre Úniu veľkou výzvou. Zatiaľ čo sociálne tarify alebo priama podpora príjmu môžu poskytnúť okamžitú pomoc domácnostiam, ktoré čelia energetickej chudobe, trvalé riešenia
  sa môžu zabezpečiť len cielenými štrukturálnymi opatreniami, najmä energetickými obnovami
  .

To má ešte väčší význam vzhľadom na existujúcu úroveň energetickej chudoby. Energetická chudoba je situácia,
  keď domácnosti nemajú
  prístup k základným energetickým službám
  , ktoré sú základom dôstojnej životnej úrovne a zdravia vrátane primeraného vykurovania, chladenia, osvetlenia a elektrickej energie pre spotrebiče v relevantnom vnútroštátnom alebo regionálnom kontexte, v relevantnej existujúcej sociálnej politike a iných relevantných politikách. Často je to v dôsledku nízkych príjmov domácností a nízkej energetickej účinnosti budov a skutočnosti, že veľký podiel z ich disponibilných príjmov predstavujú výdavky na energie.
  Približne 34 miliónov Európanov uviedlo, že v roku 2018 si nedokázali primerane vykurovať svoje domovy, a v roku 2019 sa v celoúnijnom prieskume 6,9  % obyvateľov Únie vyjadrilo, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoju domácnosť (4). Podľa odhadov Strediska pre monitorovanie energetickej chudoby zažíva energetickú chudobu celkovo viac ako 50 miliónov domácností v Európskej únii. Energetická
  a dopravná
  chudoba je preto pre Úniu veľkou výzvou.
  Napriek tomu, že závažnosť tejto výzvy bola uznaná na úrovni Únie pred vyše desaťročím prostredníctvom rozličných iniciatív, právnych predpisov a usmernení, neexistuje žiadne štandardné vymedzenie pojmu energetická chudoba alebo dopravná chudoba. Je preto potrebné vypracovať ukazovatele na jej meranie, pričom treba venovať veľkú pozornosť regionálnym a miestnym odlišnostiam, keďže len tretina členských štátov zaviedla na národnej úrovni vymedzenie pojmu energetická chudoba. V dôsledku toho nie sú k dispozícii žiadne transparentné a porovnateľné údaje o energetickej chudobe v Únii. Preto by sa malo stanoviť vymedzenie na úrovni Únie s cieľom účinne riešiť energetickú chudobu a merať pokrok v členských štátoch.
  Zatiaľ čo sociálne tarify alebo priama podpora príjmu môžu poskytnúť okamžitú pomoc domácnostiam, ktoré čelia energetickej chudobe, trvalé riešenia
  a účinná pomoc v boji proti energetickej chudobe sa môžu zabezpečiť len cielenými štrukturálnymi opatreniami, uplatňovaním zásady prvoradosti energetickej efektívnosti vrátane projektov vedených komunitou, najmä pokiaľ ide o energetickú obnovu
  .

Zdôvodnenie

Jasnú a normalizovanú definíciu a koncepciu energetickej chudoby treba stanoviť na základe spoločného, prierezového, flexibilného a koordinovaného posúdenia rôznych sociálnych, technických, ekonomických a rozpočtových aspektov.

Pozmeňovací návrh 6

Odôvodnenie 14

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Na tento účel by mal každý členský štát Komisii predložiť sociálno-klimatický plán (ďalej len „plán“). Dané plány by mali sledovať dva ciele. Po prvé, mali by
  zraniteľným domácnostiam, zraniteľným mikropodnikom a zraniteľným používateľom dopravy poskytnúť potrebné zdroje na financovanie a realizáciu investícií do energetickej efektívnosti, dekarbonizácie vykurovania a chladenia, vozidiel a mobility s nulovými a nízkymi emisiami.
  Po druhé, mali by
  zmierniť vplyv zvýšenia nákladov na fosílne palivá na tých najzraniteľnejších, a tým zabrániť energetickej a dopravnej chudobe počas prechodného obdobia, kým sa takéto investície neuskutočnia.
  Plány by mali obsahovať investičnú zložku podporujúcu dlhodobé
  riešenie znižovania
  závislosti od fosílnych palív
  a mohli by sa v nich plánovať iné opatrenia vrátane dočasnej priamej podpory príjmu na zmiernenie nepriaznivých účinkov na príjmy v krátkodobom horizonte. | Na tento účel by mal každý členský štát Komisii predložiť sociálno-klimatický plán (ďalej len „plán“). Dané plány by mali sledovať dva ciele. Po prvé, mali by
  obsahovať identifikáciu a prehľad domácností zasiahnutých energetickou a dopravnou chudobou alebo ohrozených tým, že sa ocitnú v stave energetickej chudoby, zraniteľných mikropodnikov a malých podnikov, ako aj podrobnú analýzu hlavných príčin týchto druhov chudoby na územiach spravovaných miestnymi a regionálnymi samosprávami, ktorá sa vypracuje v spolupráci s týmito samosprávami, rôznymi sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou. V plánoch by sa mali stanoviť aj ciele postupného efektívneho odstránenia týchto druhov chudoby
  . Po druhé, mali by
  domácnostiam žijúcim v energetickej chudobe a osobám čeliacim dopravnej chudobe, ako aj mikropodnikom a malým podnikom poskytnúť potrebné zdroje na financovanie a investovanie do dôkladnej renovácie budov, najmä budov s najhoršími vlastnosťami a do sociálneho bývania, uspokojenia akéhokoľvek zostávajúceho dopytu po vykurovaní a chladení využívaním energie z obnoviteľných zdrojov a do mobility s nulovými emisiami.
  Plány by mali obsahovať
  najmä
  investičnú zložku podporujúcu dlhodobé
  riešenia postupného ukončenia
  závislosti od fosílnych palív.
  Možno uvažovať aj o iných opatreniach, ako je priama podpora, ktoré by však mali byť časovo obmedzené a podmienené dlhodobými investíciami s dlhotrvajúcim vplyvom. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Na tento účel by mal každý členský štát Komisii predložiť sociálno-klimatický plán (ďalej len „plán“). Dané plány by mali sledovať dva ciele. Po prvé, mali by
  zraniteľným domácnostiam, zraniteľným mikropodnikom a zraniteľným používateľom dopravy poskytnúť potrebné zdroje na financovanie a realizáciu investícií do energetickej efektívnosti, dekarbonizácie vykurovania a chladenia, vozidiel a mobility s nulovými a nízkymi emisiami.
  Po druhé, mali by
  zmierniť vplyv zvýšenia nákladov na fosílne palivá na tých najzraniteľnejších, a tým zabrániť energetickej a dopravnej chudobe počas prechodného obdobia, kým sa takéto investície neuskutočnia.
  Plány by mali obsahovať investičnú zložku podporujúcu dlhodobé
  riešenie znižovania
  závislosti od fosílnych palív
  a mohli by sa v nich plánovať iné opatrenia vrátane dočasnej priamej podpory príjmu na zmiernenie nepriaznivých účinkov na príjmy v krátkodobom horizonte.

Na tento účel by mal každý členský štát Komisii predložiť sociálno-klimatický plán (ďalej len „plán“). Dané plány by mali sledovať dva ciele. Po prvé, mali by
  obsahovať identifikáciu a prehľad domácností zasiahnutých energetickou a dopravnou chudobou alebo ohrozených tým, že sa ocitnú v stave energetickej chudoby, zraniteľných mikropodnikov a malých podnikov, ako aj podrobnú analýzu hlavných príčin týchto druhov chudoby na územiach spravovaných miestnymi a regionálnymi samosprávami, ktorá sa vypracuje v spolupráci s týmito samosprávami, rôznymi sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou. V plánoch by sa mali stanoviť aj ciele postupného efektívneho odstránenia týchto druhov chudoby
  . Po druhé, mali by
  domácnostiam žijúcim v energetickej chudobe a osobám čeliacim dopravnej chudobe, ako aj mikropodnikom a malým podnikom poskytnúť potrebné zdroje na financovanie a investovanie do dôkladnej renovácie budov, najmä budov s najhoršími vlastnosťami a do sociálneho bývania, uspokojenia akéhokoľvek zostávajúceho dopytu po vykurovaní a chladení využívaním energie z obnoviteľných zdrojov a do mobility s nulovými emisiami.
  Plány by mali obsahovať
  najmä
  investičnú zložku podporujúcu dlhodobé
  riešenia postupného ukončenia
  závislosti od fosílnych palív.
  Možno uvažovať aj o iných opatreniach, ako je priama podpora, ktoré by však mali byť časovo obmedzené a podmienené dlhodobými investíciami s dlhotrvajúcim vplyvom.

Zdôvodnenie

Prehľad by mal zahŕňať aj domácnosti, ktoré ešte nie sú zasiahnuté energetickou chudobou, ale mohli by do nej v blízkej budúcnosti ľahko upadnúť z dôvodu zlej izolácie a rastúcich cien energie.

Pozmeňovací návrh 7

Odôvodnenie 15

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty, za konzultácie s orgánmi
  na regionálnej úrovni
  , majú najlepšie predpoklady na navrhovanie a vykonávanie plánov, ktoré sú adaptované a zamerané na ich miestne, regionálne a národné okolnosti ako ich existujúce politiky v príslušných oblastiach a plánované využívanie ďalších príslušných fondov EÚ. Daným spôsobom možno najlepšie rešpektovať širokú rozmanitosť situácií, špecifické znalosti miestnych a regionálnych samospráv, výskum a inovácie a priemyselné vzťahy a štruktúry sociálneho dialógu, ako aj národné tradície, a prispieť k účinnosti a efektívnosti celkovej podpory pre zraniteľných. | Členské štáty, za konzultácie s 
  regionálnymi, miestnymi, mestskými a inými
  orgánmi
  územnej samosprávy, občianskou spoločnosťou, hospodárskymi a sociálnymi partnermi
  , majú najlepšie predpoklady na navrhovanie a vykonávanie plánov, ktoré sú adaptované a zamerané na ich miestne, regionálne a národné okolnosti ako ich existujúce politiky v príslušných oblastiach a plánované využívanie ďalších príslušných fondov EÚ. Daným spôsobom možno najlepšie rešpektovať širokú rozmanitosť situácií, špecifické znalosti miestnych a regionálnych samospráv,
  sociálnych a hospodárskych partnerov a občianskej spoločnosti, výskum a inovácie a priemyselné vzťahy a štruktúry sociálneho dialógu, ako aj národné tradície, a prispieť k účinnosti a efektívnosti celkovej podpory pre zraniteľných. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty, za konzultácie s orgánmi
  na regionálnej úrovni
  , majú najlepšie predpoklady na navrhovanie a vykonávanie plánov, ktoré sú adaptované a zamerané na ich miestne, regionálne a národné okolnosti ako ich existujúce politiky v príslušných oblastiach a plánované využívanie ďalších príslušných fondov EÚ. Daným spôsobom možno najlepšie rešpektovať širokú rozmanitosť situácií, špecifické znalosti miestnych a regionálnych samospráv, výskum a inovácie a priemyselné vzťahy a štruktúry sociálneho dialógu, ako aj národné tradície, a prispieť k účinnosti a efektívnosti celkovej podpory pre zraniteľných.

Členské štáty, za konzultácie s 
  regionálnymi, miestnymi, mestskými a inými
  orgánmi
  územnej samosprávy, občianskou spoločnosťou, hospodárskymi a sociálnymi partnermi
  , majú najlepšie predpoklady na navrhovanie a vykonávanie plánov, ktoré sú adaptované a zamerané na ich miestne, regionálne a národné okolnosti ako ich existujúce politiky v príslušných oblastiach a plánované využívanie ďalších príslušných fondov EÚ. Daným spôsobom možno najlepšie rešpektovať širokú rozmanitosť situácií, špecifické znalosti miestnych a regionálnych samospráv,
  sociálnych a hospodárskych partnerov a občianskej spoločnosti, výskum a inovácie a priemyselné vzťahy a štruktúry sociálneho dialógu, ako aj národné tradície, a prispieť k účinnosti a efektívnosti celkovej podpory pre zraniteľných.

Zdôvodnenie

Miestne a regionálne samosprávy by mali byť uznané ako kľúčoví aktéri pri vykonávaní a navrhovaní plánov.

Dôležitú úlohu zohráva aj občianska spoločnosť a hospodárski a sociálni partneri.

Pozmeňovací návrh 8

Odôvodnenie 16

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Zabezpečenie toho, aby boli opatrenia a investície osobitne zamerané na energeticky chudobné alebo zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov
  dopravy
  , je kľúčom k spravodlivému prechodu na klimatickú neutralitu. Podporné opatrenia na podporu znižovania emisií skleníkových plynov by mali členským štátom pomôcť riešiť sociálne vplyvy vyplývajúce z obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy. | Zabezpečenie toho, aby boli opatrenia a investície osobitne zamerané na energeticky chudobné alebo zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky
  a malé podniky
  a zraniteľných používateľov
  služieb mobility
  , je kľúčom k spravodlivému prechodu na klimatickú neutralitu. Podporné opatrenia na podporu znižovania emisií skleníkových plynov by mali členským štátom
  , regiónom a mestám
  pomôcť riešiť sociálne vplyvy vyplývajúce z obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Zabezpečenie toho, aby boli opatrenia a investície osobitne zamerané na energeticky chudobné alebo zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov
  dopravy
  , je kľúčom k spravodlivému prechodu na klimatickú neutralitu. Podporné opatrenia na podporu znižovania emisií skleníkových plynov by mali členským štátom pomôcť riešiť sociálne vplyvy vyplývajúce z obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy.

Zabezpečenie toho, aby boli opatrenia a investície osobitne zamerané na energeticky chudobné alebo zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky
  a malé podniky
  a zraniteľných používateľov
  služieb mobility
  , je kľúčom k spravodlivému prechodu na klimatickú neutralitu. Podporné opatrenia na podporu znižovania emisií skleníkových plynov by mali členským štátom
  , regiónom a mestám
  pomôcť riešiť sociálne vplyvy vyplývajúce z obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy.

Zdôvodnenie

Miestne a regionálne samosprávy sú v rámci spravodlivej transformácie zodpovedné aj za ochranu ohrozených domácností, mikropodnikov a malých podnikov, ako aj používateľov mobility, ale na účinné vykonávanie svojich právomocí potrebujú aj systémy podpory.

Pozmeňovací návrh 9

Odôvodnenie 20

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty by mali svoje plány predložiť spolu s aktualizáciou svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s článkom 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999. Plány by mali zahŕňať opatrenia, ktoré sa majú financovať, ich odhadované náklady a národný príspevok. Mali by zahŕňať aj kľúčové míľniky a ciele na posúdenie účinného vykonávania opatrení. | Členské štáty by mali svoje plány predložiť spolu s aktualizáciou svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s článkom 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999
  , ktoré vypracovali v úzkej a zmysluplnej spolupráci s miestnymi a regionálnymi samosprávami v súlade so zásadami európskeho kódexu správania pre partnerstvá ustanoveného delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 240/2014
  . Plány by mali zahŕňať
  odhad očakávaného vplyvu a financovania v jednotlivých regiónoch, aspoň na úrovni NUTS 3
  , opatrenia, ktoré sa majú financovať, ich odhadované náklady a národný príspevok. Mali by zahŕňať aj kľúčové míľniky a ciele na posúdenie účinného vykonávania opatrení
  a monitorovací systém
  .
  Regióny by mali mať možnosť vypracovať svoj vlastný plán, najmä v prípade vidieckych, horských, okrajových a ostrovných regiónov. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty by mali svoje plány predložiť spolu s aktualizáciou svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s článkom 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999. Plány by mali zahŕňať opatrenia, ktoré sa majú financovať, ich odhadované náklady a národný príspevok. Mali by zahŕňať aj kľúčové míľniky a ciele na posúdenie účinného vykonávania opatrení.

Členské štáty by mali svoje plány predložiť spolu s aktualizáciou svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s článkom 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999
  , ktoré vypracovali v úzkej a zmysluplnej spolupráci s miestnymi a regionálnymi samosprávami v súlade so zásadami európskeho kódexu správania pre partnerstvá ustanoveného delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 240/2014
  . Plány by mali zahŕňať
  odhad očakávaného vplyvu a financovania v jednotlivých regiónoch, aspoň na úrovni NUTS 3
  , opatrenia, ktoré sa majú financovať, ich odhadované náklady a národný príspevok. Mali by zahŕňať aj kľúčové míľniky a ciele na posúdenie účinného vykonávania opatrení
  a monitorovací systém
  .
  Regióny by mali mať možnosť vypracovať svoj vlastný plán, najmä v prípade vidieckych, horských, okrajových a ostrovných regiónov.

Zdôvodnenie

Plány by mali zahŕňať odhad očakávaného vplyvu v jednotlivých regiónoch a zabezpečiť systém monitorovania vykonávania, keďže miestne a regionálne samosprávy lepšie poznajú sociálno-ekonomický kontext svojich miestnych oblastí. Výrazné zapojenie miestnych a regionálnych samospráv do navrhovania a vykonávania sociálno-klimatických plánov má zásadný význam pre úspech fondu, pretože značná časť opatrení sa musí vykonávať na miestnej úrovni, aby boli úspešné, vzhľadom na územné faktory a rozdiely.

Pozmeňovací návrh 10

Odôvodnenie 21

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Fond a plány by mali byť koherentné s plánovanými reformami a prijatými záväzkami členských štátov, pričom dané reformy a záväzky by mali tvoriť rámec fondu a plánov, v rámci ich aktualizovaných integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999, v rámci smernice Európskeho parlamentu a Rady [rrrr/ččč] [Návrh na prepracovanie smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti],
  akčného plánu Európskeho piliera sociálnych práv

   (5)

  , Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+) zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1057

   (6)

  , plánov spravodlivej transformácie podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056

   (7) a dlhodobých stratégií členských štátov v súvislosti s obnovou budov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (8). Informácie obsiahnuté v plánoch by v záujme zabezpečenia administratívnej efektívnosti mali byť v príslušných prípadoch v súlade s vyššie uvedenými právnymi predpismi a plánmi. | Fond a plány
  , okrem toho, že budú v súlade s ostatnými štrukturálnymi fondmi a fondmi na transformáciu, najmä s EFRR, ESF+, KF a FST,
  by mali byť koherentné s plánovanými reformami a prijatými záväzkami členských štátov, pričom dané reformy a záväzky by mali tvoriť rámec fondu a plánov, v rámci ich aktualizovaných integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999, v rámci smernice Európskeho parlamentu a Rady [rrrr/ččč] [Návrh na prepracovanie smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti],
  smernice Európskeho parlamentu a Rady [rrrr/ččč] [ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 a smernica 98/70/ES Európskeho parlamentu a Rady, pokiaľ ide o podporu energie z obnoviteľných zdrojov]
  a dlhodobých stratégií členských štátov v súvislosti s obnovou budov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (9). Informácie obsiahnuté v plánoch by v záujme zabezpečenia administratívnej efektívnosti mali byť v príslušných prípadoch v súlade s vyššie uvedenými právnymi predpismi a plánmi. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Fond a plány by mali byť koherentné s plánovanými reformami a prijatými záväzkami členských štátov, pričom dané reformy a záväzky by mali tvoriť rámec fondu a plánov, v rámci ich aktualizovaných integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999, v rámci smernice Európskeho parlamentu a Rady [rrrr/ččč] [Návrh na prepracovanie smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti],
  akčného plánu Európskeho piliera sociálnych práv

   (5)

  , Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+) zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1057

   (6)

  , plánov spravodlivej transformácie podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056

   (7) a dlhodobých stratégií členských štátov v súvislosti s obnovou budov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (8). Informácie obsiahnuté v plánoch by v záujme zabezpečenia administratívnej efektívnosti mali byť v príslušných prípadoch v súlade s vyššie uvedenými právnymi predpismi a plánmi.

Fond a plány
  , okrem toho, že budú v súlade s ostatnými štrukturálnymi fondmi a fondmi na transformáciu, najmä s EFRR, ESF+, KF a FST,
  by mali byť koherentné s plánovanými reformami a prijatými záväzkami členských štátov, pričom dané reformy a záväzky by mali tvoriť rámec fondu a plánov, v rámci ich aktualizovaných integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999, v rámci smernice Európskeho parlamentu a Rady [rrrr/ččč] [Návrh na prepracovanie smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti],
  smernice Európskeho parlamentu a Rady [rrrr/ččč] [ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 a smernica 98/70/ES Európskeho parlamentu a Rady, pokiaľ ide o podporu energie z obnoviteľných zdrojov]
  a dlhodobých stratégií členských štátov v súvislosti s obnovou budov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (9). Informácie obsiahnuté v plánoch by v záujme zabezpečenia administratívnej efektívnosti mali byť v príslušných prípadoch v súlade s vyššie uvedenými právnymi predpismi a plánmi.

Pozmeňovací návrh 11

Odôvodnenie 22

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Únia by mala členské štáty podporovať finančnými prostriedkami na vykonávanie ich plánov prostredníctvom Sociálno-klimatického fondu.
  Platby
  zo Sociálno-klimatického fondu
  by mali byť
  podmienené dosiahnutím míľnikov a cieľov zahrnutých v plánoch.
  To by umožnilo účinne zohľadniť vnútroštátne okolnosti a priority a zároveň zjednodušiť financovanie a uľahčiť jeho integráciu do iných vnútroštátnych výdavkových programov a popri tom zaručiť vplyv a integritu výdavkov EÚ. | Únia by mala členské štáty podporovať finančnými prostriedkami
  v rámci zdieľaného riadenia
  na vykonávanie ich plánov prostredníctvom Sociálno-klimatického fondu.
  Aby sa zabezpečilo čo najefektívnejšie využívanie finančných prostriedkov EÚ, mali by byť platby
  zo Sociálno-klimatického fondu podmienené dosiahnutím míľnikov a cieľov zahrnutých v plánoch
  , ako aj prijatím právne záväzných cieľov a opatrení členskými štátmi na postupné ukončenie používania všetkých fosílnych palív v časovom rámci, ktorý bude zodpovedať cieľu obmedziť globálne otepľovanie na +1,5  oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou, vrátane postupného ukončenia používania tuhých fosílnych palív do roku 2030 a fosílnych plynov do roku 2040. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Únia by mala členské štáty podporovať finančnými prostriedkami na vykonávanie ich plánov prostredníctvom Sociálno-klimatického fondu.
  Platby
  zo Sociálno-klimatického fondu
  by mali byť
  podmienené dosiahnutím míľnikov a cieľov zahrnutých v plánoch.
  To by umožnilo účinne zohľadniť vnútroštátne okolnosti a priority a zároveň zjednodušiť financovanie a uľahčiť jeho integráciu do iných vnútroštátnych výdavkových programov a popri tom zaručiť vplyv a integritu výdavkov EÚ.

Únia by mala členské štáty podporovať finančnými prostriedkami
  v rámci zdieľaného riadenia
  na vykonávanie ich plánov prostredníctvom Sociálno-klimatického fondu.
  Aby sa zabezpečilo čo najefektívnejšie využívanie finančných prostriedkov EÚ, mali by byť platby
  zo Sociálno-klimatického fondu podmienené dosiahnutím míľnikov a cieľov zahrnutých v plánoch
  , ako aj prijatím právne záväzných cieľov a opatrení členskými štátmi na postupné ukončenie používania všetkých fosílnych palív v časovom rámci, ktorý bude zodpovedať cieľu obmedziť globálne otepľovanie na +1,5  oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou, vrátane postupného ukončenia používania tuhých fosílnych palív do roku 2030 a fosílnych plynov do roku 2040.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 12

Odôvodnenie 23

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Finančné krytie fondu by malo byť
  v zásade
  úmerné sumám zodpovedajúcim 25 %
  očakávaných
  príjmov zo začlenenia sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES v období rokov 2026 – 2032. Podľa rozhodnutia Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 by členské štáty mali uvedené príjmy sprístupniť do rozpočtu Únie ako vlastné zdroje. Členské štáty majú samy financovať
  50 %
  celkových nákladov svojho plánu. Na tento účel, ako aj na investície a opatrenia na urýchlenie a zmiernenie požadovanej transformácie v prípade občanov, ktorí sú negatívne ovplyvnení, by členské štáty mali
  okrem iného
  využiť na daný účel svoje očakávané príjmy z obchodovania s emisiami v prípade sektora budov a odvetvia cestnej dopravy podľa smernice 2003/87/ES. | Finančné krytie fondu by malo byť úmerné sumám zodpovedajúcim
  najmenej
  25 % príjmov zo začlenenia sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES v období rokov 2026 – 2032. Podľa rozhodnutia Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 by členské štáty mali uvedené príjmy sprístupniť do rozpočtu Únie ako vlastné zdroje. Členské štáty majú samy financovať
  35 %
  celkových nákladov svojho plánu. Na tento účel, ako aj na investície a opatrenia na urýchlenie a zmiernenie požadovanej transformácie v prípade občanov, ktorí sú negatívne ovplyvnení, by členské štáty mali využiť na daný účel svoje očakávané príjmy z obchodovania s emisiami v prípade sektora budov a odvetvia cestnej dopravy podľa smernice 2003/87/ES. |
| | Členské štáty stanovia minimálnu prahovú hodnotu 35 % príjmov, ktoré sa pridelia miestnym a regionálnym samosprávam, aby ich použili na vykonávanie opatrení na riešenie sociálnych dôsledkov začlenenia sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do systému obchodovania s emisnými kvótami.




  Treba naplánovať takú flexibilitu, ktorá umožní nasmerovať väčší podiel prostriedkov z fondu do najzraniteľnejších regiónov. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Finančné krytie fondu by malo byť
  v zásade
  úmerné sumám zodpovedajúcim 25 %
  očakávaných
  príjmov zo začlenenia sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES v období rokov 2026 – 2032. Podľa rozhodnutia Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 by členské štáty mali uvedené príjmy sprístupniť do rozpočtu Únie ako vlastné zdroje. Členské štáty majú samy financovať
  50 %
  celkových nákladov svojho plánu. Na tento účel, ako aj na investície a opatrenia na urýchlenie a zmiernenie požadovanej transformácie v prípade občanov, ktorí sú negatívne ovplyvnení, by členské štáty mali
  okrem iného
  využiť na daný účel svoje očakávané príjmy z obchodovania s emisiami v prípade sektora budov a odvetvia cestnej dopravy podľa smernice 2003/87/ES.

Finančné krytie fondu by malo byť úmerné sumám zodpovedajúcim
  najmenej
  25 % príjmov zo začlenenia sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES v období rokov 2026 – 2032. Podľa rozhodnutia Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 by členské štáty mali uvedené príjmy sprístupniť do rozpočtu Únie ako vlastné zdroje. Členské štáty majú samy financovať
  35 %
  celkových nákladov svojho plánu. Na tento účel, ako aj na investície a opatrenia na urýchlenie a zmiernenie požadovanej transformácie v prípade občanov, ktorí sú negatívne ovplyvnení, by členské štáty mali využiť na daný účel svoje očakávané príjmy z obchodovania s emisiami v prípade sektora budov a odvetvia cestnej dopravy podľa smernice 2003/87/ES.

Členské štáty stanovia minimálnu prahovú hodnotu 35 % príjmov, ktoré sa pridelia miestnym a regionálnym samosprávam, aby ich použili na vykonávanie opatrení na riešenie sociálnych dôsledkov začlenenia sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do systému obchodovania s emisnými kvótami.

Treba naplánovať takú flexibilitu, ktorá umožní nasmerovať väčší podiel prostriedkov z fondu do najzraniteľnejších regiónov.

Zdôvodnenie

Potenciál rozpočtových prostriedkov Sociálno-klimatického fondu je možné využiť len s vyšším spolufinancovaním, keďže navrhovaný balík by mohol penalizovať členské štáty a regióny s menšou fiškálnou kapacitou. Miestnym a regionálnym samosprávam by sa mal poskytnúť aj priamy prístup k financovaniu a zdrojom.

Pozmeňovací návrh 13

Odôvodnenie 24

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | Sociálno-klimatický fond bude mať k dispozícii základné rozpočtové prostriedky v rozpočte EÚ, na ktoré sa budú vzťahovať aj ročné navýšenia v súlade s vyššou cenou emisných kvót, a to prostredníctvom automatickej úpravy príslušných stropov VFR, s cieľom ďalej podporovať domácnosti a používateľov dopravy počas prebiehajúcej klimatickej transformácie. Mal by byť neoddeliteľnou súčasťou rozpočtu EÚ, aby sa zachovala jednota a integrita rozpočtu, dodržiavala metóda Spoločenstva a zabezpečila účinná kontrola zo strany rozpočtového orgánu zloženého z Parlamentu a Rady. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Sociálno-klimatický fond bude mať k dispozícii základné rozpočtové prostriedky v rozpočte EÚ, na ktoré sa budú vzťahovať aj ročné navýšenia v súlade s vyššou cenou emisných kvót, a to prostredníctvom automatickej úpravy príslušných stropov VFR, s cieľom ďalej podporovať domácnosti a používateľov dopravy počas prebiehajúcej klimatickej transformácie. Mal by byť neoddeliteľnou súčasťou rozpočtu EÚ, aby sa zachovala jednota a integrita rozpočtu, dodržiavala metóda Spoločenstva a zabezpečila účinná kontrola zo strany rozpočtového orgánu zloženého z Parlamentu a Rady.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 14

Odôvodnenie 25

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| S cieľom zabezpečiť efektívne a koherentné pridelenie finančných prostriedkov a dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia by akcie v rámci tohto nariadenia mali byť v súlade s prebiehajúcimi programami Únie a dopĺňať ich, pričom treba zabrániť dvojitému financovaniu
  tých istých výdavkov z fondu a iných programov Únie
  . [...] | S cieľom zabezpečiť efektívne a koherentné pridelenie finančných prostriedkov a dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia by akcie v rámci tohto nariadenia mali byť v súlade s prebiehajúcimi programami
  , nástrojmi a fondmi
  Únie
  , členských štátov, resp. regiónov, rozširovať
  a dopĺňať ich, pričom treba zabrániť dvojitému financovaniu
  a tomu, aby Sociálno-klimatický fond nahrádzal iné programy, nástroje a fondy pri tých istých výdavkoch
  . [...] |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

S cieľom zabezpečiť efektívne a koherentné pridelenie finančných prostriedkov a dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia by akcie v rámci tohto nariadenia mali byť v súlade s prebiehajúcimi programami Únie a dopĺňať ich, pričom treba zabrániť dvojitému financovaniu
  tých istých výdavkov z fondu a iných programov Únie
  . [...]

S cieľom zabezpečiť efektívne a koherentné pridelenie finančných prostriedkov a dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia by akcie v rámci tohto nariadenia mali byť v súlade s prebiehajúcimi programami
  , nástrojmi a fondmi
  Únie
  , členských štátov, resp. regiónov, rozširovať
  a dopĺňať ich, pričom treba zabrániť dvojitému financovaniu
  a tomu, aby Sociálno-klimatický fond nahrádzal iné programy, nástroje a fondy pri tých istých výdavkoch
  . [...]

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 15

Článok 1

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Zriaďuje sa Sociálno-klimatický fond (ďalej len „fond“). | Zriaďuje sa Sociálno-klimatický fond (ďalej len „fond“). |
| Poskytuje členským štátom podporu na financovanie opatrení a investícií, ktoré sú zahrnuté do ich sociálno-klimatických plánov (ďalej len „plány“). | Poskytuje členským štátom
  a regiónom
  podporu v rámci
  zdieľaného riadenia
  na financovanie opatrení a investícií, ktoré sú zahrnuté do ich
  národných alebo regionálnych
  sociálno-klimatických plánov (ďalej len „plány“)
  ako súčasť ich štrukturálnych fondov
  . |
| Opatrenia a investície podporované z fondu sú prospešné pre domácnosti, mikropodniky a používateľov dopravy, ktorí sú zraniteľní a osobitne postihnutí začlenením emisií skleníkových plynov zo sektora budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, a to najmä pre domácnosti trpiace energetickou chudobou a pre občanov
  , ktorí nemajú možnosť verejnej dopravy ako alternatívu k individuálnym automobilom (vo vzdialených a vidieckych oblastiach)
  . | Opatrenia a investície podporované z fondu sú prospešné pre domácnosti, mikropodniky
  a malé podniky
  a používateľov dopravy, ktorí sú zraniteľní a osobitne postihnutí začlenením emisií skleníkových plynov zo sektora budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, a to najmä pre domácnosti trpiace energetickou chudobou a pre občanov
  trpiacich dopravnou chudobou vrátane podpory individuálnej motorizovanej mobility vo vzdialených a vidieckych oblastiach, ktoré majú problém s mobilitou a sú bez verejnej dopravy
  . |
| Všeobecným cieľom fondu je prispieť k prechodu na klimatickú neutralitu riešením sociálnych vplyvov začlenenia emisií skleníkových plynov zo sektora budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES. Osobitným cieľom fondu je podporovať zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy prostredníctvom dočasnej priamej podpory príjmu a prostredníctvom opatrení a investícií určených na zvýšenie energetickej efektívnosti budov, dekarbonizáciu vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj poskytovať lepší prístup k mobilite a 
  doprave
  s nulovými a nízkymi emisiami. | Všeobecným cieľom fondu je prispieť k prechodu na klimatickú neutralitu riešením sociálnych vplyvov začlenenia emisií skleníkových plynov zo sektora budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES.
  Osobitným cieľom fondu je podporovať zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky
  a malé podniky
  a zraniteľných
  používateľov služieb mobility
  prostredníctvom dočasnej priamej podpory príjmu a prostredníctvom opatrení a investícií určených na zvýšenie energetickej efektívnosti budov, dekarbonizáciu vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj poskytovať lepší prístup k 
  udržateľnej
  mobilite a 
  integrovaným dopravným službám
  s nulovými a nízkymi emisiami
  vrátane udržateľnej verejnej dopravy, zdieľanej dopravy, cyklistiky a riešení priaznivých pre chodcov
  . |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Zriaďuje sa Sociálno-klimatický fond (ďalej len „fond“).

Zriaďuje sa Sociálno-klimatický fond (ďalej len „fond“).

Poskytuje členským štátom podporu na financovanie opatrení a investícií, ktoré sú zahrnuté do ich sociálno-klimatických plánov (ďalej len „plány“).

Poskytuje členským štátom
  a regiónom
  podporu v rámci
  zdieľaného riadenia
  na financovanie opatrení a investícií, ktoré sú zahrnuté do ich
  národných alebo regionálnych
  sociálno-klimatických plánov (ďalej len „plány“)
  ako súčasť ich štrukturálnych fondov
  .

Opatrenia a investície podporované z fondu sú prospešné pre domácnosti, mikropodniky a používateľov dopravy, ktorí sú zraniteľní a osobitne postihnutí začlenením emisií skleníkových plynov zo sektora budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, a to najmä pre domácnosti trpiace energetickou chudobou a pre občanov
  , ktorí nemajú možnosť verejnej dopravy ako alternatívu k individuálnym automobilom (vo vzdialených a vidieckych oblastiach)
  .

Opatrenia a investície podporované z fondu sú prospešné pre domácnosti, mikropodniky
  a malé podniky
  a používateľov dopravy, ktorí sú zraniteľní a osobitne postihnutí začlenením emisií skleníkových plynov zo sektora budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, a to najmä pre domácnosti trpiace energetickou chudobou a pre občanov
  trpiacich dopravnou chudobou vrátane podpory individuálnej motorizovanej mobility vo vzdialených a vidieckych oblastiach, ktoré majú problém s mobilitou a sú bez verejnej dopravy
  .

Všeobecným cieľom fondu je prispieť k prechodu na klimatickú neutralitu riešením sociálnych vplyvov začlenenia emisií skleníkových plynov zo sektora budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES. Osobitným cieľom fondu je podporovať zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy prostredníctvom dočasnej priamej podpory príjmu a prostredníctvom opatrení a investícií určených na zvýšenie energetickej efektívnosti budov, dekarbonizáciu vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj poskytovať lepší prístup k mobilite a 
  doprave
  s nulovými a nízkymi emisiami.

Všeobecným cieľom fondu je prispieť k prechodu na klimatickú neutralitu riešením sociálnych vplyvov začlenenia emisií skleníkových plynov zo sektora budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES.

Osobitným cieľom fondu je podporovať zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky
  a malé podniky
  a zraniteľných
  používateľov služieb mobility
  prostredníctvom dočasnej priamej podpory príjmu a prostredníctvom opatrení a investícií určených na zvýšenie energetickej efektívnosti budov, dekarbonizáciu vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj poskytovať lepší prístup k 
  udržateľnej
  mobilite a 
  integrovaným dopravným službám
  s nulovými a nízkymi emisiami
  vrátane udržateľnej verejnej dopravy, zdieľanej dopravy, cyklistiky a riešení priaznivých pre chodcov
  .

Zdôvodnenie

Fond sa zameriava na zraniteľné osoby. Geografické, klimatické, sociálne a hospodárske aspekty, ktoré môžu určovať zraniteľnosť jednotlivca, majú územný prvok. Pri vymedzení zraniteľnosti majú dôležitú úlohu regionálne faktory. Sociálno-klimatické plány s podrobne uvedenými konkrétnymi opatreniami na riešenie nerovností spôsobených ekologickou transformáciou by mali tiež vypracúvať miestne a regionálne samosprávy, ak si to želajú.

Občania, ktorí majú alternatívu verejnej dopravy, ale nemajú dostatok finančných prostriedkov alebo majú sociálne ťažkosti, by tiež mali byť súčasťou cieľovej skupiny.

Fond by mal byť súčasťou štrukturálnych fondov.

Pozmeňovací návrh 16

Článok 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| [...] | [...] |
| 2. | „energetická chudoba“ je energetická chudoba
  , ako je vymedzené v článku 2 bode [(49)] smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [rrrr/ččč] [50]
  ; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

[...]

[...]

2.

„energetická chudoba“ je energetická chudoba
  , ako je vymedzené v článku 2 bode [(49)] smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [rrrr/ččč] [50]
  ;

| 2. | „energetická chudoba“ je chudoba
  postihujúca zraniteľné domácnosti, u ktorých tvoria výdavky na energiu významný podiel disponibilných príjmov alebo ktoré majú obmedzený prístup k základným a cenovo dostupným energetickým službám, ktoré sú základom dôstojnej životnej úrovne a zdravia, vrátane primeraného vykurovania, chladenia, osvetlenia a energie pre elektrické spotrebiče, okrem iného v dôsledku nízkej kvality bývania, ako aj nízkych príjmov
  ; |
| --- | --- |

2.

„energetická chudoba“ je chudoba
  postihujúca zraniteľné domácnosti, u ktorých tvoria výdavky na energiu významný podiel disponibilných príjmov alebo ktoré majú obmedzený prístup k základným a cenovo dostupným energetickým službám, ktoré sú základom dôstojnej životnej úrovne a zdravia, vrátane primeraného vykurovania, chladenia, osvetlenia a energie pre elektrické spotrebiče, okrem iného v dôsledku nízkej kvality bývania, ako aj nízkych príjmov
  ;

[...]

[...]

| 9a. | „malý podnik“ je podnik, ktorý zamestnáva menej než 50 osôb a ktorého ročný obrat a/alebo ročná súvaha nepresahujú 10 miliónov EUR; |
| --- | --- |

9a.

| 10. | „používatelia
  dopravy
  “ sú domácnosti alebo mikropodniky, ktoré využívajú rôzne možnosti dopravy a mobility; |
| --- | --- |

10.

„používatelia
  dopravy
  “ sú domácnosti alebo mikropodniky, ktoré využívajú rôzne možnosti dopravy a mobility;

| 10. | „používatelia
  služieb mobility
  “ sú domácnosti
  , osoby
  alebo mikropodniky
  a malé podniky
  , ktoré využívajú rôzne možnosti dopravy a mobility; |
| --- | --- |

10.

„používatelia
  služieb mobility
  “ sú domácnosti
  , osoby
  alebo mikropodniky
  a malé podniky
  , ktoré využívajú rôzne možnosti dopravy a mobility;

| 11. | „zraniteľné domácnosti“ sú domácnosti postihnuté
  energetickou chudobou
  alebo domácnosti (vrátane domácností s nižšími strednými príjmami), ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi začlenenia sektora budov do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a ktoré nemajú prostriedky na obnovu budov, ktoré obývajú; |
| --- | --- |

11.

„zraniteľné domácnosti“ sú domácnosti postihnuté
  energetickou chudobou
  alebo domácnosti (vrátane domácností s nižšími strednými príjmami), ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi začlenenia sektora budov do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a ktoré nemajú prostriedky na obnovu budov, ktoré obývajú;

| 11. | „zraniteľné domácnosti“ sú domácnosti
  alebo osoby, ktorým hrozí energetická alebo dopravná chudoba alebo sú ňou
  postihnuté, alebo domácnosti (vrátane domácností s nižšími strednými príjmami), ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi začlenenia sektora budov
  a odvetvia cestnej dopravy
  do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES
  a ktorým hrozí energetická chudoba v dôsledku rastúcich cien energie a neefektívnej hospodárnosti ich domácností
  a ktoré nemajú prostriedky
  alebo právo
  na obnovu budov, ktoré obývajú
  , a často môžu byť závislé od vlastníkov, čo predstavuje jednu z najväčších prekážok rozvoja udržateľných renovácií obytných budov v Európe
  ; |
| --- | --- |

11.

„zraniteľné domácnosti“ sú domácnosti
  alebo osoby, ktorým hrozí energetická alebo dopravná chudoba alebo sú ňou
  postihnuté, alebo domácnosti (vrátane domácností s nižšími strednými príjmami), ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi začlenenia sektora budov
  a odvetvia cestnej dopravy
  do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES
  a ktorým hrozí energetická chudoba v dôsledku rastúcich cien energie a neefektívnej hospodárnosti ich domácností
  a ktoré nemajú prostriedky
  alebo právo
  na obnovu budov, ktoré obývajú
  , a často môžu byť závislé od vlastníkov, čo predstavuje jednu z najväčších prekážok rozvoja udržateľných renovácií obytných budov v Európe
  ;

| 12. | „zraniteľné mikropodniky“ sú mikropodniky, ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi začlenenia sektora budov do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a ktoré nemajú prostriedky na obnovu budov, ktoré obývajú; |
| --- | --- |

12.

„zraniteľné mikropodniky“ sú mikropodniky, ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi začlenenia sektora budov do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a ktoré nemajú prostriedky na obnovu budov, ktoré obývajú;

| 12. | „zraniteľné mikropodniky
  a malé podniky
  “ sú mikropodniky
  a malé podniky
  , ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi začlenenia sektora budov
  a odvetvia cestnej dopravy
  do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a ktoré nemajú prostriedky na obnovu budov, ktoré obývajú
  , alebo na prechod na udržateľné druhy dopravy
  ; |
| --- | --- |

12.

„zraniteľné mikropodniky
  a malé podniky
  “ sú mikropodniky
  a malé podniky
  , ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi začlenenia sektora budov
  a odvetvia cestnej dopravy
  do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a ktoré nemajú prostriedky na obnovu budov, ktoré obývajú
  , alebo na prechod na udržateľné druhy dopravy
  ;

| 13a. | „dopravná chudoba“ znamená neschopnosť domácností alebo jednotlivcov dovoliť si dopravu potrebnú na získanie základných služieb a uspokojenie základných kultúrnych a sociálno-ekonomických potrieb, najmä kvalitného zamestnania, vzdelávania a odbornej prípravy v danom kontexte, ktorá môže byť spôsobená niektorým z týchto faktorov alebo ich kombináciou: nízke príjmy, vysoké výdavky na pohonné hmoty a/alebo vysoké náklady na verejnú dopravu, ponuka, dostupnosť a umiestnenie alternatív mobility, cestovné vzdialenosti a dopravné zvyklosti, a to najmä vo vidieckych, v ostrovných, horských, vo vzdialených a tiež v prímestských oblastiach. |
| --- | --- |

13a.

Zdôvodnenie

Zahrnutie vymedzení s cieľom objasniť príjemcov.

Pozmeňovací návrh 17

Článok 3 ods. 1

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Každý členský štát predloží Komisii sociálno-klimatický plán (ďalej len „plán“) spolu s aktualizáciou integrovaného národného energetického a klimatického plánu uvedeného v článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999 v súlade s postupom a harmonogramom stanoveným v uvedenom článku. Plán obsahuje ucelený súbor opatrení a investícií na riešenie vplyvu stanovovania cien uhlíka na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy s cieľom zabezpečiť cenovo dostupné vykurovanie, chladenie a mobilitu a zároveň doplniť a zrýchliť opatrenia potrebné na splnenie cieľov Únie v oblasti klímy. | Každý členský štát predloží Komisii
  ako súčasť programovej dokumentácie pre štrukturálne fondy a na základe zásad partnerstva a viacúrovňového riadenia
  sociálno-klimatický plán (ďalej len „plán“) spolu s aktualizáciou integrovaného národného energetického a klimatického plánu uvedeného v článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999 v súlade s postupom a harmonogramom stanoveným v uvedenom článku. Plán obsahuje ucelený súbor opatrení a investícií na riešenie vplyvu stanovovania cien uhlíka na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a 
  malé podniky a
   zraniteľných používateľov dopravy s cieľom zabezpečiť cenovo dostupné vykurovanie, chladenie a mobilitu a zároveň doplniť a zrýchliť opatrenia potrebné na splnenie cieľov Únie v oblasti klímy.
  Pri príprave svojich plánov členské štáty úzko spolupracujú s regionálnymi a miestnymi samosprávami, ktoré by mali byť zapojené do vypracúvania návrhov. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Každý členský štát predloží Komisii sociálno-klimatický plán (ďalej len „plán“) spolu s aktualizáciou integrovaného národného energetického a klimatického plánu uvedeného v článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999 v súlade s postupom a harmonogramom stanoveným v uvedenom článku. Plán obsahuje ucelený súbor opatrení a investícií na riešenie vplyvu stanovovania cien uhlíka na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy s cieľom zabezpečiť cenovo dostupné vykurovanie, chladenie a mobilitu a zároveň doplniť a zrýchliť opatrenia potrebné na splnenie cieľov Únie v oblasti klímy.

Každý členský štát predloží Komisii
  ako súčasť programovej dokumentácie pre štrukturálne fondy a na základe zásad partnerstva a viacúrovňového riadenia
  sociálno-klimatický plán (ďalej len „plán“) spolu s aktualizáciou integrovaného národného energetického a klimatického plánu uvedeného v článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999 v súlade s postupom a harmonogramom stanoveným v uvedenom článku. Plán obsahuje ucelený súbor opatrení a investícií na riešenie vplyvu stanovovania cien uhlíka na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a 
  malé podniky a
   zraniteľných používateľov dopravy s cieľom zabezpečiť cenovo dostupné vykurovanie, chladenie a mobilitu a zároveň doplniť a zrýchliť opatrenia potrebné na splnenie cieľov Únie v oblasti klímy.
  Pri príprave svojich plánov členské štáty úzko spolupracujú s regionálnymi a miestnymi samosprávami, ktoré by mali byť zapojené do vypracúvania návrhov.

Zdôvodnenie

Sociálno-klimatický plán by mal byť súčasťou štrukturálnych fondov a mal by ho pripraviť každý členský štát na základe zásad partnerstva a viacúrovňového riadenia.

Pozmeňovací návrh 18

Článok 3 ods. 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Plán môže zahŕňať
  vnútroštátne
  opatrenia poskytujúce dočasnú priamu podporu
  príjmu
  pre
  zraniteľné
  domácnosti
  a domácnosti, ktoré sú zraniteľnými používateľmi dopravy, s cieľom znížiť dosah zvýšenia cien fosílnych palív, ktoré vyplýva zo začlenenia sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES. | Plán môže zahŕňať
  národné a/alebo regionálne a miestne
  opatrenia poskytujúce dočasnú priamu podporu pre domácnosti
  a ľudí za predpokladu, že preukážu, že takáto podpora je primeraná a je súčasťou holistickej stratégie na vymanenie týchto domácností a ľudí z energetickej a dopravnej chudoby s osobitným dôrazom na ženy a ľudí žijúcich vo vzdialených a v horšie prístupných oblastiach vrátane prímestských oblastí s cieľom pomôcť znížiť bezprostredné náklady na energiu a mobilitu tým, že sa im poskytne ľahší prístup k ekologickým energeticky účinným riešeniam a spoločným integrovaným službám mobility. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Plán môže zahŕňať
  vnútroštátne
  opatrenia poskytujúce dočasnú priamu podporu
  príjmu
  pre
  zraniteľné
  domácnosti
  a domácnosti, ktoré sú zraniteľnými používateľmi dopravy, s cieľom znížiť dosah zvýšenia cien fosílnych palív, ktoré vyplýva zo začlenenia sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES.

Plán môže zahŕňať
  národné a/alebo regionálne a miestne
  opatrenia poskytujúce dočasnú priamu podporu pre domácnosti
  a ľudí za predpokladu, že preukážu, že takáto podpora je primeraná a je súčasťou holistickej stratégie na vymanenie týchto domácností a ľudí z energetickej a dopravnej chudoby s osobitným dôrazom na ženy a ľudí žijúcich vo vzdialených a v horšie prístupných oblastiach vrátane prímestských oblastí s cieľom pomôcť znížiť bezprostredné náklady na energiu a mobilitu tým, že sa im poskytne ľahší prístup k ekologickým energeticky účinným riešeniam a spoločným integrovaným službám mobility.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 19

Článok 3 ods. 3

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Plán zahŕňa vnútroštátne projekty zamerané na: | Plán zahŕňa vnútroštátne
  , regionálne a miestne
  projekty zamerané na: |
| a) | financovanie opatrení a investícií na účely zvýšenia energetickej efektívnosti budov, na účely vykonávania opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, na účely obnovy budov a dekarbonizácie vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie výroby energie z obnoviteľných zdrojov energie; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Plán zahŕňa vnútroštátne projekty zamerané na:

Plán zahŕňa vnútroštátne
  , regionálne a miestne
  projekty zamerané na:

a)

financovanie opatrení a investícií na účely zvýšenia energetickej efektívnosti budov, na účely vykonávania opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, na účely obnovy budov a dekarbonizácie vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie výroby energie z obnoviteľných zdrojov energie;

| a) | financovanie opatrení a investícií na účely zvýšenia energetickej efektívnosti budov, na účely vykonávania opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, na účely obnovy budov a dekarbonizácie vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie výroby energie z obnoviteľných zdrojov energie
  a diaľkového vykurovania a chladenia
  ; |
| --- | --- |

a)

financovanie opatrení a investícií na účely zvýšenia energetickej efektívnosti budov, na účely vykonávania opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, na účely obnovy budov a dekarbonizácie vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie výroby energie z obnoviteľných zdrojov energie
  a diaľkového vykurovania a chladenia
  ;

| b) | financovanie opatrení a investícií na účely
  intenzívnejšieho využívania mobility a dopravy s nulovými a nízkymi emisiami. |
| --- | --- |

b)

financovanie opatrení a investícií na účely
  intenzívnejšieho využívania mobility a dopravy s nulovými a nízkymi emisiami.

| b) | poskytovanie finančnej a technickej podpory komunitám vyrábajúcim energiu z obnoviteľných zdrojov a projektom miestneho rozvoja vedeným komunitou v mestských, prímestských a vo vidieckych oblastiach vrátane miestnych energetických systémov, ako aj opatrení na zapojenie a budovanie kapacít na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

b)

poskytovanie finančnej a technickej podpory komunitám vyrábajúcim energiu z obnoviteľných zdrojov a projektom miestneho rozvoja vedeným komunitou v mestských, prímestských a vo vidieckych oblastiach vrátane miestnych energetických systémov, ako aj opatrení na zapojenie a budovanie kapacít na miestnej úrovni;

| c) | financovanie opatrení a investícií na účely
  zabezpečenia prístupu k dôstojnému, cenovo dostupnému a udržateľnému bývaniu, a to aj prostredníctvom renovácie opustených budov; |
| --- | --- |

c)

financovanie opatrení a investícií na účely
  zabezpečenia prístupu k dôstojnému, cenovo dostupnému a udržateľnému bývaniu, a to aj prostredníctvom renovácie opustených budov;

| d) | financovanie opatrení zameraných na nepeňažné prekážky pri zlepšovaní energetickej efektívnosti budov a využívaní energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj na prekážky v prístupe k udržateľnej mobilite a službám verejnej dopravy s cieľom bojovať proti energetickej a dopravnej chudobe, pričom tieto môžu zahŕňať opatrenia na riešenie administratívnych prekážok a nedostatku informácií, ako sú konzultácie a poradenské služby v oblasti energetiky, a to aj na úrovni komunity; |
| --- | --- |

d)

financovanie opatrení zameraných na nepeňažné prekážky pri zlepšovaní energetickej efektívnosti budov a využívaní energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj na prekážky v prístupe k udržateľnej mobilite a službám verejnej dopravy s cieľom bojovať proti energetickej a dopravnej chudobe, pričom tieto môžu zahŕňať opatrenia na riešenie administratívnych prekážok a nedostatku informácií, ako sú konzultácie a poradenské služby v oblasti energetiky, a to aj na úrovni komunity;

| e) | financovanie opatrení a investícií s trvalým vplyvom na urýchlenie prechodu na mobilitu s nulovými emisiami, uprednostňovanie opatrení na strane dopytu a uplatňovanie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, počnúc opatreniami a investíciami vedúcimi k prechodu zo súkromnej mobility na verejnú, zdieľanú a aktívnu mobilitu. |
| --- | --- |

e)

financovanie opatrení a investícií s trvalým vplyvom na urýchlenie prechodu na mobilitu s nulovými emisiami, uprednostňovanie opatrení na strane dopytu a uplatňovanie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, počnúc opatreniami a investíciami vedúcimi k prechodu zo súkromnej mobility na verejnú, zdieľanú a aktívnu mobilitu.

Zdôvodnenie

Európske regióny a mestá musia zohrávať kľúčovú úlohu pri vykonávaní jednotlivých politík a projektov v rámci fondu. Geografické, klimatické, sociálne a hospodárske aspekty, ktoré môžu určovať zraniteľnosť jednotlivca, majú územný prvok.

Pozmeňovací návrh 20

Článok 4 ods. 1 písm. b)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| b) | konkrétne sprievodné opatrenia potrebné na realizáciu opatrení a investícií plánu
  a zníženie účinkov uvedených v písmene c)
  , ako aj informácie o existujúcom alebo plánovanom financovaní opatrení a investícií z iných zdrojov Únie a iných medzinárodných, verejných alebo súkromných zdrojov; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

b)

konkrétne sprievodné opatrenia potrebné na realizáciu opatrení a investícií plánu
  a zníženie účinkov uvedených v písmene c)
  , ako aj informácie o existujúcom alebo plánovanom financovaní opatrení a investícií z iných zdrojov Únie a iných medzinárodných, verejných alebo súkromných zdrojov;

| b) | konkrétne sprievodné opatrenia
  a reformy
  potrebné na realizáciu opatrení a investícií plánu, ako aj informácie o existujúcom alebo plánovanom financovaní opatrení a investícií z iných zdrojov Únie a iných medzinárodných, verejných alebo súkromných zdrojov
  vrátane opatrení zameraných na zabezpečenie toho, aby obnova budov neviedla k vysťahovaniu alebo nepriamemu vysťahovaniu zvýšením nájomného pre zraniteľné osoby pri súčasnom posilnení ochrany a záruk nájomcov a presadzovaní práva na dôstojné, cenovo dostupné a udržateľné bývanie
  ; |
| --- | --- |

b)

konkrétne sprievodné opatrenia
  a reformy
  potrebné na realizáciu opatrení a investícií plánu, ako aj informácie o existujúcom alebo plánovanom financovaní opatrení a investícií z iných zdrojov Únie a iných medzinárodných, verejných alebo súkromných zdrojov
  vrátane opatrení zameraných na zabezpečenie toho, aby obnova budov neviedla k vysťahovaniu alebo nepriamemu vysťahovaniu zvýšením nájomného pre zraniteľné osoby pri súčasnom posilnení ochrany a záruk nájomcov a presadzovaní práva na dôstojné, cenovo dostupné a udržateľné bývanie
  ;

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 21

Článok 4 ods. 1 písm. d)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | d) | posúdenie vplyvu na rodovú rovnosť a vysvetlenie, ako opatrenia a investície uvedené v pláne zohľadňujú ciele prispieť k rodovej rovnosti a rovnakým príležitostiam pre všetkých a presadzovať tieto ciele v súlade so zásadami 2 a 3 Európskeho piliera sociálnych práv, s cieľom OSN v oblasti udržateľného rozvoja č. 5 a prípadne s národnou stratégiou rodovej rovnosti; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

d)

posúdenie vplyvu na rodovú rovnosť a vysvetlenie, ako opatrenia a investície uvedené v pláne zohľadňujú ciele prispieť k rodovej rovnosti a rovnakým príležitostiam pre všetkých a presadzovať tieto ciele v súlade so zásadami 2 a 3 Európskeho piliera sociálnych práv, s cieľom OSN v oblasti udržateľného rozvoja č. 5 a prípadne s národnou stratégiou rodovej rovnosti;

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 22

Článok 4 ods. 1 písm. e)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | e) | opatrenia a investície na zabezpečenie príjmu drobných európskych poľnohospodárov, ktorí sú povinní spĺňať náročné výrobné normy EÚ. V prípade dovážaných výrobkov sa vyžaduje reciprocita alebo zrkadlové doložky; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

e)

opatrenia a investície na zabezpečenie príjmu drobných európskych poľnohospodárov, ktorí sú povinní spĺňať náročné výrobné normy EÚ. V prípade dovážaných výrobkov sa vyžaduje reciprocita alebo zrkadlové doložky;

Zdôvodnenie

Je nutné zabezpečiť vysoké normy kvality a bezpečnosti potravín bez ohľadu na pôvod výrobkov. To podporí šírenie týchto zdravotných, pracovných alebo sociálnych noriem do tretích krajín, čím sa podporia globálne prínosy.

Pozmeňovací návrh 23

Článok 4 ods. 1 písm. i)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| i) | opatrenia na účinné monitorovanie a vykonávanie plánu zo strany dotknutého členského štátu, najmä navrhovaných míľnikov a cieľov vrátane ukazovateľov vykonávania opatrení a investícií, ktoré sú v náležitom prípade k dispozícii na úrade Eurostat a v Európskom stredisku pre monitorovanie energetickej chudoby, ako sa uvádza v odporúčaní Komisie 2020/1563 (10) týkajúcom sa energetickej chudoby; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

i)

opatrenia na účinné monitorovanie a vykonávanie plánu zo strany dotknutého členského štátu, najmä navrhovaných míľnikov a cieľov vrátane ukazovateľov vykonávania opatrení a investícií, ktoré sú v náležitom prípade k dispozícii na úrade Eurostat a v Európskom stredisku pre monitorovanie energetickej chudoby, ako sa uvádza v odporúčaní Komisie 2020/1563 (10) týkajúcom sa energetickej chudoby;

| i) | opatrenia na účinné monitorovanie a vykonávanie plánu zo strany dotknutého členského štátu
  a príslušných regionálnych a miestnych samospráv vrátane zapojenia hospodárskych a sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti do tohto procesu
  , najmä navrhovaných míľnikov a cieľov vrátane ukazovateľov vykonávania opatrení a investícií, ktoré sú v náležitom prípade k dispozícii na úrade Eurostat a v Európskom stredisku pre monitorovanie energetickej chudoby, ako sa uvádza v odporúčaní Komisie 2020/1563 (11) týkajúcom sa energetickej chudoby; |
| --- | --- |

i)

opatrenia na účinné monitorovanie a vykonávanie plánu zo strany dotknutého členského štátu
  a príslušných regionálnych a miestnych samospráv vrátane zapojenia hospodárskych a sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti do tohto procesu
  , najmä navrhovaných míľnikov a cieľov vrátane ukazovateľov vykonávania opatrení a investícií, ktoré sú v náležitom prípade k dispozícii na úrade Eurostat a v Európskom stredisku pre monitorovanie energetickej chudoby, ako sa uvádza v odporúčaní Komisie 2020/1563 (11) týkajúcom sa energetickej chudoby;

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 24

Článok 4 ods. 1 písm. j)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| j) | na účely prípravy, a 
  ak je to možné, na účely
  vykonávania plánu, zhrnutie konzultačného procesu, ktorý sa uskutočnil v súlade s článkom 10 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a s vnútroštátnym právnym rámcom, súhrn miestnych a regionálnych orgánov, sociálnych partnerov, organizácií občianskej spoločnosti, mládežníckych organizácií a iných príslušných zainteresovaných strán
  a spôsobu
  zohľadnenia vstupu zainteresovaných strán v pláne; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

j)

na účely prípravy, a 
  ak je to možné, na účely
  vykonávania plánu, zhrnutie konzultačného procesu, ktorý sa uskutočnil v súlade s článkom 10 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a s vnútroštátnym právnym rámcom, súhrn miestnych a regionálnych orgánov, sociálnych partnerov, organizácií občianskej spoločnosti, mládežníckych organizácií a iných príslušných zainteresovaných strán
  a spôsobu
  zohľadnenia vstupu zainteresovaných strán v pláne;

| j) | na účely prípravy a vykonávania plánu,
  písomné stanovisko miestnych a regionálnych samospráv a
   zhrnutie konzultačného procesu, ktorý sa uskutočnil v súlade s článkom 10 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a s vnútroštátnym právnym rámcom, súhrn miestnych a regionálnych orgánov, sociálnych partnerov, organizácií občianskej spoločnosti, mládežníckych organizácií a iných príslušných zainteresovaných strán,
  v ktorých sa uvádza spôsob
  zohľadnenia vstupu zainteresovaných strán v pláne
  a rôznej miery zraniteľnosti regiónov s osobitným zreteľom na situáciu území s trvalým prírodným znevýhodnením, ktoré sú obzvlášť zraniteľné, ako sú ostrovné a horské regióny
  ; |
| --- | --- |

j)

na účely prípravy a vykonávania plánu,
  písomné stanovisko miestnych a regionálnych samospráv a
   zhrnutie konzultačného procesu, ktorý sa uskutočnil v súlade s článkom 10 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a s vnútroštátnym právnym rámcom, súhrn miestnych a regionálnych orgánov, sociálnych partnerov, organizácií občianskej spoločnosti, mládežníckych organizácií a iných príslušných zainteresovaných strán,
  v ktorých sa uvádza spôsob
  zohľadnenia vstupu zainteresovaných strán v pláne
  a rôznej miery zraniteľnosti regiónov s osobitným zreteľom na situáciu území s trvalým prírodným znevýhodnením, ktoré sú obzvlášť zraniteľné, ako sú ostrovné a horské regióny
  ;

Zdôvodnenie

Miestne a regionálne samosprávy vedia, čo je pre ich vlastné regióny a mestá najlepšie, pretože si uvedomujú problémy a sociálno-ekonomické okolnosti svojich miestnych oblastí. Konzultácia nestačí na to, aby sa ich názor zahrnul do národných sociálno-klimatických plánov. Miestne a regionálne samosprávy musia byť schopné komunikovať a vyjadriť potreby svojich občanov a táto komunikácia sa musí zohľadniť na národnej úrovni, pričom sa zdôraznia rozdiely medzi regiónmi a ich osobitosti.

Pozmeňovací návrh 25

Článok 4 ods. 1 písm. l

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | podiel fondu vyčleneného na miestne stratégie v oblasti klimatickej transformácie vedeného komunitou s pridelenými prostriedkami vo výške minimálne 5 % celkového finančného krytia; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

podiel fondu vyčleneného na miestne stratégie v oblasti klimatickej transformácie vedeného komunitou s pridelenými prostriedkami vo výške minimálne 5 % celkového finančného krytia;

Zdôvodnenie

Miestny rozvoj vedený komunitou sa osvedčil ako nástroj prispôsobený miestnemu strategickému plánovaniu vo väčšine členských štátov a môže tiež prispieť k lepšej koordinácii a činnosti vo vidieckych oblastiach a mestských štvrtiach.

Pozmeňovací návrh 26

Článok 4 ods. 3

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty môžu pri príprave svojich plánov požiadať Komisiu, aby zorganizovala výmenu osvedčených postupov. Členské štáty môžu takisto požiadať o technickú podporu v rámci nástroja ELENA zriadeného dohodou Komisie s Európskou investičnou bankou v roku 2009 alebo v rámci Nástroja technickej podpory zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/240. | Členské štáty
  a miestne a regionálne samosprávy
  môžu pri príprave svojich plánov požiadať Komisiu, aby zorganizovala výmenu osvedčených postupov. Členské štáty môžu takisto požiadať o technickú podporu v rámci nástroja ELENA zriadeného dohodou Komisie s Európskou investičnou bankou v roku 2009 alebo v rámci Nástroja technickej podpory zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/240. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty môžu pri príprave svojich plánov požiadať Komisiu, aby zorganizovala výmenu osvedčených postupov. Členské štáty môžu takisto požiadať o technickú podporu v rámci nástroja ELENA zriadeného dohodou Komisie s Európskou investičnou bankou v roku 2009 alebo v rámci Nástroja technickej podpory zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/240.

Členské štáty
  a miestne a regionálne samosprávy
  môžu pri príprave svojich plánov požiadať Komisiu, aby zorganizovala výmenu osvedčených postupov. Členské štáty môžu takisto požiadať o technickú podporu v rámci nástroja ELENA zriadeného dohodou Komisie s Európskou investičnou bankou v roku 2009 alebo v rámci Nástroja technickej podpory zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/240.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 27

Článok 5 ods. 1

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Fond poskytuje finančnú podporu členským štátom na financovanie opatrení a investícií stanovených v ich plánoch. | Fond poskytuje finančnú podporu členským štátom
  a regiónom prostredníctvom zdieľaného riadenia a v súlade so zásadami partnerstva a viacúrovňového riadenia
  na financovanie opatrení a investícií stanovených v ich plánoch.


  Každý členský štát by si mal stanoviť minimálny limit na úrovni aspoň 35 % z týchto prostriedkov, ktoré by spravovali priamo miestne a regionálne samosprávy. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Fond poskytuje finančnú podporu členským štátom na financovanie opatrení a investícií stanovených v ich plánoch.

Fond poskytuje finančnú podporu členským štátom
  a regiónom prostredníctvom zdieľaného riadenia a v súlade so zásadami partnerstva a viacúrovňového riadenia
  na financovanie opatrení a investícií stanovených v ich plánoch.

Každý členský štát by si mal stanoviť minimálny limit na úrovni aspoň 35 % z týchto prostriedkov, ktoré by spravovali priamo miestne a regionálne samosprávy.

Zdôvodnenie

Regionálna zložka má kľúčový význam pre vykonávanie a úspech Sociálno-klimatického fondu. Miestne a regionálne samosprávy najlepšie poznajú problémy a sociálno-ekonomickú situáciu daného územia a dokážu lepšie identifikovať najzraniteľnejšie osoby a odvetvia, a preto by mali mať k dispozícii aj zdroje z fondu. Fond by sa mal spravovať prostredníctvom zdieľaného riadenia a v súlade so zásadami partnerstva a viacúrovňového riadenia.

Pozmeňovací návrh 28

Článok 5 ods. 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Vyplatenie podpory je podmienené dosiahnutím míľnikov a cieľov pre opatrenia a investície stanovené v plánoch. Uvedené míľniky a ciele musia byť zlučiteľné s cieľmi Únie v oblasti klímy a musia zahŕňať najmä: | Vyplatenie podpory je podmienené dosiahnutím míľnikov a cieľov pre opatrenia a investície stanovené v plánoch. Uvedené míľniky a ciele musia byť zlučiteľné s cieľmi Únie v oblasti klímy a musia zahŕňať najmä: |
| a) | energetickú efektívnosť; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Vyplatenie podpory je podmienené dosiahnutím míľnikov a cieľov pre opatrenia a investície stanovené v plánoch. Uvedené míľniky a ciele musia byť zlučiteľné s cieľmi Únie v oblasti klímy a musia zahŕňať najmä:

Vyplatenie podpory je podmienené dosiahnutím míľnikov a cieľov pre opatrenia a investície stanovené v plánoch. Uvedené míľniky a ciele musia byť zlučiteľné s cieľmi Únie v oblasti klímy a musia zahŕňať najmä:

a)

energetickú efektívnosť;

| a) | energetickú efektívnosť; |
| --- | --- |

a)

energetickú efektívnosť;

| b) | obnovu budov
  ; |
| --- | --- |

b)

obnovu budov
  ;

| b) | energetickú renovácia budov
  ; |
| --- | --- |

b)

energetickú renovácia budov
  ;

| c) | mobilitu
  a dopravu
  s nulovými
  a
   nízkymi emisiami; |
| --- | --- |

c)

mobilitu
  a dopravu
  s nulovými
  a
   nízkymi emisiami;

| c) | rozvoj
  a 
  využívanie obnoviteľných zdrojov energie, a to aj prostredníctvom komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

c)

rozvoj
  a 
  využívanie obnoviteľných zdrojov energie, a to aj prostredníctvom komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov;

| d) | zníženie emisií skleníkových plynov; |
| --- | --- |

d)

zníženie emisií skleníkových plynov;

| d) | mobilitu s nulovými
  alebo nízkymi
  emisiami
  (elektrická, hybridná alebo vodíková),
  integrované služby mobility
  a verejnú dopravu
  ; |
| --- | --- |

d)

mobilitu s nulovými
  alebo nízkymi
  emisiami
  (elektrická, hybridná alebo vodíková),
  integrované služby mobility
  a verejnú dopravu
  ;

| e) | zníženie počtu zraniteľných domácností,
  najmä domácností trpiacich energetickou chudobou, zraniteľných
  mikropodnikov a 
  zraniteľných
  používateľov
  dopravy
  , a to aj vo vidieckych a vzdialených oblastiach. |
| --- | --- |

e)

zníženie počtu zraniteľných domácností,
  najmä domácností trpiacich energetickou chudobou, zraniteľných
  mikropodnikov a 
  zraniteľných
  používateľov
  dopravy
  , a to aj vo vidieckych a vzdialených oblastiach.

| e) | zníženie emisií skleníkových plynov; |
| --- | --- |

e)

zníženie emisií skleníkových plynov;

| f) | zníženie počtu zraniteľných domácností, mikropodnikov
  , malých podnikov
  a používateľov
  služieb mobility
  , a to aj vo vidieckych a vzdialených oblastiach
  , rozdelených podľa rodu; |
| --- | --- |

f)

zníženie počtu zraniteľných domácností, mikropodnikov
  , malých podnikov
  a používateľov
  služieb mobility
  , a to aj vo vidieckych a vzdialených oblastiach
  , rozdelených podľa rodu;

| g) | adaptáciu na nepriaznivé účinky zmeny klímy na zraniteľné domácnosti; |
| --- | --- |

g)

adaptáciu na nepriaznivé účinky zmeny klímy na zraniteľné domácnosti;

| h) | ochranu prírody, ciele v oblasti biodiverzity a riešenia blízke prírode. |
| --- | --- |

h)

ochranu prírody, ciele v oblasti biodiverzity a riešenia blízke prírode.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 29

Článok 6 ods. 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty môžu do odhadovaných celkových nákladov na plány zahrnúť náklady na tieto opatrenia a investície za predpokladu, že sú prospešné predovšetkým pre zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky alebo zraniteľných používateľov
  dopravy
  a že sú určené na: | Členské štáty
  a regióny
  môžu do odhadovaných celkových nákladov na plány zahrnúť náklady na tieto opatrenia a investície za predpokladu, že sú prospešné predovšetkým pre zraniteľné domácnosti,
  pričom sú zamerané na občanov bez bankového účtu a domácnosti s nízkymi príjmami,
  zraniteľné mikropodniky
  a malé podniky
  alebo zraniteľných používateľov
  služieb mobility
  a že sú určené na: |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty môžu do odhadovaných celkových nákladov na plány zahrnúť náklady na tieto opatrenia a investície za predpokladu, že sú prospešné predovšetkým pre zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky alebo zraniteľných používateľov
  dopravy
  a že sú určené na:

Členské štáty
  a regióny
  môžu do odhadovaných celkových nákladov na plány zahrnúť náklady na tieto opatrenia a investície za predpokladu, že sú prospešné predovšetkým pre zraniteľné domácnosti,
  pričom sú zamerané na občanov bez bankového účtu a domácnosti s nízkymi príjmami,
  zraniteľné mikropodniky
  a malé podniky
  alebo zraniteľných používateľov
  služieb mobility
  a že sú určené na:

Zdôvodnenie

Regionálna zložka má kľúčový význam pre vykonávanie a úspech Sociálno-klimatického fondu. Miestne a regionálne samosprávy najlepšie poznajú problémy a sociálno-ekonomické okolnosti svojich miestnych oblastí a dokážu lepšie určiť najzraniteľnejšie osoby a odvetvia. Opatrenia fondu by sa mali zamerať aj na občanov s veľmi obmedzenými zdrojmi, ktorí nie sú schopní alebo si nechcú otvoriť bankový účet.

Pozmeňovací návrh 30

Článok 6 ods. 2 písm. d)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| d) | poskytnutie prístupu k vozidlám a bicyklom s nulovými a nízkymi emisiami vrátane finančnej podpory alebo fiškálnych stimulov na ich nákup, ako aj primeranej verejnej a súkromnej infraštruktúry vrátane nabíjania a doplňovania paliva; v prípade podpory týkajúcej sa vozidiel s nízkymi emisiami sa poskytne harmonogram postupného znižovania podpory; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

d)

poskytnutie prístupu k vozidlám a bicyklom s nulovými a nízkymi emisiami vrátane finančnej podpory alebo fiškálnych stimulov na ich nákup, ako aj primeranej verejnej a súkromnej infraštruktúry vrátane nabíjania a doplňovania paliva; v prípade podpory týkajúcej sa vozidiel s nízkymi emisiami sa poskytne harmonogram postupného znižovania podpory;

| d) | poskytnutie prístupu k vozidlám a bicyklom s nulovými a nízkymi emisiami vrátane finančnej podpory alebo fiškálnych stimulov na ich nákup, ako aj primeranej verejnej a súkromnej infraštruktúry vrátane nabíjania a doplňovania paliva; v prípade podpory týkajúcej sa vozidiel s nízkymi emisiami sa poskytne harmonogram postupného znižovania podpory
  , pričom sa prihliadne na to, aby v záujme zabezpečenia účinnosti opatrení boli poskytované riešenia cenovo dostupné aj pre zraniteľné domácnosti z hľadiska nákladov, údržby a udržateľnosti, a to aj v priebehu času
  ; |
| --- | --- |

d)

poskytnutie prístupu k vozidlám a bicyklom s nulovými a nízkymi emisiami vrátane finančnej podpory alebo fiškálnych stimulov na ich nákup, ako aj primeranej verejnej a súkromnej infraštruktúry vrátane nabíjania a doplňovania paliva; v prípade podpory týkajúcej sa vozidiel s nízkymi emisiami sa poskytne harmonogram postupného znižovania podpory
  , pričom sa prihliadne na to, aby v záujme zabezpečenia účinnosti opatrení boli poskytované riešenia cenovo dostupné aj pre zraniteľné domácnosti z hľadiska nákladov, údržby a udržateľnosti, a to aj v priebehu času
  ;

Zdôvodnenie

Ekonomická podpora pri kúpe elektrického vozidla nie je pre zraniteľné domácnosti najvhodnejším riešením vzhľadom na vysoké náklady na údržbu. Musí sa zabezpečiť, aby opatrenia boli primerané a pragmatické s cieľom riešiť skutočné problémy zraniteľných občanov (náklady na účty za energiu).

Pozmeňovací návrh 31

Článok 6 ods. 2 písm. e)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| e) | poskytnutie bezplatného prístupu k verejnej doprave alebo prispôsobených taríf za prístup k verejnej doprave,
  ako podpory udržateľnej
  mobility na požiadanie a služieb
  zdieľanej
  mobility; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

e)

poskytnutie bezplatného prístupu k verejnej doprave alebo prispôsobených taríf za prístup k verejnej doprave,
  ako podpory udržateľnej
  mobility na požiadanie a služieb
  zdieľanej
  mobility;

| e) | poskytnutie bezplatného prístupu k verejnej doprave alebo prispôsobených taríf za prístup k verejnej doprave,
  podporu
  mobility na požiadanie
  s nulovými a nízkymi emisiami
  a 
  spoločné využívanie
  služieb mobility
  , najmä vo vidieckych, v ostrovných, horských, vo vzdialených a v menej prístupných oblastiach alebo pre menej rozvinuté regióny alebo územia vrátane menej rozvinutých prímestských oblastí
  ; |
| --- | --- |

e)

poskytnutie bezplatného prístupu k verejnej doprave alebo prispôsobených taríf za prístup k verejnej doprave,
  podporu
  mobility na požiadanie
  s nulovými a nízkymi emisiami
  a 
  spoločné využívanie
  služieb mobility
  , najmä vo vidieckych, v ostrovných, horských, vo vzdialených a v menej prístupných oblastiach alebo pre menej rozvinuté regióny alebo územia vrátane menej rozvinutých prímestských oblastí
  ;

Zdôvodnenie

Regulácia by z hľadiska životného cyklu mala byť technologicky neutrálna. Ak sa budú zohľadňovať len priame výfukové emisie, hrozí zvýšenie emisií pri výrobe elektrickej energie a vylúčia sa iné palivá získavané z obnoviteľných zdrojov.

Pozmeňovací návrh 32

Článok 6 ods. 2 písm. g)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | g) | podporu iniciatív komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov vrátane kolektívnej výroby a vlastnej spotreby energie z obnoviteľných zdrojov ako spôsobu riešenia energetickej chudoby. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

g)

podporu iniciatív komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov vrátane kolektívnej výroby a vlastnej spotreby energie z obnoviteľných zdrojov ako spôsobu riešenia energetickej chudoby.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 33

Článok 8

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty môžu do odhadovaných celkových nákladov zahrnúť finančnú podporu poskytnutú verejným alebo súkromným subjektom iným, než sú zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní požívatelia dopravy, ak dané subjekty vykonávajú opatrenia a investície, ktoré sú v konečnom dôsledku prospešné pre zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov
  dopravy
  . | Členské štáty
  a regióny
  môžu do odhadovaných celkových nákladov zahrnúť finančnú podporu poskytnutú verejným alebo súkromným subjektom iným, než sú zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky
  a malé podniky
  a zraniteľní používatelia
  služieb mobility
  , ak dané subjekty vykonávajú opatrenia a investície, ktoré sú v konečnom dôsledku prospešné pre zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky
  a malé podniky
  a zraniteľných používateľov
  služieb mobility
  . |
| Členské štáty zabezpečia potrebné zákonné a zmluvné záruky na zabezpečenie toho, aby sa celá výhoda preniesla na domácnosti, mikropodniky a používateľov
  dopravy
  . | Členské štáty zabezpečia potrebné zákonné a zmluvné záruky na zabezpečenie toho, aby sa celá výhoda preniesla na domácnosti, mikropodniky
  a malé podniky
  a používateľov
  služieb mobility a aby bola pre nich dlhodobo finančne udržateľná
  . |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty môžu do odhadovaných celkových nákladov zahrnúť finančnú podporu poskytnutú verejným alebo súkromným subjektom iným, než sú zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní požívatelia dopravy, ak dané subjekty vykonávajú opatrenia a investície, ktoré sú v konečnom dôsledku prospešné pre zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov
  dopravy
  .

Členské štáty
  a regióny
  môžu do odhadovaných celkových nákladov zahrnúť finančnú podporu poskytnutú verejným alebo súkromným subjektom iným, než sú zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky
  a malé podniky
  a zraniteľní používatelia
  služieb mobility
  , ak dané subjekty vykonávajú opatrenia a investície, ktoré sú v konečnom dôsledku prospešné pre zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky
  a malé podniky
  a zraniteľných používateľov
  služieb mobility
  .

Členské štáty zabezpečia potrebné zákonné a zmluvné záruky na zabezpečenie toho, aby sa celá výhoda preniesla na domácnosti, mikropodniky a používateľov
  dopravy
  .

Členské štáty zabezpečia potrebné zákonné a zmluvné záruky na zabezpečenie toho, aby sa celá výhoda preniesla na domácnosti, mikropodniky
  a malé podniky
  a používateľov
  služieb mobility a aby bola pre nich dlhodobo finančne udržateľná
  .

Zdôvodnenie

Regionálna zložka má kľúčový význam pre vykonávanie a úspech Sociálno-klimatického fondu. Ekonomická podpora pri kúpe elektrického vozidla nie je najvhodnejším riešením pre zraniteľné domácnosti. Skutočným problémom je to, ako pokryť náklady na energiu.

Pozmeňovací návrh 34

Článok 10 ods. 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty môžu poveriť riadiace orgány Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+) zriadeného nariadením (EÚ) 2021/1057 a operačných programov politiky súdržnosti podľa nariadenia (EÚ) 2021/1058 vykonávaním opatrení a investícií [...]. | Členské štáty môžu poveriť riadiace orgány Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+) zriadeného nariadením (EÚ) 2021/1057 a operačných programov politiky súdržnosti podľa nariadenia (EÚ) 2021/1058 vykonávaním opatrení a investícií [...]. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty môžu poveriť riadiace orgány Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+) zriadeného nariadením (EÚ) 2021/1057 a operačných programov politiky súdržnosti podľa nariadenia (EÚ) 2021/1058 vykonávaním opatrení a investícií [...].

Členské štáty môžu poveriť riadiace orgány Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+) zriadeného nariadením (EÚ) 2021/1057 a operačných programov politiky súdržnosti podľa nariadenia (EÚ) 2021/1058 vykonávaním opatrení a investícií [...].

Zdôvodnenie

Netýka sa slovenského znenia (pozn. prekladateľa).

Pozmeňovací návrh 35

Článok 11

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Fond vykonáva Komisia v rámci
  priameho
  riadenia v súlade s príslušnými pravidlami prijatými podľa [...]. | Fond vykonáva Komisia
  a členské štáty
  v rámci
  zdieľaného
  riadenia v súlade
  so zásadami partnerstva a viacúrovňového riadenia, ako sa stanovuje vo všeobecnom nariadení, ako aj
  s príslušnými pravidlami prijatými podľa [...]. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Fond vykonáva Komisia v rámci
  priameho
  riadenia v súlade s príslušnými pravidlami prijatými podľa [...].

Fond vykonáva Komisia
  a členské štáty
  v rámci
  zdieľaného
  riadenia v súlade
  so zásadami partnerstva a viacúrovňového riadenia, ako sa stanovuje vo všeobecnom nariadení, ako aj
  s príslušnými pravidlami prijatými podľa [...].

Zdôvodnenie

Fond by sa mal vykonávať v rámci zdieľaného riadenia v súlade so zásadami partnerstva a viacúrovňového riadenia

Pozmeňovací návrh 36

Článok 14 ods. 1

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty prispievajú prinajmenšom do výšky 50 % celkových odhadovaných nákladov svojich plánov. | Členské štáty prispievajú prinajmenšom do výšky 50 % celkových odhadovaných nákladov svojich plánov
  v rámci zdieľaného riadenia
  . |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty prispievajú prinajmenšom do výšky 50 % celkových odhadovaných nákladov svojich plánov.

Členské štáty prispievajú prinajmenšom do výšky 50 % celkových odhadovaných nákladov svojich plánov
  v rámci zdieľaného riadenia
  .

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 37

Článok 14 ods. 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty použijú na svoj národný príspevok na celkové odhadované náklady svojich plánov okrem iného príjmy z obchodovania so svojimi kvótami formou aukcie v súlade s kapitolou IVa smernice 2003/87/ES. | Členské štáty použijú na svoj národný príspevok na celkové odhadované náklady svojich plánov okrem iného príjmy z obchodovania so svojimi kvótami formou aukcie v súlade s kapitolou IVa smernice 2003/87/ES.








  a) | Členské štáty by si mali stanoviť minimálny percentuálny podiel príjmov z aukcií ETS na úrovni aspoň 20 %, ktoré by priamo spravovali miestne a regionálne samosprávy. Príjmy spravované miestnymi a regionálnymi samosprávami by sa mali využívať výhradne na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu, najmä na činnosti zamerané na podporu energetickej transformácie a riešenia rizík pre najzraniteľnejšie územia a domácnosti. Ak sa vďaka cenám emisných kvót v systéme dosiahnu vyššie príjmy, než sa očakáva, pridelenie prostriedkov do Sociálno-klimatického fondu sa zodpovedajúco zvýši. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty použijú na svoj národný príspevok na celkové odhadované náklady svojich plánov okrem iného príjmy z obchodovania so svojimi kvótami formou aukcie v súlade s kapitolou IVa smernice 2003/87/ES.

Členské štáty použijú na svoj národný príspevok na celkové odhadované náklady svojich plánov okrem iného príjmy z obchodovania so svojimi kvótami formou aukcie v súlade s kapitolou IVa smernice 2003/87/ES.

a)

Členské štáty by si mali stanoviť minimálny percentuálny podiel príjmov z aukcií ETS na úrovni aspoň 20 %, ktoré by priamo spravovali miestne a regionálne samosprávy. Príjmy spravované miestnymi a regionálnymi samosprávami by sa mali využívať výhradne na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu, najmä na činnosti zamerané na podporu energetickej transformácie a riešenia rizík pre najzraniteľnejšie územia a domácnosti. Ak sa vďaka cenám emisných kvót v systéme dosiahnu vyššie príjmy, než sa očakáva, pridelenie prostriedkov do Sociálno-klimatického fondu sa zodpovedajúco zvýši.

Zdôvodnenie

Je nevyhnutné, aby nový Sociálno-klimatický fond mohol priamo podporovať aj investície miestnych a regionálnych samospráv do obnovy a zlepšovania miestneho sociálneho bývania a cenovej dostupnosti miestnej verejnej dopravy.

Pozmeňovací návrh 38

Článok 15 ods. 1

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Komisia posúdi plán a prípadne akúkoľvek zmenu uvedeného plánu predloženú zo strany členského štátu v súlade s článkom 17 z hľadiska súladu s ustanoveniami tohto nariadenia. Pri vykonávaní uvedeného posúdenia Komisia koná v úzkej spolupráci s dotknutým členským štátom. Komisia môže predložiť pripomienky alebo požiadať o dodatočné informácie. Dotknutý členský štát poskytne požadované dodatočné informácie a v prípade potreby môže plán prepracovať, a to aj po predložení plánu. Dotknutý členský štát a Komisia sa môžu dohodnúť na predĺžení lehoty na posúdenie o primerané obdobie, ak je to potrebné. | Komisia posúdi plán a prípadne akúkoľvek zmenu uvedeného plánu predloženú zo strany členského štátu v súlade s článkom 17 z hľadiska súladu s ustanoveniami tohto nariadenia. Pri vykonávaní uvedeného posúdenia Komisia koná v úzkej spolupráci s dotknutým členským štátom. Komisia môže predložiť pripomienky alebo požiadať o dodatočné informácie. Dotknutý členský štát poskytne požadované dodatočné informácie a v prípade potreby môže plán prepracovať, a to aj po predložení plánu. Dotknutý členský štát a Komisia sa môžu dohodnúť na predĺžení lehoty na posúdenie o primerané obdobie, ak je to potrebné.
  Regionálne sociálno-klimatické plány vypracované regiónmi, ktoré chcú požiadať o dodatočné finančné krytie, posúdi členský štát s cieľom zabezpečiť súlad s národným sociálno-klimatickým plánom a zabrániť prekrývaniu opatrení. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Komisia posúdi plán a prípadne akúkoľvek zmenu uvedeného plánu predloženú zo strany členského štátu v súlade s článkom 17 z hľadiska súladu s ustanoveniami tohto nariadenia. Pri vykonávaní uvedeného posúdenia Komisia koná v úzkej spolupráci s dotknutým členským štátom. Komisia môže predložiť pripomienky alebo požiadať o dodatočné informácie. Dotknutý členský štát poskytne požadované dodatočné informácie a v prípade potreby môže plán prepracovať, a to aj po predložení plánu. Dotknutý členský štát a Komisia sa môžu dohodnúť na predĺžení lehoty na posúdenie o primerané obdobie, ak je to potrebné.

Komisia posúdi plán a prípadne akúkoľvek zmenu uvedeného plánu predloženú zo strany členského štátu v súlade s článkom 17 z hľadiska súladu s ustanoveniami tohto nariadenia. Pri vykonávaní uvedeného posúdenia Komisia koná v úzkej spolupráci s dotknutým členským štátom. Komisia môže predložiť pripomienky alebo požiadať o dodatočné informácie. Dotknutý členský štát poskytne požadované dodatočné informácie a v prípade potreby môže plán prepracovať, a to aj po predložení plánu. Dotknutý členský štát a Komisia sa môžu dohodnúť na predĺžení lehoty na posúdenie o primerané obdobie, ak je to potrebné.
  Regionálne sociálno-klimatické plány vypracované regiónmi, ktoré chcú požiadať o dodatočné finančné krytie, posúdi členský štát s cieľom zabezpečiť súlad s národným sociálno-klimatickým plánom a zabrániť prekrývaniu opatrení.

Zdôvodnenie

Regionálna zložka má kľúčový význam pre vykonávanie a úspech Sociálno-klimatického fondu. Miestne a regionálne samosprávy najlepšie poznajú problémy a sociálno-ekonomické okolnosti svojich území a dokážu lepšie určiť najzraniteľnejšie osoby a odvetvia.

Pozmeňovací návrh 39

Článok 15 ods. 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Komisia posúdi relevantnosť, účinnosť, efektívnosť a koherentnosť plánu takto: | Komisia posúdi relevantnosť, účinnosť, efektívnosť a koherentnosť plánu takto: |
| a) | Na účely posúdenia relevantnosti Komisia zohľadní tieto kritériá: |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Komisia posúdi relevantnosť, účinnosť, efektívnosť a koherentnosť plánu takto:

Komisia posúdi relevantnosť, účinnosť, efektívnosť a koherentnosť plánu takto:

a)

Na účely posúdenia relevantnosti Komisia zohľadní tieto kritériá:

| a) | Na účely posúdenia relevantnosti Komisia zohľadní tieto kritériá: |
| --- | --- |

a)

Na účely posúdenia relevantnosti Komisia zohľadní tieto kritériá:

| | i) | či plán predstavuje reakciu na sociálny vplyv a výzvy, ktorým čelia zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní používatelia dopravy v dotknutom členskom štáte v dôsledku zavádzania systému obchodovania s emisiami v sektore budov a odvetví cestnej dopravy, zriadeného podľa kapitoly IVa smernice 2003/87/ES, a to najmä domácnosti trpiace energetickou chudobou, s náležitým zohľadnením výziev identifikovaných v posúdeniach Komisie týkajúcich sa aktualizácie integrovaného národného energetického a klimatického plánu dotknutého členského štátu a jeho pokroku podľa článku 9 ods. 3 a článkov 13 a 29 nariadenia (EÚ) 2018/1999, ako aj v odporúčaniach Komisie členským štátom vydaných podľa článku 34 nariadenia (EÚ) 2018/1999 vzhľadom na dlhodobý cieľ klimatickej neutrality v Únii do roku 2050; zohľadnia sa pri tom osobitné výzvy a finančná alokácia dotknutého členského štátu; |
| --- | --- | --- |

i)

či plán predstavuje reakciu na sociálny vplyv a výzvy, ktorým čelia zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní používatelia dopravy v dotknutom členskom štáte v dôsledku zavádzania systému obchodovania s emisiami v sektore budov a odvetví cestnej dopravy, zriadeného podľa kapitoly IVa smernice 2003/87/ES, a to najmä domácnosti trpiace energetickou chudobou, s náležitým zohľadnením výziev identifikovaných v posúdeniach Komisie týkajúcich sa aktualizácie integrovaného národného energetického a klimatického plánu dotknutého členského štátu a jeho pokroku podľa článku 9 ods. 3 a článkov 13 a 29 nariadenia (EÚ) 2018/1999, ako aj v odporúčaniach Komisie členským štátom vydaných podľa článku 34 nariadenia (EÚ) 2018/1999 vzhľadom na dlhodobý cieľ klimatickej neutrality v Únii do roku 2050; zohľadnia sa pri tom osobitné výzvy a finančná alokácia dotknutého členského štátu;

| | i) | či plán predstavuje reakciu na sociálny vplyv a výzvy, ktorým čelia zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní používatelia dopravy v dotknutom členskom štáte v dôsledku zavádzania systému obchodovania s emisiami v sektore budov a odvetví cestnej dopravy, zriadeného podľa kapitoly IVa smernice 2003/87/ES, a to najmä domácnosti trpiace energetickou chudobou, s náležitým zohľadnením výziev identifikovaných v posúdeniach Komisie týkajúcich sa aktualizácie integrovaného národného energetického a klimatického plánu dotknutého členského štátu a jeho pokroku podľa článku 9 ods. 3 a článkov 13 a 29 nariadenia (EÚ) 2018/1999, ako aj v odporúčaniach Komisie členským štátom vydaných podľa článku 34 nariadenia (EÚ) 2018/1999 vzhľadom na dlhodobý cieľ klimatickej neutrality v Únii do roku 2050; zohľadnia sa pri tom osobitné výzvy a finančná alokácia dotknutého členského štátu; |
| --- | --- | --- |

i)

či plán predstavuje reakciu na sociálny vplyv a výzvy, ktorým čelia zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní používatelia dopravy v dotknutom členskom štáte v dôsledku zavádzania systému obchodovania s emisiami v sektore budov a odvetví cestnej dopravy, zriadeného podľa kapitoly IVa smernice 2003/87/ES, a to najmä domácnosti trpiace energetickou chudobou, s náležitým zohľadnením výziev identifikovaných v posúdeniach Komisie týkajúcich sa aktualizácie integrovaného národného energetického a klimatického plánu dotknutého členského štátu a jeho pokroku podľa článku 9 ods. 3 a článkov 13 a 29 nariadenia (EÚ) 2018/1999, ako aj v odporúčaniach Komisie členským štátom vydaných podľa článku 34 nariadenia (EÚ) 2018/1999 vzhľadom na dlhodobý cieľ klimatickej neutrality v Únii do roku 2050; zohľadnia sa pri tom osobitné výzvy a finančná alokácia dotknutého členského štátu;

| | ii) | či sa od plánu očakáva, že zabezpečí, aby žiadne opatrenie ani investícia zahrnuté do plánu nespôsobili výrazné narušenie plnenia environmentálnych cieľov v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852; |
| --- | --- | --- |

ii)

či sa od plánu očakáva, že zabezpečí, aby žiadne opatrenie ani investícia zahrnuté do plánu nespôsobili výrazné narušenie plnenia environmentálnych cieľov v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852;

| | ii) | či sa od plánu očakáva, že zabezpečí, aby žiadne opatrenie ani investícia zahrnuté do plánu nespôsobili výrazné narušenie plnenia environmentálnych cieľov v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852; |
| --- | --- | --- |

ii)

či sa od plánu očakáva, že zabezpečí, aby žiadne opatrenie ani investícia zahrnuté do plánu nespôsobili výrazné narušenie plnenia environmentálnych cieľov v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852;

| | iii) | či plán obsahuje opatrenia a investície, ktoré prispievajú k zelenej transformácii, a to aj k riešeniu výziev, ktoré z nej vyplývajú, a najmä k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 a míľnikov stratégie pre mobilitu do roku 2030. |
| --- | --- | --- |

iii)

či plán obsahuje opatrenia a investície, ktoré prispievajú k zelenej transformácii, a to aj k riešeniu výziev, ktoré z nej vyplývajú, a najmä k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 a míľnikov stratégie pre mobilitu do roku 2030.

| | iii) | či plán obsahuje opatrenia a investície, ktoré prispievajú k zelenej transformácii, a to aj k riešeniu výziev, ktoré z nej vyplývajú, a najmä k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 a míľnikov stratégie pre mobilitu do roku 2030; |
| --- | --- | --- |

iii)

či plán obsahuje opatrenia a investície, ktoré prispievajú k zelenej transformácii, a to aj k riešeniu výziev, ktoré z nej vyplývajú, a najmä k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 a míľnikov stratégie pre mobilitu do roku 2030;

| | iv) | či bol plán pripravený a vypracovaný prostredníctvom zmysluplnej a inkluzívnej účasti všetkých príslušných zainteresovaných strán; |
| --- | --- | --- |

iv)

či bol plán pripravený a vypracovaný prostredníctvom zmysluplnej a inkluzívnej účasti všetkých príslušných zainteresovaných strán;

| | v) | či plán obsahuje analýzu vplyvu na rodovú rovnosť a vysvetlenie toho, ako sa očakáva, že opatrenia a investície obsiahnuté v pláne budú riešiť rodový rozmer energetickej a dopravnej chudoby a zabezpečia rodovo vyvážený vplyv a zároveň prispejú k uplatňovaniu hľadiska rodovej rovnosti v súlade s národnou stratégiou rodovej rovnosti, Európskym pilierom sociálnych práv a cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja; |
| --- | --- | --- |

v)

či plán obsahuje analýzu vplyvu na rodovú rovnosť a vysvetlenie toho, ako sa očakáva, že opatrenia a investície obsiahnuté v pláne budú riešiť rodový rozmer energetickej a dopravnej chudoby a zabezpečia rodovo vyvážený vplyv a zároveň prispejú k uplatňovaniu hľadiska rodovej rovnosti v súlade s národnou stratégiou rodovej rovnosti, Európskym pilierom sociálnych práv a cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja;

| | vi) | či plán zlepší podmienky adaptácie na účinky zmeny klímy na domácnosti a mikropodniky a malé podniky trpiace energetickou a dopravnou chudobou. |
| --- | --- | --- |

vi)

či plán zlepší podmienky adaptácie na účinky zmeny klímy na domácnosti a mikropodniky a malé podniky trpiace energetickou a dopravnou chudobou.

| b) | Na účely posúdenia účinnosti Komisia zohľadní tieto kritériá: |
| --- | --- |

b)

Na účely posúdenia účinnosti Komisia zohľadní tieto kritériá:

| b) | Na účely posúdenia účinnosti Komisia zohľadní tieto kritériá: |
| --- | --- |

b)

Na účely posúdenia účinnosti Komisia zohľadní tieto kritériá:

| | i) | či sa očakáva, že plán bude mať trvalý vplyv na výzvy, ktorými sa daný plán zaoberá, a najmä na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, najmä domácnosti trpiace energetickou chudobou, v dotknutom členskom štáte; |
| --- | --- | --- |

i)

či sa očakáva, že plán bude mať trvalý vplyv na výzvy, ktorými sa daný plán zaoberá, a najmä na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, najmä domácnosti trpiace energetickou chudobou, v dotknutom členskom štáte;

| | i) | či sa očakáva, že plán bude mať trvalý vplyv na výzvy, ktorými sa daný plán zaoberá, a najmä na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, najmä domácnosti trpiace energetickou chudobou, v dotknutom členskom štáte; |
| --- | --- | --- |

i)

či sa očakáva, že plán bude mať trvalý vplyv na výzvy, ktorými sa daný plán zaoberá, a najmä na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, najmä domácnosti trpiace energetickou chudobou, v dotknutom členskom štáte;

| | ii) | či sa očakáva, že opatrenia navrhnuté zo strany dotknutého členského štátu zabezpečia účinné monitorovanie a vykonávanie plánu vrátane plánovaného harmonogramu, míľnikov a cieľov a súvisiacich ukazovateľov; |
| --- | --- | --- |

ii)

či sa očakáva, že opatrenia navrhnuté zo strany dotknutého členského štátu zabezpečia účinné monitorovanie a vykonávanie plánu vrátane plánovaného harmonogramu, míľnikov a cieľov a súvisiacich ukazovateľov;

| | ii) | či sa očakáva, že opatrenia navrhnuté zo strany dotknutého členského štátu zabezpečia účinné monitorovanie a vykonávanie plánu vrátane plánovaného harmonogramu, míľnikov a cieľov a súvisiacich ukazovateľov; |
| --- | --- | --- |

ii)

či sa očakáva, že opatrenia navrhnuté zo strany dotknutého členského štátu zabezpečia účinné monitorovanie a vykonávanie plánu vrátane plánovaného harmonogramu, míľnikov a cieľov a súvisiacich ukazovateľov;

| | iii) | či sú opatrenia a investície navrhované zo strany dotknutého členského štátu konzistentné a v súlade s požiadavkami podľa smernice [rrrr/ččč] [návrh prepracovaného znenia smernice 2012/27/EÚ], smernice (EÚ) 2018/2001, smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ [60], smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1161 a smernice 2010/31/EÚ. |
| --- | --- | --- |

iii)

či sú opatrenia a investície navrhované zo strany dotknutého členského štátu konzistentné a v súlade s požiadavkami podľa smernice [rrrr/ččč] [návrh prepracovaného znenia smernice 2012/27/EÚ], smernice (EÚ) 2018/2001, smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ [60], smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1161 a smernice 2010/31/EÚ.

| | iii) | či sú opatrenia a investície navrhované zo strany dotknutého členského štátu konzistentné a v súlade s požiadavkami podľa smernice [rrrr/ččč] [návrh prepracovaného znenia smernice 2012/27/EÚ], smernice (EÚ) 2018/2001, smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ [60], smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1161 a smernice 2010/31/EÚ. |
| --- | --- | --- |

iii)

či sú opatrenia a investície navrhované zo strany dotknutého členského štátu konzistentné a v súlade s požiadavkami podľa smernice [rrrr/ččč] [návrh prepracovaného znenia smernice 2012/27/EÚ], smernice (EÚ) 2018/2001, smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ [60], smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1161 a smernice 2010/31/EÚ.

| c) | Na účely posúdenia efektívnosti Komisia zohľadní tieto kritériá: |
| --- | --- |

c)

Na účely posúdenia efektívnosti Komisia zohľadní tieto kritériá:

| c) | Na účely posúdenia efektívnosti Komisia zohľadní tieto kritériá: |
| --- | --- |

c)

Na účely posúdenia efektívnosti Komisia zohľadní tieto kritériá:

| | i) | či je odôvodnenie výšky odhadovaných celkových nákladov na plán predložené zo strany členského štátu odôvodnené, hodnoverné, v súlade so zásadou nákladovej efektívnosti a úmerné očakávanému vnútroštátnemu environmentálnemu a sociálnemu vplyvu; |
| --- | --- | --- |

i)

či je odôvodnenie výšky odhadovaných celkových nákladov na plán predložené zo strany členského štátu odôvodnené, hodnoverné, v súlade so zásadou nákladovej efektívnosti a úmerné očakávanému vnútroštátnemu environmentálnemu a sociálnemu vplyvu;

| | i) | či je odôvodnenie výšky odhadovaných celkových nákladov na plán predložené zo strany členského štátu odôvodnené, hodnoverné, v súlade so zásadou nákladovej efektívnosti a úmerné očakávanému vnútroštátnemu environmentálnemu a sociálnemu vplyvu; |
| --- | --- | --- |

i)

či je odôvodnenie výšky odhadovaných celkových nákladov na plán predložené zo strany členského štátu odôvodnené, hodnoverné, v súlade so zásadou nákladovej efektívnosti a úmerné očakávanému vnútroštátnemu environmentálnemu a sociálnemu vplyvu;

| | ii) | či sa očakáva, že opatrenia navrhnuté zo strany dotknutého členského štátu pri využívaní finančných prostriedkov poskytovaných v rámci fondu budú predchádzať korupcii, podvodom a konfliktom záujmov a odhaľovať a naprávať ich, a to vrátane opatrení zameraných na zabránenie dvojitému financovaniu z fondu a iných programov Únie; |
| --- | --- | --- |

ii)

či sa očakáva, že opatrenia navrhnuté zo strany dotknutého členského štátu pri využívaní finančných prostriedkov poskytovaných v rámci fondu budú predchádzať korupcii, podvodom a konfliktom záujmov a odhaľovať a naprávať ich, a to vrátane opatrení zameraných na zabránenie dvojitému financovaniu z fondu a iných programov Únie;

| | ii) | či sa očakáva, že opatrenia navrhnuté zo strany dotknutého členského štátu pri využívaní finančných prostriedkov poskytovaných v rámci fondu budú predchádzať korupcii, podvodom a konfliktom záujmov a odhaľovať a naprávať ich, a to vrátane opatrení zameraných na zabránenie dvojitému financovaniu z fondu a iných programov Únie; |
| --- | --- | --- |

ii)

či sa očakáva, že opatrenia navrhnuté zo strany dotknutého členského štátu pri využívaní finančných prostriedkov poskytovaných v rámci fondu budú predchádzať korupcii, podvodom a konfliktom záujmov a odhaľovať a naprávať ich, a to vrátane opatrení zameraných na zabránenie dvojitému financovaniu z fondu a iných programov Únie;

| | iii) | či sú míľniky a ciele navrhnuté zo strany dotknutého členského štátu efektívne z hľadiska rozsahu pôsobnosti, cieľov a oprávnených akcií fondu. |
| --- | --- | --- |

iii)

či sú míľniky a ciele navrhnuté zo strany dotknutého členského štátu efektívne z hľadiska rozsahu pôsobnosti, cieľov a oprávnených akcií fondu.

| | iii) | či sú míľniky a ciele navrhnuté zo strany dotknutého členského štátu efektívne z hľadiska rozsahu pôsobnosti, cieľov a oprávnených akcií fondu. |
| --- | --- | --- |

iii)

či sú míľniky a ciele navrhnuté zo strany dotknutého členského štátu efektívne z hľadiska rozsahu pôsobnosti, cieľov a oprávnených akcií fondu.

| d) | Na účely posúdenia súdržnosti Komisia zohľadní, či plán obsahuje opatrenia a investície, ktoré predstavujú koherentné akcie. |
| --- | --- |

d)

Na účely posúdenia súdržnosti Komisia zohľadní, či plán obsahuje opatrenia a investície, ktoré predstavujú koherentné akcie.

| d) | Na účely posúdenia súdržnosti Komisia zohľadní, či plán obsahuje opatrenia a investície, ktoré predstavujú koherentné akcie. |
| --- | --- |

d)

Na účely posúdenia súdržnosti Komisia zohľadní, či plán obsahuje opatrenia a investície, ktoré predstavujú koherentné akcie.

Zdôvodnenie

Posúdenia sú dôležité pre monitorovanie vývoja, efektívnosti a účinkov fondu. Ako už bolo uvedené, regionálna zložka má zásadný význam pre zohľadnenie rozdielov a osobitostí všetkých zraniteľných občanov a tých, ktorých sa zmena ETS najviac týka.

Pozmeňovací návrh 40

Článok 21

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Komisia
  a
   dotknuté členské štáty úmerne k svojim príslušným zodpovednostiam podporujú synergie a zabezpečujú účinnú koordináciu medzi fondom a inými programami a nástrojmi Únie vrátane Programu InvestEU, Nástroja technickej podpory, Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a fondov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2021/1060. Na uvedený účel: | Komisia, dotknuté členské štáty
  a regióny
  úmerne k svojim príslušným zodpovednostiam podporujú synergie a zabezpečujú účinnú koordináciu medzi fondom a inými programami a nástrojmi Únie vrátane Programu InvestEU, Nástroja technickej podpory, Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a fondov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2021/1060. Na uvedený účel: |
| a) | zabezpečujú komplementaritu, synergiu, koherentnosť a súlad medzi rôznymi nástrojmi na úrovni Únie, na vnútroštátnej úrovni a v príslušných prípadoch na regionálnej úrovni, a to tak vo fáze plánovania, ako aj počas vykonávania; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Komisia
  a
   dotknuté členské štáty úmerne k svojim príslušným zodpovednostiam podporujú synergie a zabezpečujú účinnú koordináciu medzi fondom a inými programami a nástrojmi Únie vrátane Programu InvestEU, Nástroja technickej podpory, Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a fondov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2021/1060. Na uvedený účel:

Komisia, dotknuté členské štáty
  a regióny
  úmerne k svojim príslušným zodpovednostiam podporujú synergie a zabezpečujú účinnú koordináciu medzi fondom a inými programami a nástrojmi Únie vrátane Programu InvestEU, Nástroja technickej podpory, Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a fondov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2021/1060. Na uvedený účel:

a)

zabezpečujú komplementaritu, synergiu, koherentnosť a súlad medzi rôznymi nástrojmi na úrovni Únie, na vnútroštátnej úrovni a v príslušných prípadoch na regionálnej úrovni, a to tak vo fáze plánovania, ako aj počas vykonávania;

| a) | zabezpečujú komplementaritu, synergiu, koherentnosť a súlad medzi rôznymi nástrojmi na úrovni Únie, na vnútroštátnej úrovni a v príslušných prípadoch na regionálnej
  a miestnej
  úrovni, a to tak vo fáze plánovania, ako aj počas vykonávania; |
| --- | --- |

a)

zabezpečujú komplementaritu, synergiu, koherentnosť a súlad medzi rôznymi nástrojmi na úrovni Únie, na vnútroštátnej úrovni a v príslušných prípadoch na regionálnej
  a miestnej
  úrovni, a to tak vo fáze plánovania, ako aj počas vykonávania;

| b) | optimalizujú mechanizmy na koordináciu s cieľom zabrániť duplicite úsilia; a |
| --- | --- |

b)

optimalizujú mechanizmy na koordináciu s cieľom zabrániť duplicite úsilia; a

| b) | optimalizujú mechanizmy na koordináciu s cieľom zabrániť duplicite úsilia; a |
| --- | --- |

b)

optimalizujú mechanizmy na koordináciu s cieľom zabrániť duplicite úsilia; a

| c) | zabezpečujú úzku spoluprácu medzi subjektmi zodpovednými za implementáciu a kontrolu na úrovni Únie, na vnútroštátnej a v príslušných prípadoch na regionálnej úrovni na účely splnenia cieľov fondu. |
| --- | --- |

c)

zabezpečujú úzku spoluprácu medzi subjektmi zodpovednými za implementáciu a kontrolu na úrovni Únie, na vnútroštátnej a v príslušných prípadoch na regionálnej úrovni na účely splnenia cieľov fondu.

| c) | zabezpečujú úzku spoluprácu medzi subjektmi zodpovednými za implementáciu a kontrolu na úrovni Únie, na vnútroštátnej a v príslušných prípadoch na regionálnej
  a miestnej
  úrovni na účely splnenia cieľov fondu. |
| --- | --- |

c)

zabezpečujú úzku spoluprácu medzi subjektmi zodpovednými za implementáciu a kontrolu na úrovni Únie, na vnútroštátnej a v príslušných prípadoch na regionálnej
  a miestnej
  úrovni na účely splnenia cieľov fondu.

Zdôvodnenie

Posúdenia sú dôležité pre monitorovanie vývoja, efektívnosti a účinkov fondu. Ako už bolo uvedené, regionálna zložka má zásadný význam pre zohľadnenie rozdielov a osobitostí všetkých zraniteľných občanov a tých, ktorých sa zmena ETS najviac týka.

Pozmeňovací návrh 41

Článok 22

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty verejne sprístupňujú a aktualizujú údaje uvedené v článku 20 ods. 2 písm. d) podbodoch i), ii) a iv) tohto nariadenia na jedinom webovom sídle v otvorených, strojovo čitateľných formátoch, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1024, čím sa umožní triedenie, vyhľadávanie, extrakcia, porovnávanie a opätovné použitie údajov. Informácie uvedené v článku 20 ods. 2 písm. d) bodoch i) a ii) tohto nariadenia sa neuverejňujú v prípadoch uvedených v článku 38 ods. 3 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 alebo ak je vyplatená priama podpora príjmu nižšia ako 15 000  EUR. | Členské štáty
  a regióny
  verejne sprístupňujú a aktualizujú údaje uvedené v článku 20 ods. 2 písm. d) podbodoch i), ii) a iv) tohto nariadenia na jedinom webovom sídle v otvorených, strojovo čitateľných formátoch, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1024, čím sa umožní triedenie, vyhľadávanie, extrakcia, porovnávanie a opätovné použitie údajov. Informácie uvedené v článku 20 ods. 2 písm. d) bodoch i) a ii) tohto nariadenia sa neuverejňujú v prípadoch uvedených v článku 38 ods. 3 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 alebo ak je vyplatená priama podpora príjmu nižšia ako 15 000  EUR. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty verejne sprístupňujú a aktualizujú údaje uvedené v článku 20 ods. 2 písm. d) podbodoch i), ii) a iv) tohto nariadenia na jedinom webovom sídle v otvorených, strojovo čitateľných formátoch, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1024, čím sa umožní triedenie, vyhľadávanie, extrakcia, porovnávanie a opätovné použitie údajov. Informácie uvedené v článku 20 ods. 2 písm. d) bodoch i) a ii) tohto nariadenia sa neuverejňujú v prípadoch uvedených v článku 38 ods. 3 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 alebo ak je vyplatená priama podpora príjmu nižšia ako 15 000  EUR.

Členské štáty
  a regióny
  verejne sprístupňujú a aktualizujú údaje uvedené v článku 20 ods. 2 písm. d) podbodoch i), ii) a iv) tohto nariadenia na jedinom webovom sídle v otvorených, strojovo čitateľných formátoch, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1024, čím sa umožní triedenie, vyhľadávanie, extrakcia, porovnávanie a opätovné použitie údajov. Informácie uvedené v článku 20 ods. 2 písm. d) bodoch i) a ii) tohto nariadenia sa neuverejňujú v prípadoch uvedených v článku 38 ods. 3 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 alebo ak je vyplatená priama podpora príjmu nižšia ako 15 000  EUR.

Zdôvodnenie

Regionálna zložka má kľúčový význam pre vykonávanie a úspech Sociálno-klimatického fondu. Miestne a regionálne samosprávy najlepšie poznajú problémy a sociálno-ekonomické okolnosti svojich území a dokážu lepšie určiť najzraniteľnejšie osoby a odvetvia.

Pozmeňovací návrh 42

Článok 23 ods. 1

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Každý dotknutý členský štát podáva Komisii každé dva roky správu o vykonávaní svojho plánu ako súčasť svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v súlade s jeho článkom 28. Dotknuté členské štáty zahrnú do svojej správy o pokroku: | Každý dotknutý členský štát
  a región
  podáva Komisii každé dva roky správu o vykonávaní svojho plánu ako súčasť svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v súlade s jeho článkom 28. Dotknuté členské štáty zahrnú do svojej správy o pokroku: |
| a) | podrobné kvantitatívne informácie o počte domácností trpiacich energetickou chudobou; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Každý dotknutý členský štát podáva Komisii každé dva roky správu o vykonávaní svojho plánu ako súčasť svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v súlade s jeho článkom 28. Dotknuté členské štáty zahrnú do svojej správy o pokroku:

Každý dotknutý členský štát
  a región
  podáva Komisii každé dva roky správu o vykonávaní svojho plánu ako súčasť svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v súlade s jeho článkom 28. Dotknuté členské štáty zahrnú do svojej správy o pokroku:

a)

podrobné kvantitatívne informácie o počte domácností trpiacich energetickou chudobou;

| a) | podrobné kvantitatívne informácie o počte domácností trpiacich energetickou chudobou; |
| --- | --- |

a)

podrobné kvantitatívne informácie o počte domácností trpiacich energetickou chudobou;

| b) | ak je to uplatniteľné, podrobné informácie o pokroku pri dosahovaní národného orientačného cieľa znížiť počet domácností trpiacich energetickou chudobou; |
| --- | --- |

b)

ak je to uplatniteľné, podrobné informácie o pokroku pri dosahovaní národného orientačného cieľa znížiť počet domácností trpiacich energetickou chudobou;

| b) | ak je to uplatniteľné, podrobné informácie o pokroku pri dosahovaní národného orientačného cieľa znížiť počet domácností trpiacich energetickou chudobou; |
| --- | --- |

b)

ak je to uplatniteľné, podrobné informácie o pokroku pri dosahovaní národného orientačného cieľa znížiť počet domácností trpiacich energetickou chudobou;

| c) | podrobné informácie o výsledkoch opatrení a investícií zahrnutých do svojho plánu; |
| --- | --- |

c)

podrobné informácie o výsledkoch opatrení a investícií zahrnutých do svojho plánu;

| c) | podrobné informácie o výsledkoch opatrení a investícií zahrnutých do svojho plánu; |
| --- | --- |

c)

podrobné informácie o výsledkoch opatrení a investícií zahrnutých do svojho plánu;

| d) | nahlásené informácie o politikách a opatreniach týkajúcich sa skleníkových plynov a o projekciách, ako aj o energetickej chudobe podľa článkov 18 a 24 nariadenia (EÚ) 2018/1999; |
| --- | --- |

d)

nahlásené informácie o politikách a opatreniach týkajúcich sa skleníkových plynov a o projekciách, ako aj o energetickej chudobe podľa článkov 18 a 24 nariadenia (EÚ) 2018/1999;

| d) | nahlásené informácie o politikách a opatreniach týkajúcich sa skleníkových plynov a o projekciách, ako aj o energetickej chudobe podľa článkov 18 a 24 nariadenia (EÚ) 2018/1999; |
| --- | --- |

d)

nahlásené informácie o politikách a opatreniach týkajúcich sa skleníkových plynov a o projekciách, ako aj o energetickej chudobe podľa článkov 18 a 24 nariadenia (EÚ) 2018/1999;

| e) | informácie nahlásené v rámci dlhodobých stratégií obnovy budov podľa smernice 2010/31/EÚ; |
| --- | --- |

e)

informácie nahlásené v rámci dlhodobých stratégií obnovy budov podľa smernice 2010/31/EÚ;

| e) | informácie nahlásené v rámci dlhodobých stratégií obnovy budov podľa smernice 2010/31/EÚ; |
| --- | --- |

e)

informácie nahlásené v rámci dlhodobých stratégií obnovy budov podľa smernice 2010/31/EÚ;

| f) | v roku 2027 posúdenie plánu uvedené v článku 17 ods. 5 vzhľadom na skutočné priame účinky systému obchodovania s emisiami v prípade sektora budov a odvetvia cestnej dopravy, zriadeného podľa kapitoly IVa smernice 2003/087/ES; |
| --- | --- |

f)

v roku 2027 posúdenie plánu uvedené v článku 17 ods. 5 vzhľadom na skutočné priame účinky systému obchodovania s emisiami v prípade sektora budov a odvetvia cestnej dopravy, zriadeného podľa kapitoly IVa smernice 2003/087/ES;

| f) | v roku 2027 posúdenie plánu uvedené v článku 17 ods. 5 vzhľadom na skutočné priame účinky systému obchodovania s emisiami v prípade sektora budov a odvetvia cestnej dopravy, zriadeného podľa kapitoly IVa smernice 2003/087/ES; |
| --- | --- |

f)

v roku 2027 posúdenie plánu uvedené v článku 17 ods. 5 vzhľadom na skutočné priame účinky systému obchodovania s emisiami v prípade sektora budov a odvetvia cestnej dopravy, zriadeného podľa kapitoly IVa smernice 2003/087/ES;

| g) | informácie o zmenách svojho plánu v súlade s článkom 17. |
| --- | --- |

g)

informácie o zmenách svojho plánu v súlade s článkom 17.

| g) | informácie o zmenách svojho plánu v súlade s článkom 17; |
| --- | --- |

g)

informácie o zmenách svojho plánu v súlade s článkom 17;

| h) | pravidelnú revíziu posúdenia zraniteľnosti na územiach v regiónoch, najmä na územiach s trvalým prírodným znevýhodnením, ktoré sú obzvlášť zraniteľné, ako sú ostrovné a horské regióny, a monitorovanie skutočného vplyvu dodatočných opatrení ETS na úrovni NUTS 2 a NUTS 3. |
| --- | --- |

h)

pravidelnú revíziu posúdenia zraniteľnosti na územiach v regiónoch, najmä na územiach s trvalým prírodným znevýhodnením, ktoré sú obzvlášť zraniteľné, ako sú ostrovné a horské regióny, a monitorovanie skutočného vplyvu dodatočných opatrení ETS na úrovni NUTS 2 a NUTS 3.

Zdôvodnenie

Posúdenia sú dôležité pre monitorovanie vývoja, efektívnosti a účinkov fondu. Ako už bolo uvedené, regionálna zložka má zásadný význam pre zohľadnenie rozdielov a osobitostí všetkých zraniteľných občanov a tých, ktorých sa zmena ETS najviac týka.

Návrh smernice Rady o reštrukturalizácii právneho rámca Únie pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (prepracované znenie)

COM (2021) 563 final

Pozmeňovací návrh 43

Odôvodnenie 28

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Cielené zníženia úrovne daní sa môžu ukázať potrebné na riešenie sociálneho vplyvu daní z energie. Dočasné oslobodenie od zdaňovania sa môže ukázať potrebné s cieľom chrániť zraniteľné domácnosti. | Cielené zníženia úrovne daní sa môžu ukázať potrebné na riešenie sociálneho vplyvu daní z energie. Dočasné oslobodenie od zdaňovania sa môže ukázať potrebné s cieľom chrániť zraniteľné domácnosti
  , zraniteľné mikropodniky a malé podniky a zraniteľných používateľov služieb mobility, a to aj vo vidieckych, v horských, okrajových alebo ostrovných regiónoch
  . |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Cielené zníženia úrovne daní sa môžu ukázať potrebné na riešenie sociálneho vplyvu daní z energie. Dočasné oslobodenie od zdaňovania sa môže ukázať potrebné s cieľom chrániť zraniteľné domácnosti.

Cielené zníženia úrovne daní sa môžu ukázať potrebné na riešenie sociálneho vplyvu daní z energie. Dočasné oslobodenie od zdaňovania sa môže ukázať potrebné s cieľom chrániť zraniteľné domácnosti
  , zraniteľné mikropodniky a malé podniky a zraniteľných používateľov služieb mobility, a to aj vo vidieckych, v horských, okrajových alebo ostrovných regiónoch
  .

Zdôvodnenie

Prispôsobiť znenie návrhu o Sociálno-klimatickom fonde, keďže zdaňovanie energie sa môže použiť na doplnenie plánovaných sociálnych opatrení.

Pozmeňovací návrh 44

Článok 17

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Na účely písmena c) sa energetické výrobky a elektrina používané domácnosťami uznanými za zraniteľné môžu oslobodiť od daní
  na obdobie maximálne desiatich rokov po nadobudnutí účinnosti tejto smernice
  . Na účely tohto odseku „zraniteľné domácnosti“ sú domácnosti, ktoré sú značne nepriaznivo dotknuté účinkom tejto smernice, čo na účely tejto smernice znamená, že sa nachádzajú pod hranicou „rizika chudoby“ vymedzenou ako 60 % celoštátneho mediánu ekvivalentného disponibilného príjmu; | Na účely písmena c) sa energetické výrobky a elektrina používané domácnosťami uznanými
  na národnej alebo regionálnej úrovni
  za zraniteľné môžu oslobodiť od daní. Na účely tohto odseku „zraniteľné domácnosti“ sú domácnosti, ktoré sú značne nepriaznivo dotknuté účinkom tejto smernice, čo na účely tejto smernice znamená, že sa nachádzajú pod hranicou „rizika chudoby“ vymedzenou ako 60 % celoštátneho mediánu ekvivalentného disponibilného príjmu
  a ich spotreba nepresahuje nevyhnutné minimum pre dôstojné životné podmienky platné pre daný región. „Zraniteľné domácnosti“ sú tiež domácnosti postihnuté energetickou chudobou alebo domácnosti (vrátane domácností s nižšími strednými príjmami), ktoré sú významne ovplyvnené cenovými dopadmi začlenenia sektora budov a dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES
  ; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Na účely písmena c) sa energetické výrobky a elektrina používané domácnosťami uznanými za zraniteľné môžu oslobodiť od daní
  na obdobie maximálne desiatich rokov po nadobudnutí účinnosti tejto smernice
  . Na účely tohto odseku „zraniteľné domácnosti“ sú domácnosti, ktoré sú značne nepriaznivo dotknuté účinkom tejto smernice, čo na účely tejto smernice znamená, že sa nachádzajú pod hranicou „rizika chudoby“ vymedzenou ako 60 % celoštátneho mediánu ekvivalentného disponibilného príjmu;

Na účely písmena c) sa energetické výrobky a elektrina používané domácnosťami uznanými
  na národnej alebo regionálnej úrovni
  za zraniteľné môžu oslobodiť od daní. Na účely tohto odseku „zraniteľné domácnosti“ sú domácnosti, ktoré sú značne nepriaznivo dotknuté účinkom tejto smernice, čo na účely tejto smernice znamená, že sa nachádzajú pod hranicou „rizika chudoby“ vymedzenou ako 60 % celoštátneho mediánu ekvivalentného disponibilného príjmu
  a ich spotreba nepresahuje nevyhnutné minimum pre dôstojné životné podmienky platné pre daný región. „Zraniteľné domácnosti“ sú tiež domácnosti postihnuté energetickou chudobou alebo domácnosti (vrátane domácností s nižšími strednými príjmami), ktoré sú významne ovplyvnené cenovými dopadmi začlenenia sektora budov a dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES
  ;

Zdôvodnenie

Ak sa domácnosť naďalej nachádza v zraniteľnej situácii, nemalo by sa uplatňovať maximálne obdobie oslobodenia od dane. Vymedzenie pojmu „zraniteľné domácnosti“ sa prispôsobuje vymedzeniu uvedenému vo fonde.

Pozmeňovací návrh 45

Článok 31

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| [...]. V správe sa zohľadní riadne fungovanie vnútorného trhu, environmentálne a sociálne hľadiská, reálna hodnota minimálnych sadzieb zdaňovania a príslušné širšie ciele stanovené v zmluvách. | [...]. V správe sa zohľadní riadne fungovanie vnútorného trhu, environmentálne
  , regionálne, miestne
  a sociálne hľadiská, reálna hodnota minimálnych sadzieb zdaňovania a príslušné širšie ciele stanovené v zmluvách. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

[...]. V správe sa zohľadní riadne fungovanie vnútorného trhu, environmentálne a sociálne hľadiská, reálna hodnota minimálnych sadzieb zdaňovania a príslušné širšie ciele stanovené v zmluvách.

[...]. V správe sa zohľadní riadne fungovanie vnútorného trhu, environmentálne
  , regionálne, miestne
  a sociálne hľadiská, reálna hodnota minimálnych sadzieb zdaňovania a príslušné širšie ciele stanovené v zmluvách.

Zdôvodnenie

Malo by sa zhodnotiť regionálne hľadisko.

II.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (VR),

| 1. | víta ohlásenie Sociálno-klimatického fondu ako nástroja na vyváženie negatívnych účinkov na najohrozenejšie skupiny a územia a zabezpečenie sociálne udržateľnej transformácie; zdôrazňuje, že politika v oblasti zmeny klímy a energie, ani trh s uhlíkom nesmú vplývať na zraniteľné domácnosti, mikropodniky, malé podniky a používateľov služieb mobility, a to aj vo vidieckych a vzdialených oblastiach, keďže od leta 2021 zaznamenávame obrovský nárast podielu tých, ktorí sa ocitli v energetickej a dopravnej chudobe z dôvodu pretrvávajúceho prudkého rastu cien energie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy sú veľmi dôležitými aktérmi v oblasti energie a klímy, pretože najlepšie poznajú charakteristiky území a sociálny a hospodársky kontext, v ktorom sa tieto politiky vykonávajú, majú tiež právomoci v tejto oblasti a môžu zaujať najvhodnejší prístup na zvýšenie ich účinnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žiada, aby sa pri posudzovaní a schvaľovaní plánov kládol hlavný dôraz na zabezpečenie toho, aby boli plánované opatrenia cielené a aby boli skupiny vymedzené v návrhu skutočne podporované. Zdroje vyčlenené v rámci Sociálno-klimatického fondu sú obmedzené, a preto je potrebné venovať osobitnú pozornosť tomu, aby podporoval najzraniteľnejšie domácnosti, mikropodniky a malé podniky, používateľov služieb mobility, a to aj vo vidieckych a vzdialených oblastiach; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zastáva názor, že všetky politiky, ktoré majú vplyv na podniky a domácnosti, by mali byť založené na dôkazoch, a v tejto súvislosti by Komisia, Eurostat a miestne a regionálne samosprávy mali spolupracovať pri vytváraní spoľahlivých štruktúr správy a zberu údajov s voľným prístupom pre všetkých tvorcov politiky a zainteresované strany; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že strategická autonómia má zásadný význam, pokiaľ ide o dodávky energie v EÚ, a že nestačí postupne odstrániť našu závislosť od dodávok fosílnych palív len z Ruskej federácie, ale považuje plán REPowerEU za spôsob, ako urýchliť prechod na energiu z čistých zdrojov, zmenšiť závislosť EÚ od energetického a surovinového dovozu, a tým zmenšiť politické, ekonomické a bezpečnostné riziká z neho vyplývajúce. Znamená to, že rozsiahle investície a konkrétne opatrenia na zrýchlenie využívania obnoviteľných zdrojov energie, podpora energetickej efektívnosti, obehovosti, ekologickej výroby elektrickej energie a vodíka a výskum alternatívnych udržateľne vyrábaných palív sú prioritou a sú vzájomne prepojené; |
| --- | --- |

5.

| 6. | považuje za dôležité, aby členské štáty mali možnosť znížiť energetickú a dopravnú chudobu prostredníctvom širokej škály nástrojov. Jedným z nich je model nákladov na vykurovanie zahrnutých do nájomného, t. j. vlastník nehnuteľnosti je zodpovedný za prijateľnú teplotu v obytných priestoroch, a preto má jasnú motiváciu zvyšovať energetickú efektívnosť. V súčasnosti je to v rozpore s výkladom Komisie týkajúcim sa nákladovej efektívnosti v smernici o energetickej efektívnosti, ktorá je naopak zameraná na individuálne meranie a účtovanie tepla; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žiada Komisiu, aby iniciovala prieskum a konzultácie s príslušnými aktérmi s cieľom jasne vymedziť minimálnu potrebu energie domácnosti pre dôstojnú životnú úroveň na základe spoľahlivých údajov a časových radov s prihliadnutím na regionálne rozdiely a zároveň na základe novej koncepcie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta oznámenie Európskej komisie s názvom Boj s rastúcimi cenami energie: súbor nástrojov pre opatrenia a podporu, v ktorom nabáda členské štáty, aby používali opatrenia vymedzené v súbore nástrojov; víta návrh Európskej komisie na odporúčanie Rady týkajúce sa zabezpečenia spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo; vyzýva vnútroštátne orgány, aby tieto opatrenia urýchlene zohľadnili s cieľom zabezpečiť spravodlivú transformáciu, pri ktorej sa na nikoho nezabudne, a zároveň zapojiť miestne a regionálne samosprávy do ich vykonávania a zohľadniť územné rozdiely; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripomína, že Dohovor primátorov a starostov o klíme a energetike preukázal svoju užitočnosť pri prispievaní k otázkam energetickej efektívnosti a klímy, takže prepracované znenie smernice o zdaňovaní energie (ďalej len „smernica“) a nový Sociálno-klimatický fond (ďalej len „nový fond“) by mali využiť poznatky a odborné znalosti signatárov dohovoru a urýchliť opatrenia obsiahnuté v akčných plánoch pre udržateľnú energiu na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | víta skutočnosť, že Európska komisia prikladá k návrhu revízie smernice o zdaňovaní energie tabuľku subsidiarity, vyjadruje však poľutovanie nad tým, že táto tabuľka chýba v návrhu o Sociálno-klimatickom fonde. Zdôvodnenie, ktoré sa uvádza v súvislosti s európskou pridanou hodnotou návrhov a so zavedením opatrení vyplývajúcich z právomocí EÚ v oblasti dopravy, zmeny klímy, životného prostredia a vnútorného trhu, je v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje, že v celej Európe existujú regióny, v ktorých môže byť diaľkové vykurovanie a chladenie spoľahlivejším, účinnejším a dostupnejším riešením pre občanov, preto by sa nový fond mal zosúladiť s ostatnými EŠIF s cieľom poskytnúť dostatočnú podporu na náklady na renováciu bytov a príbytkov tak, aby sa mohli pripojiť k novým systémom; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konštatuje, že budúcnosť výroby energie je centralizovanejšia než predtým a v tejto súvislosti domácnosti a podniky pripravené zapojiť sa do využívania fotovoltickej a veternej energie potrebujú cielenejšiu podporu pre decentralizované inteligentné siete a na odstránenie zbytočnej byrokracie; to zahŕňa aj špecializovanú podporu zo Sociálno-klimatického fondu pre komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | konštatuje, že v členských štátoch existuje niekoľko systémov podpory EŠIF, ktoré uprednostňujú opatrenia energetickej efektívnosti zamerané na domácnosti a podniky, a preto by mohlo byť užitočné vypracovať jasné pokyny a navrhnúť podporu pre najzraniteľnejšie domácnosti, mikropodniky a malé podniky, ktoré čelia energetickej a dopravnej chudobe, aby sa odstránili všetky riziká, že sa zabudne na tých, ktorí pomoc najviac potrebujú; |
| --- | --- |

13.

| 14. | odporúča, aby členské štáty, regióny a obce aktualizovali mestské a územné plánovanie, ako aj postupy súvisiace s prístupom k stavebnému povoleniu s cieľom znížiť dane a náklady a zabrániť byrokracii pre investície domácností a podnikov do energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

14.

K návrhu Sociálno-klimatického fondu

| 15. | víta návrh zriadiť Sociálno-klimatický fond ako prejav solidarity a záväzok dosiahnuť vyváženú a sociálne spravodlivú transformáciu, ako kľúčový nástroj na podporu občanov najviac zasiahnutých prechodom na klimatickú neutralitu a ako reakciu na požiadavku výboru posilniť integritu a fungovanie systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii (EU ETS) a zároveň poskytnúť podporu zraniteľným regiónom a skupinám; |
| --- | --- |

15.

| 16. | žiada, aby aspoň 35 % finančného krytia Sociálno-klimatického fondu priamo riadili miestne a regionálne samosprávy, keďže môžu poskytnúť presnejšie zmapovanie slabých miest a sú zodpovedné za úspešné, cielené a účinné vykonávanie opatrení vymedzených v plánoch, ktoré sa môžu zameriavať na potreby skupín s nižším príjmom vrátane skupín ohrozených chudobou a skutočne ich riešiť; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa nevykonalo žiadne konkrétne a osobitné posúdenie vplyvu pred predložením návrhu na vytvorenie Sociálno-klimatického fondu. Takéto posúdenie by umožnilo presné vyhodnotenie distribučných vplyvov mechanizmu, fungovania, riadenia a opatrení fondu so zameraním na dôsledky a prínosy pre najzraniteľnejších občanov a na miestnej a regionálnej úrovni a dovolilo by lepšiu identifikáciu finančne najslabších skupín s cieľom primerane nasmerovať podporu k tým, ktorí ju najviac potrebujú; |
| --- | --- |

17.

| 18. | odporúča, aby VR ako orgán zastupujúci miestne a regionálne samosprávy zohrával podpornú úlohu pri vypracúvaní a vykonávaní sociálno-klimatických plánov a poskytol ďalšiu príležitosť na nadviazanie kontaktov s miestnou a regionálnou úrovňou mimo vnútroštátnych rámcov členských štátov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | požaduje, aby sa uznala úloha miestnych a regionálnych samospráv ako kľúčových prispievateľov k národným sociálno-klimatickým plánom vzhľadom na to, že predstavujú úroveň verejnej správy, ktorá je najbližšie k občanom, a môžu poskytnúť rozsiahle vedomosti a odborné znalosti získané v praxi a zároveň zabezpečiť, aby príprava sociálno-klimatických plánov nepriniesla miestnym a regionálnym samosprávam dodatočnú administratívnu záťaž; navrhuje, aby miestne a regionálne samosprávy mali možnosť vypracovať regionálne sociálno-klimatické plány v súlade s plánmi na národnej úrovni podľa zásad partnerstva, viacúrovňového riadenia, subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uvádza, že jedným z problémov energeticky efektívnej renovácie bytového fondu je nedostatočný prístup k znalostiam o energetickej efektívnosti a k najmodernejším riešeniam už dostupným na trhu; na vyriešenie tohto problému VR navrhuje, aby sa tieto opatrenia tiež financovali z nového fondu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že ceny energie a všeobecná kúpna sila sú veľmi slabo prepojené a že použitie HDP alebo HND v štandarde kúpnej sily ako celkového ukazovateľa je síce vhodné pre všeobecnú politiku súdržnosti, avšak v súvislosti so spotrebou energie žiada Komisiu, aby našla taký spoľahlivý ukazovateľ ako HDP a HND, ktorý lepšie odráža správanie domácností a podnikov v Európe, pokiaľ ide o spotrebu energie, a ktorý členským štátom poskytuje väčšiu flexibilitu pri vyrovnávaní nezrovnalostí spôsobených štatistikou pri prideľovaní finančných prostriedkov EÚ; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje, že hoci cieľ Sociálno-klimatického fondu je krokom správnym smerom k spravodlivej transformácii, malo by sa vyvinúť ďalšie úsilie z finančného hľadiska. Sociálno-klimatický fond sám osebe nebude stačiť na riešenie nežiaducich sociálnych vplyvov a hospodárskych nedostatkov opatrení na dosiahnutie klimatickej neutrality. Žiada, aby sa časť príjmov získaných z EU ETS II vložila do Sociálno-klimatického fondu a vyčlenila na opatrenia na zabezpečenie toho, aby pri dosahovaní klimatickej neutrality nebol nikto znevýhodnený, a navrhuje zodpovedajúco zvýšiť pridelenie prostriedkov do tohto fondu, ak sa vďaka cenám emisných kvót v systéme dosiahnu vyššie príjmy, než sa očakáva. VR sa zasadzuje za to, aby sa využívalo viac foriem ekonomickej podpory, ktoré môžu zohľadňovať osobitosti území, obyvateľstva, odvetví, miest a regiónov. Pri podpore najzraniteľnejších jednotlivcov sa bude musieť venovať osobitná pozornosť vhodnosti opatrení a podpore pre bezdomovcov, ženy, občanov bez prostriedkov, mládež a finančne slabšie subjekty; |
| --- | --- |

22.

| 23. | žiada Európsky parlament a Radu, aby z nového fondu nepodporovali žiadny druh individuálnej motorizovanej mobility a namiesto toho podporovali riešenia udržateľnej mobility s nulovými alebo nízkymi emisiami (elektrická, hybridná alebo vodíková) a integrované služby mobility; |
| --- | --- |

23.

K revízii smernice o zdaňovaní energie

| 24. | víta cieľ návrhu smernice zosúladiť daň z energie so skutočným energetickým obsahom a environmentálnymi vlastnosťami, a tým poskytnúť stimuly na znižovanie emisií CO2 a prispieť k dosiahnutiu nových cieľov EÚ v oblasti klímy. Súčasná koncepcia smernice to neodráža, ako to zdôraznil aj Európsky dvor audítorov (12). |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že návrh o Sociálno-klimatickom fonde neobsahuje osobitnú tabuľku subsidiarity, ale zároveň víta skutočnosť, že legislatívny návrh vychádza z článku 91 ods. 1 písm. d), článku 192 ods. 1 a článku 194 ods. 1 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), ktoré sa týkajú dopravy, zmeny klímy a energie, a domnieva sa, že návrh jasne načrtáva európsku pridanú hodnotu a je v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

25.

| 26. | víta, že sa zahrnula možnosť pre členské štáty pomáhať zraniteľným skupinám a chrániť domácnosti pred energetickou chudobou a potláčať možné negatívne účinky zdaňovania; |
| --- | --- |

26.

| 27. | víta revíziu smernice o zdaňovaní energie, aby sa jej obsah upravil a prispôsobil potrebe posilniť opatrenia v oblasti klímy a ochrany životného prostredia a aby bola schopná podporovať rozvoj a rozširovanie energie z obnoviteľných zdrojov, zachovať správne fungovanie vnútorného trhu, zosúladiť zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny s politikami EÚ v oblasti energetiky a klímy; |
| --- | --- |

27.

| 28. | navrhuje analýzu územných modelov pre členské štáty na regionálnej úrovni s cieľom umožniť regionálne alebo dokonca miestne výnimky alebo znížené úrovne či iný druh kompenzácie za osobitných okolností pre najviac zasiahnuté domácnosti a podniky; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poukazuje na to, že v Európe existujú regióny, v ktorých sa palivové drevo používa na vykurovanie a varenie ako znak energetickej chudoby. Za takýchto okolností bude mať prepracované znenie smernice o zdaňovaní aj systém obchodovania s emisnými kvótami ETS2 negatívny vplyv na týchto spotrebiteľov, a preto odporúča zaviesť dodatočné programy na podporu prechodu z palivového dreva na čisté obnoviteľné a efektívne zdroje energie. |
| --- | --- |

29.

V Bruseli 27. apríla 2022

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

2

(3)  Údaje z roku 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01])

3

(4)  Údaje z roku 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01])

4

(5)  
  Schválené Európskou radou 24. a 25. júna 2021.

5

Schválené Európskou radou 24. a 25. júna 2021.

(6)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1057 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky sociálny fond plus (ESF+) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1296/2013 (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 21).

6

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1057 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky sociálny fond plus (ESF+) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1296/2013 (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 21).

(7)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 1).

7

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 1).

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

8

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

9

(10)  Ú. v. EÚ L 357, 27.10.2020, s. 35.

10

(11)  Ú. v. EÚ L 357, 27.10.2020, s. 35.

11

(12)  Preskúmanie Európskeho dvora audítorov 01/2022: Zdaňovanie energie, stanovovanie cien uhlíka a energetické dotácie.

12

Zdaňovanie energie, stanovovanie cien uhlíka a energetické dotácie

---

| 5.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 301/102 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 301/102

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Posilnenie demokracie a integrity volieb

(2022/C 301/13)

| Spravodajca: | Vincenzo Bianco (IT/SES), poslanec mestského zastupiteľstva, Catania |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty: | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Ochrana integrity volieb a podpora demokratickej účasti
  COM(2021) 730 final
  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o transparentnosti a cielení politickej reklamy
  COM(2021) 731 final
  Návrh smernice Rady, ktorou sa stanovujú podrobnosti uplatňovania práva voliť a byť volený vo voľbách do Európskeho parlamentu pre občanov Únie s bydliskom v členskom štáte, ktorého nie sú štátnymi príslušníkmi (prepracované znenie)
  COM(2021) 732 final
  Návrh smernice Rady, ktorou sa stanovujú podrobnosti uplatňovania práva voliť a byť volený v komunálnych voľbách pre občanov Únie s bydliskom v členskom štáte, ktorého nie sú štátnymi príslušníkmi (prepracované znenie)
  COM(2021) 733 final
  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o štatúte a financovaní európskych politických strán a európskych politických nadácií (prepracované znenie)
  COM(2021) 734 final |

Spravodajca:

Vincenzo Bianco (IT/SES), poslanec mestského zastupiteľstva, Catania

Referenčné dokumenty:

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Ochrana integrity volieb a podpora demokratickej účasti

COM(2021) 730 final

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o transparentnosti a cielení politickej reklamy

COM(2021) 731 final

Návrh smernice Rady, ktorou sa stanovujú podrobnosti uplatňovania práva voliť a byť volený vo voľbách do Európskeho parlamentu pre občanov Únie s bydliskom v členskom štáte, ktorého nie sú štátnymi príslušníkmi (prepracované znenie)

COM(2021) 732 final

Návrh smernice Rady, ktorou sa stanovujú podrobnosti uplatňovania práva voliť a byť volený v komunálnych voľbách pre občanov Únie s bydliskom v členskom štáte, ktorého nie sú štátnymi príslušníkmi (prepracované znenie)

COM(2021) 733 final

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o štatúte a financovaní európskych politických strán a európskych politických nadácií (prepracované znenie)

COM(2021) 734 final

I.   NÁVRHY ZMIEN

Pozmeňovací návrh 1

COM(2021) 731 final

Článok 7 ods. 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Oznámenie o transparentnosti musí byť súčasťou každého politického reklamného oznámenia alebo sa na jeho základe musí dať ľahko získať a obsahuje tieto informácie: a) totožnosť zadávateľa a kontaktné údaje; b) obdobie, počas ktorého má byť politické reklamné oznámenie uverejnené a šírené; c) okrem iného na základe informácií získaných v súlade s článkom 6 ods. 3 informácie o súhrnných vynaložených sumách alebo iných výhodách získaných čiastočne alebo úplne výmenou za prípravu, umiestnenie, propagáciu, uverejnenie a šírenie príslušného reklamného oznámenia a prípadne politickej reklamnej kampane a ich zdrojoch; d) prípadne informácie o voľbách alebo referendách, s ktorými je reklamné oznámenie spojené; e) prípadne odkazy na online archívy reklamných oznámení; f) informácie o spôsobe používania mechanizmov uvedených v článku 9 ods. 1; g) Informácie, ktoré sa majú zahrnúť do oznámenia o transparentnosti, sa poskytujú pomocou osobitných dátových polí uvedených v prílohe I. | Oznámenie o transparentnosti musí byť súčasťou každého politického reklamného oznámenia
  online a offline
  alebo sa na jeho základe musí dať ľahko získať a obsahuje tieto informácie: a) totožnosť zadávateľa a kontaktné údaje; b) obdobie, počas ktorého má byť politické reklamné oznámenie uverejnené a šírené; c) okrem iného na základe informácií získaných v súlade s článkom 6 ods. 3 informácie o súhrnných vynaložených sumách alebo iných výhodách získaných čiastočne alebo úplne výmenou za prípravu, umiestnenie, propagáciu, uverejnenie a šírenie príslušného reklamného oznámenia a prípadne politickej reklamnej kampane a ich zdrojoch; d) prípadne informácie o voľbách alebo referendách, s ktorými je reklamné oznámenie spojené; e) prípadne odkazy na online archívy reklamných oznámení; f) informácie o spôsobe používania mechanizmov uvedených v článku 9 ods. 1; g) Informácie, ktoré sa majú zahrnúť do oznámenia o transparentnosti, sa poskytujú pomocou osobitných dátových polí uvedených v prílohe I. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Oznámenie o transparentnosti musí byť súčasťou každého politického reklamného oznámenia alebo sa na jeho základe musí dať ľahko získať a obsahuje tieto informácie: a) totožnosť zadávateľa a kontaktné údaje; b) obdobie, počas ktorého má byť politické reklamné oznámenie uverejnené a šírené; c) okrem iného na základe informácií získaných v súlade s článkom 6 ods. 3 informácie o súhrnných vynaložených sumách alebo iných výhodách získaných čiastočne alebo úplne výmenou za prípravu, umiestnenie, propagáciu, uverejnenie a šírenie príslušného reklamného oznámenia a prípadne politickej reklamnej kampane a ich zdrojoch; d) prípadne informácie o voľbách alebo referendách, s ktorými je reklamné oznámenie spojené; e) prípadne odkazy na online archívy reklamných oznámení; f) informácie o spôsobe používania mechanizmov uvedených v článku 9 ods. 1; g) Informácie, ktoré sa majú zahrnúť do oznámenia o transparentnosti, sa poskytujú pomocou osobitných dátových polí uvedených v prílohe I.

Oznámenie o transparentnosti musí byť súčasťou každého politického reklamného oznámenia
  online a offline
  alebo sa na jeho základe musí dať ľahko získať a obsahuje tieto informácie: a) totožnosť zadávateľa a kontaktné údaje; b) obdobie, počas ktorého má byť politické reklamné oznámenie uverejnené a šírené; c) okrem iného na základe informácií získaných v súlade s článkom 6 ods. 3 informácie o súhrnných vynaložených sumách alebo iných výhodách získaných čiastočne alebo úplne výmenou za prípravu, umiestnenie, propagáciu, uverejnenie a šírenie príslušného reklamného oznámenia a prípadne politickej reklamnej kampane a ich zdrojoch; d) prípadne informácie o voľbách alebo referendách, s ktorými je reklamné oznámenie spojené; e) prípadne odkazy na online archívy reklamných oznámení; f) informácie o spôsobe používania mechanizmov uvedených v článku 9 ods. 1; g) Informácie, ktoré sa majú zahrnúť do oznámenia o transparentnosti, sa poskytujú pomocou osobitných dátových polí uvedených v prílohe I.

Zdôvodnenie

V článku 7 ods. 2 návrhu nariadenia sa uvádza, ktoré informácie by mali byť v prípade každého politického reklamného oznámenia obsiahnuté v oznámení o transparentnosti, a takisto sa v ňom uvádza, že toto oznámenie sa na základe tohto politického reklamného oznámenia musí dať ľahko získať. Vzhľadom na komplexnosť informácií, ktoré by sa mali poskytovať, je v rámci týchto povinností potrebné zohľadniť osobitnosti offline a online médií.

Pozmeňovací návrh 2

COM(2021) 731 final

Článok 9

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Upozornenie na potenciálne nezákonné politické reklamné oznámenia | Upozornenie na potenciálne nezákonné politické reklamné oznámenia |
| 1.   Ak vydavatelia reklamy poskytujú služby politickej reklamy, zavedú mechanizmy, ktoré fyzickým osobám umožnia bezplatne ich upozorniť, že konkrétne reklamné oznámenie, ktoré uverejnili, nie je v súlade s týmto nariadením. | 1.   Ak vydavatelia reklamy poskytujú služby politickej reklamy, zavedú mechanizmy, ktoré fyzickým osobám umožnia bezplatne ich upozorniť, že konkrétne reklamné oznámenie, ktoré uverejnili, nie je v súlade s týmto nariadením. |
| 2.   Informácie o spôsobe upozorňovania na politické reklamné oznámenia podľa odseku 1 musia byť používateľsky ústretové a ľahko dostupné, a to aj z oznámenia o transparentnosti. | 2.   Informácie o spôsobe upozorňovania na politické reklamné oznámenia podľa odseku 1 musia byť používateľsky ústretové a ľahko dostupné, a to aj z oznámenia o transparentnosti. |
| 3.   Vydavatelia politickej reklamy umožnia predkladanie informácií uvedených v odseku 1 elektronickými prostriedkami. Vydavateľ politickej reklamy informuje fyzické osoby o krokoch prijatých v nadväznosti na upozornenie uvedené v odseku 1. | 3.   Vydavatelia politickej reklamy umožnia predkladanie informácií uvedených v odseku 1 elektronickými prostriedkami. Vydavateľ politickej reklamy informuje fyzické osoby o krokoch prijatých v nadväznosti na upozornenie uvedené v odseku 1. |
| 4.   Na opakované upozornenia podľa odseku 1 týkajúce sa toho istého reklamného oznámenia alebo tej istej reklamnej kampane možno odpovedať hromadne, a to aj odkazom na vyhlásenie na webovom sídle dotknutého vydavateľa politickej reklamy. | 4.   Na opakované upozornenia podľa odseku 1 týkajúce sa toho istého reklamného oznámenia alebo tej istej reklamnej kampane možno odpovedať hromadne, a to aj odkazom na vyhlásenie na webovom sídle dotknutého vydavateľa politickej reklamy. |
| | 5.
     
  Zriadia sa aj osobitné kanály, ktoré jednotlivcom umožnia podávať sťažnosti príslušným orgánom, ako sa stanovuje v článku 15 tohto nariadenia. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Upozornenie na potenciálne nezákonné politické reklamné oznámenia

Upozornenie na potenciálne nezákonné politické reklamné oznámenia

1.   Ak vydavatelia reklamy poskytujú služby politickej reklamy, zavedú mechanizmy, ktoré fyzickým osobám umožnia bezplatne ich upozorniť, že konkrétne reklamné oznámenie, ktoré uverejnili, nie je v súlade s týmto nariadením.

1.   Ak vydavatelia reklamy poskytujú služby politickej reklamy, zavedú mechanizmy, ktoré fyzickým osobám umožnia bezplatne ich upozorniť, že konkrétne reklamné oznámenie, ktoré uverejnili, nie je v súlade s týmto nariadením.

2.   Informácie o spôsobe upozorňovania na politické reklamné oznámenia podľa odseku 1 musia byť používateľsky ústretové a ľahko dostupné, a to aj z oznámenia o transparentnosti.

2.   Informácie o spôsobe upozorňovania na politické reklamné oznámenia podľa odseku 1 musia byť používateľsky ústretové a ľahko dostupné, a to aj z oznámenia o transparentnosti.

3.   Vydavatelia politickej reklamy umožnia predkladanie informácií uvedených v odseku 1 elektronickými prostriedkami. Vydavateľ politickej reklamy informuje fyzické osoby o krokoch prijatých v nadväznosti na upozornenie uvedené v odseku 1.

3.   Vydavatelia politickej reklamy umožnia predkladanie informácií uvedených v odseku 1 elektronickými prostriedkami. Vydavateľ politickej reklamy informuje fyzické osoby o krokoch prijatých v nadväznosti na upozornenie uvedené v odseku 1.

4.   Na opakované upozornenia podľa odseku 1 týkajúce sa toho istého reklamného oznámenia alebo tej istej reklamnej kampane možno odpovedať hromadne, a to aj odkazom na vyhlásenie na webovom sídle dotknutého vydavateľa politickej reklamy.

4.   Na opakované upozornenia podľa odseku 1 týkajúce sa toho istého reklamného oznámenia alebo tej istej reklamnej kampane možno odpovedať hromadne, a to aj odkazom na vyhlásenie na webovom sídle dotknutého vydavateľa politickej reklamy.

5.
     
  Zriadia sa aj osobitné kanály, ktoré jednotlivcom umožnia podávať sťažnosti príslušným orgánom, ako sa stanovuje v článku 15 tohto nariadenia.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

V článku 15 sa od členských štátov vyžaduje určiť príslušné orgány, aby monitorovali, či poskytovatelia sprostredkovateľských služieb dodržiavajú povinnosti v zmysle nariadenia. Vzhľadom na svoju úlohu by tieto príslušné orgány mali byť tiež schopné monitorovať oznámenia o nedodržiavaní nariadenia. Zmiernilo by sa tým aj možné zlyhanie súkromných spoločností, pokiaľ ide o takéto oznámenia.

Pozmeňovací návrh 3

Pozmeňovací návrh 3

COM(2021) 731 final

Článok 15 ods. 7

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Každý členský štát určí jeden príslušný orgán ako kontaktné miesto na úrovni Únie na účely tohto nariadenia. | Každý členský štát určí jeden príslušný orgán ako kontaktné miesto na úrovni Únie na účely tohto nariadenia.
  Každý členský štát zabezpečí zriadenie kontaktných miest na regionálnej a miestnej úrovni. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Každý členský štát určí jeden príslušný orgán ako kontaktné miesto na úrovni Únie na účely tohto nariadenia.

Každý členský štát určí jeden príslušný orgán ako kontaktné miesto na úrovni Únie na účely tohto nariadenia.
  Každý členský štát zabezpečí zriadenie kontaktných miest na regionálnej a miestnej úrovni.

Každý členský štát zabezpečí zriadenie kontaktných miest na regionálnej a miestnej úrovni.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Cieľom tohto pozmeňovacieho návrhu je zabezpečiť vytvorenie regionálnej a miestnej štruktúry vnútroštátnych orgánov a zriadenie kontaktných miest na regionálnej a miestnej úrovni.

Pozmeňovací návrh 4

Pozmeňovací návrh 4

COM(2021) 731 final

Článok 15 ods. 9

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Kontaktné miesta sa pravidelne stretávajú na úrovni Únie v rámci Európskej siete pre spoluprácu v oblasti volieb, aby sa uľahčila rýchla a zabezpečená výmena informácií o otázkach súvisiacich s výkonom ich úloh v oblasti dohľadu a presadzovania podľa tohto nariadenia. | Kontaktné miesta sa pravidelne stretávajú na úrovni Únie v rámci Európskej siete pre spoluprácu v oblasti volieb, aby sa uľahčila rýchla a zabezpečená výmena informácií o otázkach súvisiacich s výkonom ich úloh v oblasti dohľadu a presadzovania podľa tohto nariadenia
  a preskúmala aproximácia pravidiel týkajúcich sa sankcií vrátane správnych pokút a peňažných sankcií uplatniteľných na poskytovateľov služieb politickej reklamy, ako sa stanovuje v článku 16
  . |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Kontaktné miesta sa pravidelne stretávajú na úrovni Únie v rámci Európskej siete pre spoluprácu v oblasti volieb, aby sa uľahčila rýchla a zabezpečená výmena informácií o otázkach súvisiacich s výkonom ich úloh v oblasti dohľadu a presadzovania podľa tohto nariadenia.

Kontaktné miesta sa pravidelne stretávajú na úrovni Únie v rámci Európskej siete pre spoluprácu v oblasti volieb, aby sa uľahčila rýchla a zabezpečená výmena informácií o otázkach súvisiacich s výkonom ich úloh v oblasti dohľadu a presadzovania podľa tohto nariadenia
  a preskúmala aproximácia pravidiel týkajúcich sa sankcií vrátane správnych pokút a peňažných sankcií uplatniteľných na poskytovateľov služieb politickej reklamy, ako sa stanovuje v článku 16
  .

a preskúmala aproximácia pravidiel týkajúcich sa sankcií vrátane správnych pokút a peňažných sankcií uplatniteľných na poskytovateľov služieb politickej reklamy, ako sa stanovuje v článku 16

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vzhľadom na cieľ tohto nariadenia, ktorým je zabezpečiť harmonizáciu vnútorného trhu s poskytovaním služieb v oblasti politickej reklamy a vytvoriť rovnaké podmienky, by mohlo byť žiaduce aproximovať sankcie za porušenia ustanovení tohto nariadenia. Takýmto prístupom by sa tiež predišlo tomu, aby boli sankcie v niektorých členských štátoch potenciálne príliš odrádzajúce, a teda bránili aktérom v politickej angažovanosti.

Pozmeňovací návrh 5

Pozmeňovací návrh 5

COM(2021) 732 final

Článok 12 ods. 1

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty určia vnútroštátny orgán zodpovedný za prijatie opatrení potrebných na zabezpečenie toho, aby občania Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, boli včas informovaní o podmienkach a podrobných pravidlách registrácie voliča alebo kandidáta vo voľbách do Európskeho parlamentu. | Členské štáty
  v spolupráci s regionálnymi a prípadne aj miestnymi samosprávami
  určia vnútroštátny orgán zodpovedný za prijatie opatrení potrebných na zabezpečenie toho, aby občania Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, boli včas informovaní o podmienkach a podrobných pravidlách registrácie voliča alebo kandidáta vo voľbách do Európskeho parlamentu.


  Členské štáty prijmú všetky ďalšie opatrenia na zvýšenie informovanosti, podporu a uľahčenie uplatňovania volebných práv občanov Únie, a to aj prostredníctvom regionálnych a prípadne aj miestnych samospráv. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty určia vnútroštátny orgán zodpovedný za prijatie opatrení potrebných na zabezpečenie toho, aby občania Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, boli včas informovaní o podmienkach a podrobných pravidlách registrácie voliča alebo kandidáta vo voľbách do Európskeho parlamentu.

Členské štáty
  v spolupráci s regionálnymi a prípadne aj miestnymi samosprávami
  určia vnútroštátny orgán zodpovedný za prijatie opatrení potrebných na zabezpečenie toho, aby občania Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, boli včas informovaní o podmienkach a podrobných pravidlách registrácie voliča alebo kandidáta vo voľbách do Európskeho parlamentu.

v spolupráci s regionálnymi a prípadne aj miestnymi samosprávami

Členské štáty prijmú všetky ďalšie opatrenia na zvýšenie informovanosti, podporu a uľahčenie uplatňovania volebných práv občanov Únie, a to aj prostredníctvom regionálnych a prípadne aj miestnych samospráv.

Členské štáty prijmú všetky ďalšie opatrenia na zvýšenie informovanosti, podporu a uľahčenie uplatňovania volebných práv občanov Únie, a to aj prostredníctvom regionálnych a prípadne aj miestnych samospráv.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Malo by sa zohľadniť, že v jednotlivých členských štátoch existujú odlišné štruktúry riadenia volieb. Cieľom tohto pozmeňovacieho návrhu je tiež zabezpečiť, aby vnútroštátny orgán spolupracoval s regionálnymi a prípadne aj miestnymi samosprávami v snahe zaistiť širokú a podrobnú informovanosť občanov v súlade so zásadou blízkosti, pokiaľ ide o podmienky a spôsob registrácie s cieľom voliť a byť volení do Európskeho parlamentu.

Pozmeňovací návrh 6

Pozmeňovací návrh 6

COM(2021) 732 final

Článok 12 ods. 3

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Informácie o podmienkach a podrobných pravidlách registrácie voliča alebo kandidáta vo voľbách do Európskeho parlamentu a informácie uvedené v odseku 2 sa poskytujú v jasnom a jednoduchom jazyku.


  Informácie
  uvedené v prvom pododseku sa oznámia v jednom alebo vo viacerých úradných jazykoch hostiteľského členského štátu a je k nim pripojený aj preklad aspoň do jedného ďalšieho úradného jazyka Únie, ktorému vo všeobecnosti rozumie čo najväčší počet občanov Únie s bydliskom na jeho území, a to v súlade s požiadavkami na kvalitu uvedenými v článku 9 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1724. | Informácie o podmienkach a podrobných pravidlách registrácie voliča alebo kandidáta vo voľbách do Európskeho parlamentu a informácie uvedené v odseku 2 sa poskytujú v jasnom a jednoduchom jazyku.


  Za predpokladu, že príslušné orgány majú potrebné administratívne kapacity, informácie
  uvedené v prvom pododseku sa oznámia v jednom alebo vo viacerých úradných jazykoch hostiteľského členského štátu a je k nim pripojený aj preklad aspoň do jedného ďalšieho úradného jazyka Únie, ktorému vo všeobecnosti rozumie čo najväčší počet občanov Únie s bydliskom na jeho území, a to v súlade s požiadavkami na kvalitu uvedenými v článku 9 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1724. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Informácie o podmienkach a podrobných pravidlách registrácie voliča alebo kandidáta vo voľbách do Európskeho parlamentu a informácie uvedené v odseku 2 sa poskytujú v jasnom a jednoduchom jazyku.

Informácie
  uvedené v prvom pododseku sa oznámia v jednom alebo vo viacerých úradných jazykoch hostiteľského členského štátu a je k nim pripojený aj preklad aspoň do jedného ďalšieho úradného jazyka Únie, ktorému vo všeobecnosti rozumie čo najväčší počet občanov Únie s bydliskom na jeho území, a to v súlade s požiadavkami na kvalitu uvedenými v článku 9 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1724.

Informácie

Informácie o podmienkach a podrobných pravidlách registrácie voliča alebo kandidáta vo voľbách do Európskeho parlamentu a informácie uvedené v odseku 2 sa poskytujú v jasnom a jednoduchom jazyku.

Za predpokladu, že príslušné orgány majú potrebné administratívne kapacity, informácie
  uvedené v prvom pododseku sa oznámia v jednom alebo vo viacerých úradných jazykoch hostiteľského členského štátu a je k nim pripojený aj preklad aspoň do jedného ďalšieho úradného jazyka Únie, ktorému vo všeobecnosti rozumie čo najväčší počet občanov Únie s bydliskom na jeho území, a to v súlade s požiadavkami na kvalitu uvedenými v článku 9 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1724.

Za predpokladu, že príslušné orgány majú potrebné administratívne kapacity, informácie

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Týmto článkom sa pre príslušné orgány zavádza povinnosť oznamovať migrujúcim občanom EÚ širokú škálu informácií, a to aj vo viacerých jazykoch, ktoré zahŕňajú okrem iného stav ich registrácie, príslušné pravidlá upravujúce práva a povinnosti voliča a kandidáta, ako aj prostriedky na získanie ďalších informácií týkajúcich sa organizácie volieb. Ako sa uvádza v pozmeňovacom návrhu k článku 12 ods. 1, tieto príslušné orgány by nemali byť určené výlučne na národnej úrovni. Vzhľadom na množstvo poskytovaných informácií by takáto povinnosť mohla predstavovať administratívnu záťaž pre miestne a regionálne samosprávy v niektorých členských štátoch.

Pozmeňovací návrh 7

Pozmeňovací návrh 7

COM(2021) 732 final

Článok 14

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty
  , ktoré
  vo voľbách do Európskeho parlamentu
  umožňujú
  voliť prostredníctvom hlasovania vopred, poštou a elektronicky a cez internet
  , zabezpečia, aby tieto spôsoby hlasovania boli pre voličov Únie dostupné za rovnakých podmienok, aké sa uplatňujú na ich vlastných štátnych príslušníkov
  . | Členské štáty
  sa snažia umožniť
  vo voľbách do Európskeho parlamentu voliť prostredníctvom hlasovania vopred, poštou a elektronicky a cez internet.


  Členské štáty prijmú všetky opatrenia na zaistenie prístupu občanov Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, ale majú v ňom bydlisko, k hlasovaniu vopred, poštou a elektronicky a cez internet za rovnakých podmienok, aké sa uplatňujú na ich vlastných štátnych príslušníkov, a to aj prostredníctvom opatrení miestnych a regionálnych samospráv. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty
  , ktoré
  vo voľbách do Európskeho parlamentu
  umožňujú
  voliť prostredníctvom hlasovania vopred, poštou a elektronicky a cez internet
  , zabezpečia, aby tieto spôsoby hlasovania boli pre voličov Únie dostupné za rovnakých podmienok, aké sa uplatňujú na ich vlastných štátnych príslušníkov
  .

, ktoré

umožňujú

, zabezpečia, aby tieto spôsoby hlasovania boli pre voličov Únie dostupné za rovnakých podmienok, aké sa uplatňujú na ich vlastných štátnych príslušníkov

Členské štáty
  sa snažia umožniť
  vo voľbách do Európskeho parlamentu voliť prostredníctvom hlasovania vopred, poštou a elektronicky a cez internet.

sa snažia umožniť

Členské štáty prijmú všetky opatrenia na zaistenie prístupu občanov Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, ale majú v ňom bydlisko, k hlasovaniu vopred, poštou a elektronicky a cez internet za rovnakých podmienok, aké sa uplatňujú na ich vlastných štátnych príslušníkov, a to aj prostredníctvom opatrení miestnych a regionálnych samospráv.

Členské štáty prijmú všetky opatrenia na zaistenie prístupu občanov Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, ale majú v ňom bydlisko, k hlasovaniu vopred, poštou a elektronicky a cez internet za rovnakých podmienok, aké sa uplatňujú na ich vlastných štátnych príslušníkov, a to aj prostredníctvom opatrení miestnych a regionálnych samospráv.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Cieľom tohto pozmeňovacieho návrhu je zdôrazniť prínos, ktorý môžu mať miestne a regionálne samosprávy pri zabezpečovaní dostupnosti všetkých spôsobov hlasovania pre voličov Únie. Zároveň by všetky členské štáty mali uskutočňovať voľby ekologickým a udržateľným spôsobom.

Pozmeňovací návrh 8

Pozmeňovací návrh 8

COM(2021) 732 final

Článok 15

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty určia orgán zodpovedný za zber príslušných štatistických údajov o účasti občanov Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, na voľbách do Európskeho parlamentu, a za ich poskytovanie verejnosti
  a
   Komisii. | Členské štáty určia orgán zodpovedný za zber príslušných štatistických údajov o účasti občanov Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, na voľbách do Európskeho parlamentu, a za ich poskytovanie verejnosti, Komisii
  a Európskemu výboru regiónov
  . |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty určia orgán zodpovedný za zber príslušných štatistických údajov o účasti občanov Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, na voľbách do Európskeho parlamentu, a za ich poskytovanie verejnosti
  a
   Komisii.

a

Členské štáty určia orgán zodpovedný za zber príslušných štatistických údajov o účasti občanov Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, na voľbách do Európskeho parlamentu, a za ich poskytovanie verejnosti, Komisii
  a Európskemu výboru regiónov
  .

a Európskemu výboru regiónov

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Cieľom tohto pozmeňovacieho návrhu je zabezpečiť zapojenie Európskeho výboru regiónov do monitorovania štatistických údajov o účasti zahraničných občanov Únie na voľbách do Európskeho parlamentu.

Pozmeňovací návrh 9

Pozmeňovací návrh 9

COM(2021) 732 final

Článok 17 ods. 1

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Do šiestich mesiacov od každých volieb do Európskeho parlamentu zašlú členské štáty Komisii informácie o uplatňovaní tejto smernice na svojom území. Okrem všeobecných zistení obsahuje táto správa aj štatistické údaje o účasti voličov Únie a občanov Únie oprávnených kandidovať na voľbách do Európskeho parlamentu a súhrn opatrení prijatých na podporu tejto účasti. | Do šiestich mesiacov od každých volieb do Európskeho parlamentu zašlú členské štáty Komisii
  a Európskemu výboru regiónov
  informácie o uplatňovaní tejto smernice na svojom území. Okrem všeobecných zistení obsahuje táto správa aj štatistické údaje o účasti voličov Únie a občanov Únie oprávnených kandidovať na voľbách do Európskeho parlamentu a súhrn opatrení prijatých na podporu tejto účasti. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Do šiestich mesiacov od každých volieb do Európskeho parlamentu zašlú členské štáty Komisii informácie o uplatňovaní tejto smernice na svojom území. Okrem všeobecných zistení obsahuje táto správa aj štatistické údaje o účasti voličov Únie a občanov Únie oprávnených kandidovať na voľbách do Európskeho parlamentu a súhrn opatrení prijatých na podporu tejto účasti.

Do šiestich mesiacov od každých volieb do Európskeho parlamentu zašlú členské štáty Komisii
  a Európskemu výboru regiónov
  informácie o uplatňovaní tejto smernice na svojom území. Okrem všeobecných zistení obsahuje táto správa aj štatistické údaje o účasti voličov Únie a občanov Únie oprávnených kandidovať na voľbách do Európskeho parlamentu a súhrn opatrení prijatých na podporu tejto účasti.

a Európskemu výboru regiónov

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Cieľom tohto pozmeňovacieho návrhu je zabezpečiť zapojenie Európskeho výboru regiónov do monitorovania štatistických údajov o účasti zahraničných občanov Únie na voľbách do Európskeho parlamentu.

Pozmeňovací návrh 10

Pozmeňovací návrh 10

COM(2021) 733 final

Článok 2 ods. 1 písm. b)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| „komunálne voľby“ znamenajú voľby priamym všeobecným volebným právom, v ktorých sú zvolení členovia zastupiteľského zboru,
  a ak je to vhodné, podľa právnych predpisov každého členského štátu,
  predseda a členovia výkonného orgánu základnej jednotky miestnej samosprávy; | „komunálne voľby“ znamenajú voľby priamym všeobecným volebným právom, v ktorých sú zvolení členovia zastupiteľského zboru, predseda a členovia výkonného orgánu základnej jednotky miestnej samosprávy; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

„komunálne voľby“ znamenajú voľby priamym všeobecným volebným právom, v ktorých sú zvolení členovia zastupiteľského zboru,
  a ak je to vhodné, podľa právnych predpisov každého členského štátu,
  predseda a členovia výkonného orgánu základnej jednotky miestnej samosprávy;

a ak je to vhodné, podľa právnych predpisov každého členského štátu,

„komunálne voľby“ znamenajú voľby priamym všeobecným volebným právom, v ktorých sú zvolení členovia zastupiteľského zboru, predseda a členovia výkonného orgánu základnej jednotky miestnej samosprávy;

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Cieľom tohto pozmeňovacieho návrhu je rozšíriť právo občanov členských štátov byť volení do všetkých volených funkcií vrátane výkonných funkcií základnej jednotky miestnej samosprávy.

Pozmeňovací návrh 11

Pozmeňovací návrh 11

COM(2021) 733 final

Článok 5 ods. 3

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty môžu stanoviť, že iba ich vlastní štátni príslušníci môžu vykonávať funkciu predsedu, jeho zástupcu alebo člena výkonného orgánu základnej jednotky miestnej samosprávy, ak sú zvolení vykonávať funkciu počas trvania ich mandátu. | Členské štáty môžu
  v obmedzených, výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch
  stanoviť, že iba ich vlastní štátni príslušníci môžu vykonávať funkciu predsedu, jeho zástupcu alebo člena výkonného orgánu základnej jednotky miestnej samosprávy, ak sú zvolení vykonávať funkciu počas trvania ich mandátu. |
| Členské štáty môžu tiež stanoviť, že dočasný alebo prechodný výkon funkcií predsedu, jeho zástupcu alebo člena výkonného orgánu základnej jednotky miestnej samosprávy môže byť vyhradený pre ich vlastných štátnych príslušníkov. | Členské štáty môžu
  v obmedzených, výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch
  tiež stanoviť, že dočasný alebo prechodný výkon funkcií predsedu, jeho zástupcu alebo člena výkonného orgánu základnej jednotky miestnej samosprávy môže byť vyhradený pre ich vlastných štátnych príslušníkov. |
| So zreteľom na zmluvu a všeobecné právne zásady členské štáty môžu prijať príslušné potrebné a proporcionálne opatrenia pre zabezpečenie, že úrady uvedené v prvom pododseku môžu byť vykonávané a dočasné funkcie uvedené v druhom pododseku môžu byť vykonávané iba ich vlastnými štátnymi príslušníkmi. | So zreteľom na zmluvu a všeobecné právne zásady členské štáty môžu prijať príslušné potrebné a proporcionálne opatrenia pre zabezpečenie, že úrady uvedené v prvom pododseku môžu byť vykonávané a dočasné funkcie uvedené v druhom pododseku môžu byť vykonávané iba ich vlastnými štátnymi príslušníkmi. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty môžu stanoviť, že iba ich vlastní štátni príslušníci môžu vykonávať funkciu predsedu, jeho zástupcu alebo člena výkonného orgánu základnej jednotky miestnej samosprávy, ak sú zvolení vykonávať funkciu počas trvania ich mandátu.

Členské štáty môžu
  v obmedzených, výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch
  stanoviť, že iba ich vlastní štátni príslušníci môžu vykonávať funkciu predsedu, jeho zástupcu alebo člena výkonného orgánu základnej jednotky miestnej samosprávy, ak sú zvolení vykonávať funkciu počas trvania ich mandátu.

v obmedzených, výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch

Členské štáty môžu tiež stanoviť, že dočasný alebo prechodný výkon funkcií predsedu, jeho zástupcu alebo člena výkonného orgánu základnej jednotky miestnej samosprávy môže byť vyhradený pre ich vlastných štátnych príslušníkov.

Členské štáty môžu
  v obmedzených, výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch
  tiež stanoviť, že dočasný alebo prechodný výkon funkcií predsedu, jeho zástupcu alebo člena výkonného orgánu základnej jednotky miestnej samosprávy môže byť vyhradený pre ich vlastných štátnych príslušníkov.

v obmedzených, výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch

So zreteľom na zmluvu a všeobecné právne zásady členské štáty môžu prijať príslušné potrebné a proporcionálne opatrenia pre zabezpečenie, že úrady uvedené v prvom pododseku môžu byť vykonávané a dočasné funkcie uvedené v druhom pododseku môžu byť vykonávané iba ich vlastnými štátnymi príslušníkmi.

So zreteľom na zmluvu a všeobecné právne zásady členské štáty môžu prijať príslušné potrebné a proporcionálne opatrenia pre zabezpečenie, že úrady uvedené v prvom pododseku môžu byť vykonávané a dočasné funkcie uvedené v druhom pododseku môžu byť vykonávané iba ich vlastnými štátnymi príslušníkmi.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Členské štáty by mali mať možnosť obmedziť právo štátnych príslušníkov iných členských štátov byť volení do všetkých volených funkcií vrátane funkcií výkonnej povahy len v obmedzených, výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch s cieľom bojovať voči akejkoľvek diskriminácii v prístupe k voleným funkciám základnej jednotky miestnej samosprávy.

Pozmeňovací návrh 12

Pozmeňovací návrh 12

COM(2021) 733 final

Článok 10

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty
  , ktoré umožňujú
  štátnym príslušníkom voliť v komunálnych voľbách prostredníctvom hlasovania vopred, poštou a elektronicky a cez internet
  , zabezpečia, aby tieto spôsoby hlasovania boli za rovnakých podmienok dostupné aj voličom podľa článku 3
  . | Členské štáty
  sa snažia umožniť svojim
  štátnym príslušníkom voliť v komunálnych voľbách prostredníctvom hlasovania vopred, poštou a elektronicky a cez internet.


  Členské štáty prijmú všetky opatrenia na zaistenie prístupu občanov Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, ale majú v ňom bydlisko, k hlasovaniu vopred, poštou a elektronicky a cez internet za rovnakých podmienok, aké sa uplatňujú na ich vlastných štátnych príslušníkov, a to aj prostredníctvom opatrení miestnych a regionálnych samospráv. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty
  , ktoré umožňujú
  štátnym príslušníkom voliť v komunálnych voľbách prostredníctvom hlasovania vopred, poštou a elektronicky a cez internet
  , zabezpečia, aby tieto spôsoby hlasovania boli za rovnakých podmienok dostupné aj voličom podľa článku 3
  .

, ktoré umožňujú

, zabezpečia, aby tieto spôsoby hlasovania boli za rovnakých podmienok dostupné aj voličom podľa článku 3

Členské štáty
  sa snažia umožniť svojim
  štátnym príslušníkom voliť v komunálnych voľbách prostredníctvom hlasovania vopred, poštou a elektronicky a cez internet.

sa snažia umožniť svojim

Členské štáty prijmú všetky opatrenia na zaistenie prístupu občanov Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, ale majú v ňom bydlisko, k hlasovaniu vopred, poštou a elektronicky a cez internet za rovnakých podmienok, aké sa uplatňujú na ich vlastných štátnych príslušníkov, a to aj prostredníctvom opatrení miestnych a regionálnych samospráv.

Členské štáty prijmú všetky opatrenia na zaistenie prístupu občanov Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, ale majú v ňom bydlisko, k hlasovaniu vopred, poštou a elektronicky a cez internet za rovnakých podmienok, aké sa uplatňujú na ich vlastných štátnych príslušníkov, a to aj prostredníctvom opatrení miestnych a regionálnych samospráv.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Cieľom tohto pozmeňovacieho návrhu je zdôrazniť prínos, ktorý môžu mať miestne a regionálne samosprávy pri zabezpečovaní dostupnosti všetkých spôsobov hlasovania v komunálnych voľbách pre voličov, ktorí sú alebo nie sú štátnymi príslušníkmi tohto štátu. Zároveň by všetky členské štáty mali uskutočňovať voľby ekologickým a udržateľným spôsobom.

Pozmeňovací návrh 13

Pozmeňovací návrh 13

COM(2021) 733 final

Článok 12 ods. 1

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty určia vnútroštátny orgán zodpovedný za prijatie potrebných opatrení na zabezpečenie toho, aby občania Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, boli včas informovaní o podmienkach a podrobných pravidlách registrácie voliča alebo kandidáta v komunálnych voľbách. | Členské štáty určia
  v spolupráci s regionálnymi a prípadne aj miestnymi samosprávami
  vnútroštátny orgán zodpovedný za prijatie potrebných opatrení na zabezpečenie toho, aby občania Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, boli včas informovaní o podmienkach a podrobných pravidlách registrácie voliča alebo kandidáta v komunálnych voľbách.


  Členské štáty a ich príslušné úrovne riadenia prijmú všetky ďalšie opatrenia na zvýšenie informovanosti, podporu a uľahčenie uplatňovania volebných práv občanov Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, ale majú v ňom bydlisko, a to aj prostredníctvom regionálnych a prípadne aj miestnych samospráv. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty určia vnútroštátny orgán zodpovedný za prijatie potrebných opatrení na zabezpečenie toho, aby občania Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, boli včas informovaní o podmienkach a podrobných pravidlách registrácie voliča alebo kandidáta v komunálnych voľbách.

Členské štáty určia
  v spolupráci s regionálnymi a prípadne aj miestnymi samosprávami
  vnútroštátny orgán zodpovedný za prijatie potrebných opatrení na zabezpečenie toho, aby občania Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, boli včas informovaní o podmienkach a podrobných pravidlách registrácie voliča alebo kandidáta v komunálnych voľbách.

v spolupráci s regionálnymi a prípadne aj miestnymi samosprávami

Členské štáty a ich príslušné úrovne riadenia prijmú všetky ďalšie opatrenia na zvýšenie informovanosti, podporu a uľahčenie uplatňovania volebných práv občanov Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, ale majú v ňom bydlisko, a to aj prostredníctvom regionálnych a prípadne aj miestnych samospráv.

Členské štáty a ich príslušné úrovne riadenia prijmú všetky ďalšie opatrenia na zvýšenie informovanosti, podporu a uľahčenie uplatňovania volebných práv občanov Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, ale majú v ňom bydlisko, a to aj prostredníctvom regionálnych a prípadne aj miestnych samospráv.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Malo by sa zohľadniť, že v jednotlivých členských štátoch existujú odlišné štruktúry riadenia volieb. Cieľom tohto pozmeňovacieho návrhu je zabezpečiť zapojenie regionálnych a prípadne aj miestnych samospráv do zvyšovania informovanosti, podpory a uľahčenia uplatňovania volebných práv občanov Únie, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi daného štátu, ale majú v ňom bydlisko, pri konaní volieb do základných jednotiek miestnej samosprávy.

Pozmeňovací návrh 14

Pozmeňovací návrh 14

COM(2021) 733 final

Článok 14

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| 1.   Členské štáty do troch rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice a potom každé štyri roky predložia Komisii správu o uplatňovaní tejto smernice na svojom území vrátane uplatňovania článku 5 ods. 3 a 4. Správa obsahuje štatistické údaje o účasti voličov a kandidátov podľa článku 3 na komunálnych voľbách a zhrnutie opatrení prijatých v tejto súvislosti. | 1.   Členské štáty do troch rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice a potom každé štyri roky predložia Komisii
  a Európskemu výboru regiónov
  správu o uplatňovaní tejto smernice na svojom území vrátane uplatňovania článku 5 ods. 3 a 4. Správa obsahuje štatistické údaje o účasti voličov a kandidátov podľa článku 3 na komunálnych voľbách a zhrnutie opatrení prijatých v tejto súvislosti
  , ako aj prehľad administratívnych problémov pozorovaných na príslušných úrovniach verejnej správy
  . |
| 2.   Do piatich rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice a potom každých päť rokov Komisia predloží Európskemu parlamentu
  a
   Rade správu o uplatňovaní tejto smernice, a to aj na základe informácií poskytnutých členskými štátmi podľa odseku 1 tohto článku. | 2.   Do piatich rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice a potom každých päť rokov Komisia predloží Európskemu parlamentu, Rade
  a Európskemu výboru regiónov
  správu o uplatňovaní tejto smernice, a to aj na základe informácií poskytnutých členskými štátmi podľa odseku 1 tohto článku. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

1.   Členské štáty do troch rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice a potom každé štyri roky predložia Komisii správu o uplatňovaní tejto smernice na svojom území vrátane uplatňovania článku 5 ods. 3 a 4. Správa obsahuje štatistické údaje o účasti voličov a kandidátov podľa článku 3 na komunálnych voľbách a zhrnutie opatrení prijatých v tejto súvislosti.

1.   Členské štáty do troch rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice a potom každé štyri roky predložia Komisii
  a Európskemu výboru regiónov
  správu o uplatňovaní tejto smernice na svojom území vrátane uplatňovania článku 5 ods. 3 a 4. Správa obsahuje štatistické údaje o účasti voličov a kandidátov podľa článku 3 na komunálnych voľbách a zhrnutie opatrení prijatých v tejto súvislosti
  , ako aj prehľad administratívnych problémov pozorovaných na príslušných úrovniach verejnej správy
  .

2.   Do piatich rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice a potom každých päť rokov Komisia predloží Európskemu parlamentu
  a
   Rade správu o uplatňovaní tejto smernice, a to aj na základe informácií poskytnutých členskými štátmi podľa odseku 1 tohto článku.

2.   Do piatich rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice a potom každých päť rokov Komisia predloží Európskemu parlamentu, Rade
  a Európskemu výboru regiónov
  správu o uplatňovaní tejto smernice, a to aj na základe informácií poskytnutých členskými štátmi podľa odseku 1 tohto článku.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Cieľom tohto pozmeňovacieho návrhu je podporiť zapojenie Európskeho výboru regiónov do procesu monitorovania vykonávania smernice členskými štátmi.

Organizačné záležitosti súvisiace s voľbami sú záležitosťou členských štátov a osobitné opatrenia týkajúce sa priebehu volieb sa môžu medzi nimi líšiť. V tejto súvislosti by niektoré povinnosti zavedené prepracovaným znením smernice Rady 94/80/ES (1) mohli potenciálne predstavovať značnú administratívnu záťaž pre miestne samosprávy. Preto je dôležité sledovať zistené problémy, ktoré by mohli byť zdrojom vhodných nápravných opatrení na európskej, národnej alebo miestnej úrovni.

1

Pozmeňovací návrh 15

Pozmeňovací návrh 15

COM(2021) 733 final

Článok 15

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Do dvoch rokov od volieb do Európskeho parlamentu v roku 2029 Komisia posúdi uplatňovanie tejto smernice a vypracuje hodnotiacu správu o pokroku dosiahnutom pri plnení cieľov, ktoré sú v nej uvedené. | Do dvoch rokov od volieb do Európskeho parlamentu v roku 2029 Komisia
  po vypočutí Európskeho výboru regiónov
  posúdi uplatňovanie tejto smernice a vypracuje hodnotiacu správu o pokroku dosiahnutom pri plnení cieľov, ktoré sú v nej uvedené. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Do dvoch rokov od volieb do Európskeho parlamentu v roku 2029 Komisia posúdi uplatňovanie tejto smernice a vypracuje hodnotiacu správu o pokroku dosiahnutom pri plnení cieľov, ktoré sú v nej uvedené.

Do dvoch rokov od volieb do Európskeho parlamentu v roku 2029 Komisia
  po vypočutí Európskeho výboru regiónov
  posúdi uplatňovanie tejto smernice a vypracuje hodnotiacu správu o pokroku dosiahnutom pri plnení cieľov, ktoré sú v nej uvedené.

po vypočutí Európskeho výboru regiónov

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Cieľom tohto pozmeňovacieho návrhu je zaručiť zapojenie Európskeho výboru regiónov do procesu vykonávania smernice Komisiou.

Pozmeňovací návrh 16

Pozmeňovací návrh 16

COM(2021) 733 final

Článok 17 ods. 1

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 8 ods. 2, 3 a 5, článkom 9 ods. 1 a 2, článkom 10, článkom 11 ods. 1 a 3, článkami 12, 14 a prílohami I, II a III do 31. decembra 2023. Znenie týchto opatrení bezodkladne oznámia Komisii. | Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 8 ods. 2, 3 a 5, článkom 9 ods. 1 a 2, článkom 10, článkom 11 ods. 1 a 3, článkami 12, 14 a prílohami I, II a III do 31. decembra 2023. Bezodkladne o tom informujú Komisiu Znenie týchto opatrení bezodkladne oznámia Komisii
  a Európskemu výboru regiónov
  . |
| Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Takisto uvedú, že odkazy v platných zákonoch, iných právnych predpisoch a správnych opatreniach na smernicu (smernice) zrušené touto smernicou sa považujú za odkazy na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze a jeho znenie upravia členské štáty. | Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Takisto uvedú, že odkazy v platných zákonoch, iných právnych predpisoch a správnych opatreniach na smernicu (smernice) zrušené touto smernicou sa považujú za odkazy na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze a jeho znenie upravia členské štáty. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 8 ods. 2, 3 a 5, článkom 9 ods. 1 a 2, článkom 10, článkom 11 ods. 1 a 3, článkami 12, 14 a prílohami I, II a III do 31. decembra 2023. Znenie týchto opatrení bezodkladne oznámia Komisii.

Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 8 ods. 2, 3 a 5, článkom 9 ods. 1 a 2, článkom 10, článkom 11 ods. 1 a 3, článkami 12, 14 a prílohami I, II a III do 31. decembra 2023. Bezodkladne o tom informujú Komisiu Znenie týchto opatrení bezodkladne oznámia Komisii
  a Európskemu výboru regiónov
  .

a Európskemu výboru regiónov

Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Takisto uvedú, že odkazy v platných zákonoch, iných právnych predpisoch a správnych opatreniach na smernicu (smernice) zrušené touto smernicou sa považujú za odkazy na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze a jeho znenie upravia členské štáty.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Takisto uvedú, že odkazy v platných zákonoch, iných právnych predpisoch a správnych opatreniach na smernicu (smernice) zrušené touto smernicou sa považujú za odkazy na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze a jeho znenie upravia členské štáty.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Cieľom tohto pozmeňovacieho návrhu je podporiť zapojenie Európskeho výboru regiónov do procesu monitorovania vykonávania smernice členskými štátmi.

Pozmeňovací návrh 17

Pozmeňovací návrh 17

COM(2021) 733 final

Článok 17 ods. 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice. | Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
  Komisia sprostredkuje Európskemu výboru regiónov informácie a dokumenty prijaté od členských štátov podľa tohto článku. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
  Komisia sprostredkuje Európskemu výboru regiónov informácie a dokumenty prijaté od členských štátov podľa tohto článku.

Komisia sprostredkuje Európskemu výboru regiónov informácie a dokumenty prijaté od členských štátov podľa tohto článku.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Cieľom tohto pozmeňovacieho návrhu je zaručiť zapojenie Európskeho výboru regiónov do procesu vykonávania smernice Komisiou.

Pozmeňovací návrh 18

Pozmeňovací návrh 18

COM(2021) 734 final

Článok 4 ods. 1

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| 1.   Stanovy európskej politickej strany musia byť v súlade s uplatniteľným právom členského štátu, v ktorom má strana sídlo, a musia zahŕňať ustanovenia upravujúce prinajmenšom tieto prvky: | 1.   Stanovy európskej politickej strany musia byť v súlade s uplatniteľným právom členského štátu, v ktorom má strana sídlo, a musia zahŕňať ustanovenia upravujúce prinajmenšom tieto prvky: |
| [...] | [...] |
| j) | jej
  vnútorné pravidlá týkajúce sa rodovej rovnováhy. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

1.   Stanovy európskej politickej strany musia byť v súlade s uplatniteľným právom členského štátu, v ktorom má strana sídlo, a musia zahŕňať ustanovenia upravujúce prinajmenšom tieto prvky:

1.   Stanovy európskej politickej strany musia byť v súlade s uplatniteľným právom členského štátu, v ktorom má strana sídlo, a musia zahŕňať ustanovenia upravujúce prinajmenšom tieto prvky:

[...]

[...]

j)

jej
  vnútorné pravidlá týkajúce sa rodovej rovnováhy.

jej

| j) | explicitné a presné
  vnútorné pravidlá týkajúce sa rodovej rovnováhy
  , v ktorých sa presne stanovujú konkrétne opatrenia aplikované s cieľom dosiahnuť rodovú rovnosť z hľadiska členskej základne, politického zastúpenia a vykonávania demokratických mandátov
  . |
| --- | --- |

j)

explicitné a presné
  vnútorné pravidlá týkajúce sa rodovej rovnováhy
  , v ktorých sa presne stanovujú konkrétne opatrenia aplikované s cieľom dosiahnuť rodovú rovnosť z hľadiska členskej základne, politického zastúpenia a vykonávania demokratických mandátov
  .

explicitné a presné

, v ktorých sa presne stanovujú konkrétne opatrenia aplikované s cieľom dosiahnuť rodovú rovnosť z hľadiska členskej základne, politického zastúpenia a vykonávania demokratických mandátov

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Európske politické strany by mali ísť príkladom, pokiaľ ide o rodovú rovnováhu. Ich interné pravidlá by preto mali zahŕňať osobitné opatrenia zamerané na zabezpečenie rodovej rovnováhy aj z hľadiska členskej základne, politického zastúpenia a celkového vykonávania mandátov.

Pozmeňovací návrh 19

Pozmeňovací návrh 19

COM(2021) 734 final

Článok 4 ods. 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| 2.   Stanovy európskej politickej strany zahŕňajú ustanovenia o vnútornej organizácii strany upravujúce prinajmenšom tieto prvky: | 2.   Stanovy európskej politickej strany zahŕňajú ustanovenia o vnútornej organizácii strany upravujúce prinajmenšom tieto prvky: |
| [...] | [...] |
| e) | jej prístup k transparentnosti, najmä pokiaľ ide o účtovníctvo, účtovné závierky a dary, súkromie a ochranu osobných údajov; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

2.   Stanovy európskej politickej strany zahŕňajú ustanovenia o vnútornej organizácii strany upravujúce prinajmenšom tieto prvky:

2.   Stanovy európskej politickej strany zahŕňajú ustanovenia o vnútornej organizácii strany upravujúce prinajmenšom tieto prvky:

[...]

[...]

e)

jej prístup k transparentnosti, najmä pokiaľ ide o účtovníctvo, účtovné závierky a dary, súkromie a ochranu osobných údajov;

| e) | jej prístup k transparentnosti, najmä pokiaľ ide o účtovníctvo, účtovné závierky a dary, súkromie a ochranu osobných údajov; |
| --- | --- |

e)

jej prístup k transparentnosti, najmä pokiaľ ide o účtovníctvo, účtovné závierky a dary, súkromie a ochranu osobných údajov;

| f) | interný postup zmeny jej stanov. |
| --- | --- |

f)

interný postup zmeny jej stanov.

| f) | vyhlásenie o záväzku presadzovať hodnoty, na ktorých je Únia založená, ako sa uvádza v článku 2 ZEÚ, bojovať proti dezinformáciám a zdržať sa šírenia nepravdivých alebo zavádzajúcich informácií, nenávistných prejavov a posolstiev, ktoré podnecujú násilie; |
| --- | --- |

f)

vyhlásenie o záväzku presadzovať hodnoty, na ktorých je Únia založená, ako sa uvádza v článku 2 ZEÚ, bojovať proti dezinformáciám a zdržať sa šírenia nepravdivých alebo zavádzajúcich informácií, nenávistných prejavov a posolstiev, ktoré podnecujú násilie;

vyhlásenie o záväzku presadzovať hodnoty, na ktorých je Únia založená, ako sa uvádza v článku 2 ZEÚ, bojovať proti dezinformáciám a zdržať sa šírenia nepravdivých alebo zavádzajúcich informácií, nenávistných prejavov a posolstiev, ktoré podnecujú násilie;

| g) | interný postup zmeny jej stanov. |
| --- | --- |

g)

g)

interný postup zmeny jej stanov.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Európske politické strany zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní európskej identity a pocitu príslušnosti k spoločnému európskemu politickému priestoru. V tejto súvislosti prispievajú aj k podpore práv a hodnôt, na ktorých je založená Európska únia, ako aj k boju proti dezinformáciám a akýmkoľvek činom, ktoré podnecujú nenávisť a násilie. Tento záväzok by sa mal odzrkadliť v ich stanovách.

Pozmeňovací návrh 20

Pozmeňovací návrh 20

COM(2021) 734 final

Článok 23 ods. 9 a 10

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Dary, príspevky a vlastné zdroje | Dary, príspevky a vlastné zdroje |
| 9.   
  Príspevky
  od členov európskej politickej strany, ktorí majú sídlo v členskom štáte alebo sú občanmi členského štátu,
  alebo od členských strán so sídlom v členskom štáte Rady Európy
  sú povolené. Celková hodnota príspevkov od členov nesmie presiahnuť 40 % ročného rozpočtu európskej politickej strany. Hodnota príspevkov od členských strán, ktoré majú sídlo v krajine mimo Únie, nesmie presiahnuť 10 % celkových príspevkov od členov. | 9.   
  Jedine príspevky
  od členov európskej politickej strany, ktorí majú sídlo v členskom štáte alebo sú občanmi členského štátu, sú povolené. Celková hodnota príspevkov od členov nesmie presiahnuť 40 % ročného rozpočtu európskej politickej strany. Hodnota príspevkov od členských strán, ktoré majú sídlo v krajine mimo Únie, nesmie presiahnuť 10 % celkových príspevkov od členov. |
| 10.   
  Príspevky
  od členov európskej politickej nadácie, ktorí majú sídlo v členskom štáte alebo sú občanmi členského štátu,
  alebo od členských organizácií so sídlom v členskom štáte Rady Európy
  a od európskej politickej strany, ku ktorej je táto európska politická nadácia pridružená, sú povolené. Celková hodnota príspevkov od členov nesmie presiahnuť 40 % ročného rozpočtu európskej politickej nadácie a nesmú pochádzať z finančných prostriedkov prijatých európskou politickou stranou podľa tohto nariadenia zo všeobecného rozpočtu Európskej únie. Hodnota príspevkov od členských organizácií, ktoré majú sídlo v krajine mimo Únie, nesmie presiahnuť 10 % celkových príspevkov od členov. | 10.   
  Jedine príspevky
  od členov európskej politickej nadácie, ktorí majú sídlo v členskom štáte alebo sú občanmi členského štátu, a od európskej politickej strany, ku ktorej je táto európska politická nadácia pridružená, sú povolené. Celková hodnota príspevkov od členov nesmie presiahnuť 40 % ročného rozpočtu európskej politickej nadácie a nesmú pochádzať z finančných prostriedkov prijatých európskou politickou stranou podľa tohto nariadenia zo všeobecného rozpočtu Európskej únie. Hodnota príspevkov od členských organizácií, ktoré majú sídlo v krajine mimo Únie, nesmie presiahnuť 10 % celkových príspevkov od členov. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Dary, príspevky a vlastné zdroje

Dary, príspevky a vlastné zdroje

Dary, príspevky a vlastné zdroje

Dary, príspevky a vlastné zdroje

9.   
  Príspevky
  od členov európskej politickej strany, ktorí majú sídlo v členskom štáte alebo sú občanmi členského štátu,
  alebo od členských strán so sídlom v členskom štáte Rady Európy
  sú povolené. Celková hodnota príspevkov od členov nesmie presiahnuť 40 % ročného rozpočtu európskej politickej strany. Hodnota príspevkov od členských strán, ktoré majú sídlo v krajine mimo Únie, nesmie presiahnuť 10 % celkových príspevkov od členov.

9.   
  Jedine príspevky
  od členov európskej politickej strany, ktorí majú sídlo v členskom štáte alebo sú občanmi členského štátu, sú povolené. Celková hodnota príspevkov od členov nesmie presiahnuť 40 % ročného rozpočtu európskej politickej strany. Hodnota príspevkov od členských strán, ktoré majú sídlo v krajine mimo Únie, nesmie presiahnuť 10 % celkových príspevkov od členov.

10.   
  Príspevky
  od členov európskej politickej nadácie, ktorí majú sídlo v členskom štáte alebo sú občanmi členského štátu,
  alebo od členských organizácií so sídlom v členskom štáte Rady Európy
  a od európskej politickej strany, ku ktorej je táto európska politická nadácia pridružená, sú povolené. Celková hodnota príspevkov od členov nesmie presiahnuť 40 % ročného rozpočtu európskej politickej nadácie a nesmú pochádzať z finančných prostriedkov prijatých európskou politickou stranou podľa tohto nariadenia zo všeobecného rozpočtu Európskej únie. Hodnota príspevkov od členských organizácií, ktoré majú sídlo v krajine mimo Únie, nesmie presiahnuť 10 % celkových príspevkov od členov.

10.   
  Jedine príspevky
  od členov európskej politickej nadácie, ktorí majú sídlo v členskom štáte alebo sú občanmi členského štátu, a od európskej politickej strany, ku ktorej je táto európska politická nadácia pridružená, sú povolené. Celková hodnota príspevkov od členov nesmie presiahnuť 40 % ročného rozpočtu európskej politickej nadácie a nesmú pochádzať z finančných prostriedkov prijatých európskou politickou stranou podľa tohto nariadenia zo všeobecného rozpočtu Európskej únie. Hodnota príspevkov od členských organizácií, ktoré majú sídlo v krajine mimo Únie, nesmie presiahnuť 10 % celkových príspevkov od členov.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Novozavedené ustanovenie, ktoré umožňuje financovanie európskych politických strán a nadácií nielen z Európskej únie, ale aj z krajín patriacich do Rady Európy, vyvoláva obavy o transparentnosť týchto príspevkov.

Pozmeňovací návrh 21

Pozmeňovací návrh 21

COM(2021) 734 final

Článok 24 ods. 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Finančné prostriedky európskych politických strán a európskych politických nadácií zo všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo z akéhokoľvek iného zdroja sa smú použiť na financovanie referendových kampaní, len ak sa tieto referendové kampane týkajú vykonávania zmlúv Únie. | Finančné prostriedky európskych politických strán a európskych politických nadácií zo všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo z akéhokoľvek iného zdroja sa smú použiť na financovanie referendových kampaní, len ak sa tieto referendové kampane týkajú vykonávania zmlúv Únie
  , s náležitým ohľadom na zásadu subsidiarity
  . |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Finančné prostriedky európskych politických strán a európskych politických nadácií zo všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo z akéhokoľvek iného zdroja sa smú použiť na financovanie referendových kampaní, len ak sa tieto referendové kampane týkajú vykonávania zmlúv Únie.

Finančné prostriedky európskych politických strán a európskych politických nadácií zo všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo z akéhokoľvek iného zdroja sa smú použiť na financovanie referendových kampaní, len ak sa tieto referendové kampane týkajú vykonávania zmlúv Únie
  , s náležitým ohľadom na zásadu subsidiarity
  .

, s náležitým ohľadom na zásadu subsidiarity

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

V niektorých členských štátoch sa referendá konajú na miestnej a regionálnej (alebo na úrovni federálnej jednotky) úrovni. To znamená, že referendá na týchto administratívnych úrovniach by sa týkali otázok, ktoré sú z právneho hľadiska relevantné v ich konkrétnej oblasti pôsobnosti. Je potrebné zaviesť dodatočné záruky, aby sa zabezpečilo, že referendové kampane budú financované európskymi politickými stranami a európskymi politickými nadáciami len v referendách s jasným celoeurópskym rozmerom.

Pozmeňovací návrh 22

Pozmeňovací návrh 22

COM(2021) 734 final

Článok 35

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Informovanie občanov | Informovanie občanov |
| S výhradou článkov 24 a 25 a vlastných stanov a interných postupov európske politické strany
  môžu prijať
  v kontexte volieb do Európskeho parlamentu všetky vhodné opatrenia na to, aby informovali občanov Únie o spolunáležitosti medzi vnútroštátnymi politickými stranami a kandidátmi a dotknutými európskymi politickými stranami. | S výhradou článkov 24 a 25 a vlastných stanov a interných postupov európske politické strany
  prijmú
  v kontexte volieb do Európskeho parlamentu všetky vhodné opatrenia na to, aby informovali občanov Únie o spolunáležitosti medzi vnútroštátnymi politickými stranami a kandidátmi a dotknutými európskymi politickými stranami. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Informovanie občanov

Informovanie občanov

Informovanie občanov

Informovanie občanov

S výhradou článkov 24 a 25 a vlastných stanov a interných postupov európske politické strany
  môžu prijať
  v kontexte volieb do Európskeho parlamentu všetky vhodné opatrenia na to, aby informovali občanov Únie o spolunáležitosti medzi vnútroštátnymi politickými stranami a kandidátmi a dotknutými európskymi politickými stranami.

môžu prijať

S výhradou článkov 24 a 25 a vlastných stanov a interných postupov európske politické strany
  prijmú
  v kontexte volieb do Európskeho parlamentu všetky vhodné opatrenia na to, aby informovali občanov Únie o spolunáležitosti medzi vnútroštátnymi politickými stranami a kandidátmi a dotknutými európskymi politickými stranami.

prijmú

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Povinnosť podporovať spolunáležitosť medzi vnútroštátnymi politickými stranami a kandidátmi a príslušnými európskymi politickými stranami sa zdá byť vhodnejšia a zosúladená so všeobecným cieľom tohto nariadenia, a to aj pokiaľ ide o zvýšenie viditeľnosti európskych politických strán na vnútroštátnej úrovni. V novom ustanovení v článku 4 ods. 1 sa napríklad stanovuje požiadavka, aby členské strany zobrazovali logo európskej politickej strany jasne viditeľným a používateľsky ústretovým spôsobom, aby bolo rovnako viditeľné ako vlastné logo členskej strany.

II.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (VR)

Úvod

Úvod

| 1. | víta balík opatrení Európskej komisie na posilnenie demokracie a integrity volieb; súhlasí s cieľmi, ktoré sa týmito opatreniami sledujú, a dôrazne podporuje všetko úsilie o zabezpečenie otvorenej, spravodlivej a pluralitnej politickej diskusie a rovnakej demokratickej účasti a angažovanosti; |
| --- | --- |

1.

víta balík opatrení Európskej komisie na posilnenie demokracie a integrity volieb; súhlasí s cieľmi, ktoré sa týmito opatreniami sledujú, a dôrazne podporuje všetko úsilie o zabezpečenie otvorenej, spravodlivej a pluralitnej politickej diskusie a rovnakej demokratickej účasti a angažovanosti;

| 2. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že navrhované opatrenia v balíku o posilnení demokracie a integrity volieb dostatočne neodrážajú ich dôsledky na miestnej a regionálnej úrovni; zdôrazňuje, že miestna a regionálna úroveň disponuje špecifickými poznatkami, pokiaľ ide o identifikáciu potenciálnych hrozieb pre integritu demokratických procesov; |
| --- | --- |

2.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že navrhované opatrenia v balíku o posilnení demokracie a integrity volieb dostatočne neodrážajú ich dôsledky na miestnej a regionálnej úrovni; zdôrazňuje, že miestna a regionálna úroveň disponuje špecifickými poznatkami, pokiaľ ide o identifikáciu potenciálnych hrozieb pre integritu demokratických procesov;

Odolnosť demokracie

Odolnosť demokracie

| 3. | podporuje prístup k posilneniu spolupráce a výmeny najlepších postupov v oblasti odolnosti demokracie a volebných systémov a v tejto súvislosti víta vytvorenie „spoločného mechanizmu odolnosti volebných systémov“; okrem toho sa domnieva, že takáto spolupráca by mala mať aj miestny a regionálny rozmer vzhľadom na jej cieľ chrániť voľby na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

3.

podporuje prístup k posilneniu spolupráce a výmeny najlepších postupov v oblasti odolnosti demokracie a volebných systémov a v tejto súvislosti víta vytvorenie „spoločného mechanizmu odolnosti volebných systémov“; okrem toho sa domnieva, že takáto spolupráca by mala mať aj miestny a regionálny rozmer vzhľadom na jej cieľ chrániť voľby na všetkých úrovniach;

Demokratická účasť

Demokratická účasť

| 4. | otvorene a rozhodne presadzuje zásadu nediskriminácie, a to aj v súvislosti s volebnou účasťou a demokratickou angažovanosťou vo všeobecnosti; za dobrý príklad praktického uplatnenia tejto zásady považuje Konferenciu o budúcnosti Európy a vyzýva na pokračovanie v tejto praxi na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

4.

otvorene a rozhodne presadzuje zásadu nediskriminácie, a to aj v súvislosti s volebnou účasťou a demokratickou angažovanosťou vo všeobecnosti; za dobrý príklad praktického uplatnenia tejto zásady považuje Konferenciu o budúcnosti Európy a vyzýva na pokračovanie v tejto praxi na všetkých úrovniach;

| 5. | zdôrazňuje potrebu prekonať únavu z demokracie a obnoviť záujem občanov o účasť na demokratických procesoch a zapojenie sa do miestnej, regionálnej, národnej a európskej politickej sféry, pričom uznáva význam zjednodušenia administratívnych postupov pre účasť na voľbách; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje potrebu prekonať únavu z demokracie a obnoviť záujem občanov o účasť na demokratických procesoch a zapojenie sa do miestnej, regionálnej, národnej a európskej politickej sféry, pričom uznáva význam zjednodušenia administratívnych postupov pre účasť na voľbách;

Volebné práva migrujúcich občanov EÚ

Volebné práva migrujúcich občanov EÚ

| 6. | víta kroky, ktoré Komisia podnikla na zvýšenie právnej istoty pre migrujúcich občanov EÚ pri uplatňovaní ich volebných práv; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že uplatňovanie práv na voľný pohyb by nemalo byť na úkor uplatňovania iných súvisiacich práv; |
| --- | --- |

6.

víta kroky, ktoré Komisia podnikla na zvýšenie právnej istoty pre migrujúcich občanov EÚ pri uplatňovaní ich volebných práv; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že uplatňovanie práv na voľný pohyb by nemalo byť na úkor uplatňovania iných súvisiacich práv;

| 7. | podporuje začlenenie migrujúcich občanov EÚ do miestneho života a považuje ich angažovanosť za cenný príspevok k budovaniu rôznorodých spoločností v členských štátoch; |
| --- | --- |

7.

podporuje začlenenie migrujúcich občanov EÚ do miestneho života a považuje ich angažovanosť za cenný príspevok k budovaniu rôznorodých spoločností v členských štátoch;

| 8. | dúfa, že sa v legislatívnych návrhoch uzná, že miestne a regionálne samosprávy prispievajú k posilneniu európskej demokracie podporovaním a uľahčovaním účasti európskych občanov na voľbách do Európskeho parlamentu a vo voľbách do základných jednotiek miestnej samosprávy, čo je úlohou, ktorú v členských štátoch nemožno vyhradiť štátnym orgánom, ani ju na ne obmedziť; |
| --- | --- |

8.

dúfa, že sa v legislatívnych návrhoch uzná, že miestne a regionálne samosprávy prispievajú k posilneniu európskej demokracie podporovaním a uľahčovaním účasti európskych občanov na voľbách do Európskeho parlamentu a vo voľbách do základných jednotiek miestnej samosprávy, čo je úlohou, ktorú v členských štátoch nemožno vyhradiť štátnym orgánom, ani ju na ne obmedziť;

| 9. | očakáva, že členské štáty uznajú právo európskych občanov s bydliskom v iných členských štátoch (mobilní občania) byť volení v komunálnych voľbách do všetkých funkcií; |
| --- | --- |

9.

očakáva, že členské štáty uznajú právo európskych občanov s bydliskom v iných členských štátoch (mobilní občania) byť volení v komunálnych voľbách do všetkých funkcií;

| 10. | dúfa, že v záujme boja proti rastúcej neúčasti na voľbách a podpory zapojenia mladých ľudí sa bude podporovať právo občanov na hlasovanie vopred, poštou a elektronicky a cez internet; |
| --- | --- |

10.

dúfa, že v záujme boja proti rastúcej neúčasti na voľbách a podpory zapojenia mladých ľudí sa bude podporovať právo občanov na hlasovanie vopred, poštou a elektronicky a cez internet;

| 11. | uznáva potrebu poskytovať migrujúcim občanom EÚ primerané, komplexné a cielené informácie o účasti na voľbách a v tejto súvislosti víta zriadenie kontaktného miesta pre volebné práva na úrovni Komisie; zdôrazňuje súvisiacu potrebu zabezpečiť budovanie kapacít a primerané financovanie orgánov miestnej a regionálnej samosprávy; |
| --- | --- |

11.

uznáva potrebu poskytovať migrujúcim občanom EÚ primerané, komplexné a cielené informácie o účasti na voľbách a v tejto súvislosti víta zriadenie kontaktného miesta pre volebné práva na úrovni Komisie; zdôrazňuje súvisiacu potrebu zabezpečiť budovanie kapacít a primerané financovanie orgánov miestnej a regionálnej samosprávy;

Transparentnosť a dezinformácie

Transparentnosť a dezinformácie

| 12. | hoci uznáva potrebu rovnakých podmienok pre všetkých zúčastnených aktérov, žiada, aby sa venovala náležitá pozornosť zásadám subsidiarity a proporcionality, najmä so zreteľom na účinky navrhovaného nariadenia na formovanie politickej vôle aj na čisto národnej, regionálnej a miestnej úrovni v členských štátoch; |
| --- | --- |

12.

hoci uznáva potrebu rovnakých podmienok pre všetkých zúčastnených aktérov, žiada, aby sa venovala náležitá pozornosť zásadám subsidiarity a proporcionality, najmä so zreteľom na účinky navrhovaného nariadenia na formovanie politickej vôle aj na čisto národnej, regionálnej a miestnej úrovni v členských štátoch;

| 13. | zdôrazňuje, že je potrebné rázne úsilie v boji proti dezinformáciám, ktoré môžu narušiť samotné základy našich demokratických spoločností a ohroziť slobodné a spravodlivé voľby, dôveru v orgány verejnej moci na všetkých úrovniach a informované a angažované občianstvo; pripomína svoje postoje vyjadrené v stanovisku na tému Akčný plán pre európsku demokraciu (2); |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje, že je potrebné rázne úsilie v boji proti dezinformáciám, ktoré môžu narušiť samotné základy našich demokratických spoločností a ohroziť slobodné a spravodlivé voľby, dôveru v orgány verejnej moci na všetkých úrovniach a informované a angažované občianstvo; pripomína svoje postoje vyjadrené v stanovisku na tému Akčný plán pre európsku demokraciu (2

| 14. | žiada, aby súvisiace iniciatívy sprevádzalo budovanie kapacít orgánov verejnej moci v snahe cielene riešiť šírenie dezinformácií na všetkých úrovniach; konštatuje, že chýba uznanie toho, že miestne a regionálne samosprávy, ktoré sú najbližšie k občanom, môžu byť cenným prínosom v boji proti dezinformáciám; |
| --- | --- |

14.

žiada, aby súvisiace iniciatívy sprevádzalo budovanie kapacít orgánov verejnej moci v snahe cielene riešiť šírenie dezinformácií na všetkých úrovniach; konštatuje, že chýba uznanie toho, že miestne a regionálne samosprávy, ktoré sú najbližšie k občanom, môžu byť cenným prínosom v boji proti dezinformáciám;

Záver

Záver

| 15. | vyzýva Európsku komisiu, aby vyvinula ďalšie úsilie na ochranu európskych práv a hodnôt, a to aj plnením zostávajúcich záväzkov uvedených v akčnom pláne pre európsku demokraciu; dôrazne prízvukuje, že je potrebné zabezpečiť maximálnu súdržnosť medzi rôznymi navrhovanými nástrojmi; a zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy sú nevyhnutným stavebným kameňom európskej demokratickej štruktúry. |
| --- | --- |

15.

vyzýva Európsku komisiu, aby vyvinula ďalšie úsilie na ochranu európskych práv a hodnôt, a to aj plnením zostávajúcich záväzkov uvedených v akčnom pláne pre európsku demokraciu; dôrazne prízvukuje, že je potrebné zabezpečiť maximálnu súdržnosť medzi rôznymi navrhovanými nástrojmi; a zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy sú nevyhnutným stavebným kameňom európskej demokratickej štruktúry.

V Bruseli 28. apríla 2022

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Smernica Rady 94/80/ES z 19. decembra 1994, ktorou sa ustanovujú podrobnosti uplatňovania volebného práva občanov únie v komunálnych voľbách v členskom štáte, ktorého nie sú štátnymi príslušníkmi (Ú. v. ES L 368, 31.12.1994, s. 38).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 440, 29.10.2021, s. 31, https://cor.europa.eu/sk/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-1278-2021.

2

---

| 5.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 301/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 301/116

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Fungovanie systému obchodovania s emisiami (ETS) a mechanizmu uhlíkovej kompenzácie na hraniciach (CBAM) v záujme miest a regiónov

(2022/C 301/14)

| Spravodajca: | Peter Kurz (DE/SES), primátor mesta Mannheim |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty: | Návrh na zmenu smernice 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii
  COM(2021) 551 final
  Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o príspevok leteckej dopravy k cieľu Únie v oblasti znižovania emisií v celom hospodárstve a ktorou sa primerane vykonáva globálne trhové opatrenie
  COM(2021) 552 final
  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach
  COM(2021) 564 final
  Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o oznamovanie kompenzácie v súvislosti s globálnym trhovým opatrením pre prevádzkovateľov lietadiel so sídlom v Únii
  COM(2021) 567 final

  Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2015/1814, pokiaľ ide o množstvo kvót, ktoré sa má umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy pre systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii do roku 2030

  COM(2021) 571 final |

Spravodajca:

Peter Kurz (DE/SES), primátor mesta Mannheim

Referenčné dokumenty:

Návrh na zmenu smernice 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii

COM(2021) 551 final

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o príspevok leteckej dopravy k cieľu Únie v oblasti znižovania emisií v celom hospodárstve a ktorou sa primerane vykonáva globálne trhové opatrenie

COM(2021) 552 final

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach

COM(2021) 564 final

Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o oznamovanie kompenzácie v súvislosti s globálnym trhovým opatrením pre prevádzkovateľov lietadiel so sídlom v Únii

COM(2021) 567 final

Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2015/1814, pokiaľ ide o množstvo kvót, ktoré sa má umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy pre systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii do roku 2030

COM(2021) 571 final

I.   NÁVRHY ZMIEN

NÁVRHY ZMIEN

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a nariadenie (EÚ) 2015/757

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a nariadenie (EÚ) 2015/757

COM(2021) 551 final

COM(2021) 551 final

Pozmeňovací návrh 19

Pozmeňovací návrh 19

Odôvodnenie 7

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| K uvedeným zníženiam emisií musia prispieť všetky odvetvia hospodárstva. Ambícia systému EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS), ktorý bol zriadený smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (1) s cieľom podporiť nákladovo
  a
   hospodársky efektívne znižovanie emisií skleníkových plynov, by sa preto mala zvýšiť úmerne k tomuto cieľu na rok 2030, ktorý sa týka celohospodárskeho zníženia čistých emisií skleníkových plynov. | K uvedeným zníženiam emisií musia prispieť všetky odvetvia hospodárstva. Ambícia systému EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS), ktorý bol zriadený smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (2) s cieľom podporiť nákladovo a hospodársky efektívne
  , sociálne zodpovedné
  znižovanie emisií skleníkových plynov
  šetrné k životnému prostrediu
  , by sa preto mala zvýšiť úmerne k tomuto cieľu na rok 2030, ktorý sa týka celohospodárskeho zníženia čistých emisií skleníkových plynov
  a celkového cieľa klimatickej neutrality, ako bol stanovený v nariadení (EÚ) 2021/1119
  . |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

K uvedeným zníženiam emisií musia prispieť všetky odvetvia hospodárstva. Ambícia systému EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS), ktorý bol zriadený smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (1) s cieľom podporiť nákladovo
  a
   hospodársky efektívne znižovanie emisií skleníkových plynov, by sa preto mala zvýšiť úmerne k tomuto cieľu na rok 2030, ktorý sa týka celohospodárskeho zníženia čistých emisií skleníkových plynov.

1

a

K uvedeným zníženiam emisií musia prispieť všetky odvetvia hospodárstva. Ambícia systému EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS), ktorý bol zriadený smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (2) s cieľom podporiť nákladovo a hospodársky efektívne
  , sociálne zodpovedné
  znižovanie emisií skleníkových plynov
  šetrné k životnému prostrediu
  , by sa preto mala zvýšiť úmerne k tomuto cieľu na rok 2030, ktorý sa týka celohospodárskeho zníženia čistých emisií skleníkových plynov
  a celkového cieľa klimatickej neutrality, ako bol stanovený v nariadení (EÚ) 2021/1119
  .

2

, sociálne zodpovedné

šetrné k životnému prostrediu

a celkového cieľa klimatickej neutrality, ako bol stanovený v nariadení (EÚ) 2021/1119

Pozmeňovací návrh 2

Pozmeňovací návrh 2

Odôvodnenie 9

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Smernica Rady 96/61/ES (3) bola zrušená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (4). Odkazy na smernicu 96/61/ES uvedené v článku 2 smernice 2003/87/ES a v jej prílohe IV by sa mali zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať. Vzhľadom na naliehavú potrebu dosiahnuť celohospodárske zníženie emisií by členské štáty mali byť schopné prijímať opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti EU ETS, a to prostredníctvom iných politík, než sú emisné limity prijaté podľa smernice 2010/75/EÚ. | Smernica Rady 96/61/ES (5) bola zrušená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (6). Odkazy na smernicu 96/61/ES uvedené v článku 2 smernice 2003/87/ES a v jej prílohe IV by sa mali zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať. Vzhľadom na naliehavú potrebu dosiahnuť celohospodárske zníženie emisií by členské štáty mali byť schopné prijímať opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti EU ETS, a to prostredníctvom iných politík, než sú emisné limity prijaté podľa smernice 2010/75/EÚ
  , a zohľadniť pri tom názory miestnych a regionálnych samospráv prostredníctvom systémov aktívnej účasti, ako aj zásady subsidiarity a proporcionality a sociálnej spravodlivosti
  . |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Smernica Rady 96/61/ES (3) bola zrušená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (4). Odkazy na smernicu 96/61/ES uvedené v článku 2 smernice 2003/87/ES a v jej prílohe IV by sa mali zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať. Vzhľadom na naliehavú potrebu dosiahnuť celohospodárske zníženie emisií by členské štáty mali byť schopné prijímať opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti EU ETS, a to prostredníctvom iných politík, než sú emisné limity prijaté podľa smernice 2010/75/EÚ.

3

4

Smernica Rady 96/61/ES (5) bola zrušená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (6). Odkazy na smernicu 96/61/ES uvedené v článku 2 smernice 2003/87/ES a v jej prílohe IV by sa mali zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať. Vzhľadom na naliehavú potrebu dosiahnuť celohospodárske zníženie emisií by členské štáty mali byť schopné prijímať opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti EU ETS, a to prostredníctvom iných politík, než sú emisné limity prijaté podľa smernice 2010/75/EÚ
  , a zohľadniť pri tom názory miestnych a regionálnych samospráv prostredníctvom systémov aktívnej účasti, ako aj zásady subsidiarity a proporcionality a sociálnej spravodlivosti
  .

5

6

, a zohľadniť pri tom názory miestnych a regionálnych samospráv prostredníctvom systémov aktívnej účasti, ako aj zásady subsidiarity a proporcionality a sociálnej spravodlivosti

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 3

Pozmeňovací návrh 3

Odôvodnenie 13

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Skleníkové plyny, ktoré nie sú priamo uvoľňované do atmosféry, by sa mali považovať za emisie v rámci EU ETS, pričom by sa za tieto emisie (pokiaľ sa neukladajú v úložisku v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES (7) alebo nie sú trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní neunikali do atmosféry) mali odovzdávať kvóty. Komisia by mala byť splnomocnená prijímať vykonávacie akty, v ktorých sa stanovia podmienky, za ktorých sa majú skleníkové plyny považovať za trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní neunikali do atmosféry, a to podľa potreby aj vrátane získania osvedčenia o odstránení uhlíka, vzhľadom na vývoj v oblasti regulácie, pokiaľ ide o certifikáciu odstránených množstiev uhlíka. | Skleníkové plyny, ktoré nie sú priamo uvoľňované do atmosféry, by sa mali považovať za emisie v rámci EU ETS, pričom by sa za tieto emisie (pokiaľ sa neukladajú
  v environmentálne bezpečnom a chránenom úložisku
  v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES (8) alebo nie sú trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní neunikali do atmosféry) mali odovzdávať kvóty. Komisia by mala byť splnomocnená prijímať vykonávacie akty, v ktorých sa stanovia podmienky, za ktorých sa majú skleníkové plyny považovať za trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní neunikali do atmosféry, a to podľa potreby aj vrátane získania osvedčenia o odstránení uhlíka, vzhľadom na vývoj v oblasti regulácie, pokiaľ ide o certifikáciu odstránených množstiev uhlíka. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Skleníkové plyny, ktoré nie sú priamo uvoľňované do atmosféry, by sa mali považovať za emisie v rámci EU ETS, pričom by sa za tieto emisie (pokiaľ sa neukladajú v úložisku v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES (7) alebo nie sú trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní neunikali do atmosféry) mali odovzdávať kvóty. Komisia by mala byť splnomocnená prijímať vykonávacie akty, v ktorých sa stanovia podmienky, za ktorých sa majú skleníkové plyny považovať za trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní neunikali do atmosféry, a to podľa potreby aj vrátane získania osvedčenia o odstránení uhlíka, vzhľadom na vývoj v oblasti regulácie, pokiaľ ide o certifikáciu odstránených množstiev uhlíka.

7

Skleníkové plyny, ktoré nie sú priamo uvoľňované do atmosféry, by sa mali považovať za emisie v rámci EU ETS, pričom by sa za tieto emisie (pokiaľ sa neukladajú
  v environmentálne bezpečnom a chránenom úložisku
  v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES (8) alebo nie sú trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní neunikali do atmosféry) mali odovzdávať kvóty. Komisia by mala byť splnomocnená prijímať vykonávacie akty, v ktorých sa stanovia podmienky, za ktorých sa majú skleníkové plyny považovať za trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní neunikali do atmosféry, a to podľa potreby aj vrátane získania osvedčenia o odstránení uhlíka, vzhľadom na vývoj v oblasti regulácie, pokiaľ ide o certifikáciu odstránených množstiev uhlíka.

v environmentálne bezpečnom a chránenom úložisku

8

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Elektrárne poháňané fosílnymi palivami produkujú významnejší podiel emisií CO2 než akékoľvek iné odvetvie. Uplatňovanie CCS v tomto odvetví má potenciál výrazne znížiť emisie CO2.

2

2

Pozmeňovací návrh 4

Pozmeňovací návrh 4

Nový bod – odôvodnenie 14.1

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | Je nevyhnutné zabezpečiť, aby začlenenie námornej dopravy do systému EU ETS neviedlo k úniku uhlíka presmerovaním lodnej dopravy do prístavov v susedných tretích krajinách, na ktoré sa systém nevzťahuje. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Je nevyhnutné zabezpečiť, aby začlenenie námornej dopravy do systému EU ETS neviedlo k úniku uhlíka presmerovaním lodnej dopravy do prístavov v susedných tretích krajinách, na ktoré sa systém nevzťahuje.

Je nevyhnutné zabezpečiť, aby začlenenie námornej dopravy do systému EU ETS neviedlo k úniku uhlíka presmerovaním lodnej dopravy do prístavov v susedných tretích krajinách, na ktoré sa systém nevzťahuje.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Únik uhlíka do prístavov v susedných tretích krajinách, na ktoré sa nevzťahuje EU ETS, predstavuje skutočné riziko, ktoré môže mať substitučný účinok voči prístavom mimo EÚ, vytvárať daňové raje CO2 v blízkosti EÚ a môže ohroziť konkurencieschopnosť európskeho systému prístavov.

2

Pozmeňovací návrh 5

Pozmeňovací návrh 5

Odôvodnenie 28

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Dosiahnutie zvýšených ambícií v oblasti klímy si bude vyžadovať značné verejné zdroje v EÚ, ako aj vnútroštátne rozpočtové prostriedky, ktoré sa majú vyčleniť na klimatickú transformáciu. Na doplnenie a posilnenie značných výdavkov na oblasť klímy v rozpočte EÚ by sa mali využiť všetky príjmy z aukcií, ktoré nie sú pripísané do rozpočtu Únie. Patrí sem využitie finančnej podpory určenej na riešenie sociálnych aspektov v prípade domácností s nižšími a strednými príjmami prostredníctvom zníženia rušivých daní. Okrem toho by sa s cieľom riešiť distribučné a sociálne účinky transformácie v členských štátoch s nižšími príjmami malo na financovanie energetickej transformácie členských štátov, v ktorých bol v rokoch 2016 až 2018 hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa nižší ako 65 % priemeru Únie, použiť dodatočné množstvo predstavujúce 2,5  % celoúnijných kvót od roku [rok nadobudnutia účinnosti smernice] do roku 2030, a to prostredníctvom modernizačného fondu uvedeného v článku 10d smernice 2003/87/ES. | Dosiahnutie zvýšených ambícií v oblasti klímy si bude vyžadovať značné verejné zdroje v EÚ, ako aj vnútroštátne
  , regionálne a miestne
  rozpočtové prostriedky, ktoré sa majú vyčleniť na klimatickú transformáciu. Na doplnenie a posilnenie značných výdavkov na oblasť klímy v rozpočte EÚ by sa mali využiť všetky príjmy z aukcií, ktoré nie sú pripísané do rozpočtu Únie
  , zahrnuté vo vnútroštátnych, regionálnych a/alebo miestnych plánoch v tejto oblasti
  . Patrí sem využitie finančnej podpory určenej na riešenie sociálnych aspektov v prípade domácností s nižšími a strednými príjmami prostredníctvom zníženia rušivých daní. Okrem toho by sa s cieľom riešiť distribučné a sociálne účinky transformácie v členských štátoch s nižšími príjmami malo na financovanie energetickej transformácie členských štátov, v ktorých bol v rokoch 2016 až 2018 hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa nižší ako 65 % priemeru Únie,
  a regiónov na úrovni NUTS 3 členských štátov, pre ktoré sú príznačné jasné vnútorné rozdiely,
  použiť dodatočné množstvo predstavujúce
  aspoň
  2,5  % celoúnijných kvót od roku [rok nadobudnutia účinnosti smernice] do roku 2030, a to prostredníctvom modernizačného fondu uvedeného v článku 10d smernice 2003/87/ES. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Dosiahnutie zvýšených ambícií v oblasti klímy si bude vyžadovať značné verejné zdroje v EÚ, ako aj vnútroštátne rozpočtové prostriedky, ktoré sa majú vyčleniť na klimatickú transformáciu. Na doplnenie a posilnenie značných výdavkov na oblasť klímy v rozpočte EÚ by sa mali využiť všetky príjmy z aukcií, ktoré nie sú pripísané do rozpočtu Únie. Patrí sem využitie finančnej podpory určenej na riešenie sociálnych aspektov v prípade domácností s nižšími a strednými príjmami prostredníctvom zníženia rušivých daní. Okrem toho by sa s cieľom riešiť distribučné a sociálne účinky transformácie v členských štátoch s nižšími príjmami malo na financovanie energetickej transformácie členských štátov, v ktorých bol v rokoch 2016 až 2018 hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa nižší ako 65 % priemeru Únie, použiť dodatočné množstvo predstavujúce 2,5  % celoúnijných kvót od roku [rok nadobudnutia účinnosti smernice] do roku 2030, a to prostredníctvom modernizačného fondu uvedeného v článku 10d smernice 2003/87/ES.

Dosiahnutie zvýšených ambícií v oblasti klímy si bude vyžadovať značné verejné zdroje v EÚ, ako aj vnútroštátne
  , regionálne a miestne
  rozpočtové prostriedky, ktoré sa majú vyčleniť na klimatickú transformáciu. Na doplnenie a posilnenie značných výdavkov na oblasť klímy v rozpočte EÚ by sa mali využiť všetky príjmy z aukcií, ktoré nie sú pripísané do rozpočtu Únie
  , zahrnuté vo vnútroštátnych, regionálnych a/alebo miestnych plánoch v tejto oblasti
  . Patrí sem využitie finančnej podpory určenej na riešenie sociálnych aspektov v prípade domácností s nižšími a strednými príjmami prostredníctvom zníženia rušivých daní. Okrem toho by sa s cieľom riešiť distribučné a sociálne účinky transformácie v členských štátoch s nižšími príjmami malo na financovanie energetickej transformácie členských štátov, v ktorých bol v rokoch 2016 až 2018 hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa nižší ako 65 % priemeru Únie,
  a regiónov na úrovni NUTS 3 členských štátov, pre ktoré sú príznačné jasné vnútorné rozdiely,
  použiť dodatočné množstvo predstavujúce
  aspoň
  2,5  % celoúnijných kvót od roku [rok nadobudnutia účinnosti smernice] do roku 2030, a to prostredníctvom modernizačného fondu uvedeného v článku 10d smernice 2003/87/ES.

, regionálne a miestne

, zahrnuté vo vnútroštátnych, regionálnych a/alebo miestnych plánoch v tejto oblasti

a regiónov na úrovni NUTS 3 členských štátov, pre ktoré sú príznačné jasné vnútorné rozdiely,

aspoň

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Pri prideľovaní týchto kvót treba vziať do úvahy aj hodnotu HDP na obyvateľa v regiónoch na úrovni NUTS 2, keďže v členských štátoch, v ktorých pretrvávajú značné regionálne rozdiely, by bolo zjednodušujúce brať do úvahy iba národný HDP na obyvateľa.

Pozmeňovací návrh 6

Pozmeňovací návrh 6

Odôvodnenie 30

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Bezodplatné kvóty, ktoré sa už odvetviam CBAM na základe tohto výpočtu (dopyt po CBAM) neposkytujú, sa musia obchodovať formou aukcie, pričom dané príjmy pribudnú do inovačného fondu s cieľom podporiť inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií, zachytávania a využívania CO2(CCU), zachytávania a geologického ukladania CO2 (CCS), energie z obnoviteľných zdrojov a uskladňovania energie, a to spôsobom, ktorý prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy. Osobitná pozornosť by sa mala venovať projektom v odvetviach CBAM. V záujme dodržania podielu bezodplatne pridelených kvót, ktorý je k dispozícii pre odvetvia, na ktoré sa nevzťahuje CBAM, by sa konečné množstvo, ktoré sa má odpočítať od množstva bezodplatne pridelených kvót a s ktorým sa má obchodovať formou aukcie, malo vypočítať na základe podielu, ktorý predstavuje dopyt po CBAM, pokiaľ ide o potreby týkajúce sa bezodplatného prideľovania kvót vo všetkých odvetviach, ktorým sa prideľujú bezodplatné kvóty. | Bezodplatné kvóty, ktoré sa už odvetviam CBAM na základe tohto výpočtu (dopyt po CBAM) neposkytujú, sa musia obchodovať formou aukcie, pričom dané príjmy pribudnú do inovačného fondu
  a Sociálno-klimatického fondu
  s cieľom podporiť inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií, nákladovo efektívneho a environmentálne bezpečného zachytávania a využívania CO2 (CCU),
  zachytávania a geologického ukladania CO2 (CCS) nevyhnutných emisií z priemyselných výrobných procesov, ktoré nie sú výsledkom spaľovania fosílnych palív s hlavným účelom výroby energie
  , energie z obnoviteľných zdrojov a uskladňovania energie, a to spôsobom, ktorý prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy,
  pričom sa zároveň obmedzia aj prípadné negatívne účinky na najzraniteľnejšie územia a domácnosti
  . Osobitná pozornosť by sa mala venovať projektom v odvetviach CBAM. V záujme dodržania podielu bezodplatne pridelených kvót, ktorý je k dispozícii pre odvetvia, na ktoré sa nevzťahuje CBAM, by sa konečné množstvo, ktoré sa má odpočítať od množstva bezodplatne pridelených kvót a s ktorým sa má obchodovať formou aukcie, malo vypočítať na základe podielu, ktorý predstavuje dopyt po CBAM, pokiaľ ide o potreby týkajúce sa bezodplatného prideľovania kvót vo všetkých odvetviach, ktorým sa prideľujú bezodplatné kvóty. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Bezodplatné kvóty, ktoré sa už odvetviam CBAM na základe tohto výpočtu (dopyt po CBAM) neposkytujú, sa musia obchodovať formou aukcie, pričom dané príjmy pribudnú do inovačného fondu s cieľom podporiť inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií, zachytávania a využívania CO2(CCU), zachytávania a geologického ukladania CO2 (CCS), energie z obnoviteľných zdrojov a uskladňovania energie, a to spôsobom, ktorý prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy. Osobitná pozornosť by sa mala venovať projektom v odvetviach CBAM. V záujme dodržania podielu bezodplatne pridelených kvót, ktorý je k dispozícii pre odvetvia, na ktoré sa nevzťahuje CBAM, by sa konečné množstvo, ktoré sa má odpočítať od množstva bezodplatne pridelených kvót a s ktorým sa má obchodovať formou aukcie, malo vypočítať na základe podielu, ktorý predstavuje dopyt po CBAM, pokiaľ ide o potreby týkajúce sa bezodplatného prideľovania kvót vo všetkých odvetviach, ktorým sa prideľujú bezodplatné kvóty.

2

2

Bezodplatné kvóty, ktoré sa už odvetviam CBAM na základe tohto výpočtu (dopyt po CBAM) neposkytujú, sa musia obchodovať formou aukcie, pričom dané príjmy pribudnú do inovačného fondu
  a Sociálno-klimatického fondu
  s cieľom podporiť inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií, nákladovo efektívneho a environmentálne bezpečného zachytávania a využívania CO2 (CCU),
  zachytávania a geologického ukladania CO2 (CCS) nevyhnutných emisií z priemyselných výrobných procesov, ktoré nie sú výsledkom spaľovania fosílnych palív s hlavným účelom výroby energie
  , energie z obnoviteľných zdrojov a uskladňovania energie, a to spôsobom, ktorý prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy,
  pričom sa zároveň obmedzia aj prípadné negatívne účinky na najzraniteľnejšie územia a domácnosti
  . Osobitná pozornosť by sa mala venovať projektom v odvetviach CBAM. V záujme dodržania podielu bezodplatne pridelených kvót, ktorý je k dispozícii pre odvetvia, na ktoré sa nevzťahuje CBAM, by sa konečné množstvo, ktoré sa má odpočítať od množstva bezodplatne pridelených kvót a s ktorým sa má obchodovať formou aukcie, malo vypočítať na základe podielu, ktorý predstavuje dopyt po CBAM, pokiaľ ide o potreby týkajúce sa bezodplatného prideľovania kvót vo všetkých odvetviach, ktorým sa prideľujú bezodplatné kvóty.

a Sociálno-klimatického fondu

2

zachytávania a geologického ukladania CO2

pričom sa zároveň obmedzia aj prípadné negatívne účinky na najzraniteľnejšie územia a domácnosti

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

K postupnému ukončeniu bezodplatného prideľovania kvót pre sektory, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, by malo dôjsť čím skôr, keďže možnosť bezodplatne získať kvóty oslabuje účinok signálu vysielaného cenami uhlíka.

Pozmeňovací návrh 7

Pozmeňovací návrh 7

Odôvodnenie 33

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Rozsah pôsobnosti inovačného fondu v zmysle článku 10a ods. 8 smernice 2003/87/ES by sa mal rozšíriť tak, aby sa z neho podporovali inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií a postupov, ktoré sa týkajú spotreby palív v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy. Inovačný fond by mal okrem toho slúžiť na podporu investícií na účely dekarbonizácie odvetvia námornej dopravy vrátane investícií do vývoja udržateľných alternatívnych palív, ako je vodík a amoniak, ktoré sa vyrábajú z obnoviteľných zdrojov, ako aj do vývoja bezemisných pohonných technológií, medzi ktoré patria technológie s využitím veternej energie. Vzhľadom na to, že príjmy pochádzajúce zo sankcií v zmysle nariadenia xxxx/xxxx [FuelEU Maritime] (9) sa pripisujú do inovačného fondu ako vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách, Komisia by mala zabezpečiť, aby sa náležitá pozornosť venovala podpore inovačných projektov, ktoré sú zamerané na urýchlenie vývoja, ako aj zavádzania obnoviteľných a nízkouhlíkových palív v odvetví námornej dopravy, ako sa uvádza v článku 21 ods. 1 nariadenia xxxx/xxxx [FuelEU Maritime]. S cieľom zabezpečiť dostatočné finančné prostriedky na inováciu v rámci tohto rozšíreného rozsahu pôsobnosti by sa mal inovačný fond doplniť o 50 miliónov kvót, ktoré čiastočne pochádzajú z kvót, s ktorými by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie, a čiastočne z kvót, ktoré by sa inak mohli prideliť bezodplatne, v súlade s aktuálnym podielom finančných prostriedkov, ktoré sa do inovačného fondu poskytli z jednotlivých zdrojov. | Rozsah pôsobnosti inovačného fondu v zmysle článku 10a ods. 8 smernice 2003/87/ES by sa mal rozšíriť tak, aby sa z neho podporovali inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií a postupov, ktoré sa týkajú spotreby palív v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy
  , ako aj opatrenia zamerané na zníženie veľkého množstva emisií skleníkových plynov, ktoré nie sú založené na projektoch, ani nie sú inovatívne
  . Inovačný fond by mal okrem toho slúžiť na podporu investícií na účely dekarbonizácie odvetvia námornej dopravy vrátane investícií do vývoja udržateľných alternatívnych palív, ako je vodík a amoniak, ktoré sa vyrábajú z obnoviteľných zdrojov, ako aj do vývoja bezemisných pohonných technológií, medzi ktoré patria technológie s využitím veternej energie. Vzhľadom na to, že príjmy pochádzajúce zo sankcií v zmysle nariadenia xxxx/xxxx [FuelEU Maritime] (10) sa pripisujú do inovačného fondu ako vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách, Komisia by mala zabezpečiť, aby sa náležitá pozornosť venovala podpore inovačných projektov, ktoré sú zamerané na urýchlenie vývoja, ako aj zavádzania obnoviteľných a nízkouhlíkových palív v odvetví námornej dopravy, ako sa uvádza v článku 21 ods. 1 nariadenia xxxx/xxxx [FuelEU Maritime]. S cieľom zabezpečiť dostatočné finančné prostriedky
  a opatrenia
  na inováciu v rámci tohto rozšíreného rozsahu pôsobnosti by sa mal inovačný fond doplniť o 50 miliónov kvót, ktoré čiastočne pochádzajú z kvót, s ktorými by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie, a čiastočne z kvót, ktoré by sa inak mohli prideliť bezodplatne, v súlade s aktuálnym podielom finančných prostriedkov, ktoré sa do inovačného fondu poskytli z jednotlivých zdrojov. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Rozsah pôsobnosti inovačného fondu v zmysle článku 10a ods. 8 smernice 2003/87/ES by sa mal rozšíriť tak, aby sa z neho podporovali inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií a postupov, ktoré sa týkajú spotreby palív v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy. Inovačný fond by mal okrem toho slúžiť na podporu investícií na účely dekarbonizácie odvetvia námornej dopravy vrátane investícií do vývoja udržateľných alternatívnych palív, ako je vodík a amoniak, ktoré sa vyrábajú z obnoviteľných zdrojov, ako aj do vývoja bezemisných pohonných technológií, medzi ktoré patria technológie s využitím veternej energie. Vzhľadom na to, že príjmy pochádzajúce zo sankcií v zmysle nariadenia xxxx/xxxx [FuelEU Maritime] (9) sa pripisujú do inovačného fondu ako vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách, Komisia by mala zabezpečiť, aby sa náležitá pozornosť venovala podpore inovačných projektov, ktoré sú zamerané na urýchlenie vývoja, ako aj zavádzania obnoviteľných a nízkouhlíkových palív v odvetví námornej dopravy, ako sa uvádza v článku 21 ods. 1 nariadenia xxxx/xxxx [FuelEU Maritime]. S cieľom zabezpečiť dostatočné finančné prostriedky na inováciu v rámci tohto rozšíreného rozsahu pôsobnosti by sa mal inovačný fond doplniť o 50 miliónov kvót, ktoré čiastočne pochádzajú z kvót, s ktorými by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie, a čiastočne z kvót, ktoré by sa inak mohli prideliť bezodplatne, v súlade s aktuálnym podielom finančných prostriedkov, ktoré sa do inovačného fondu poskytli z jednotlivých zdrojov.

9

Rozsah pôsobnosti inovačného fondu v zmysle článku 10a ods. 8 smernice 2003/87/ES by sa mal rozšíriť tak, aby sa z neho podporovali inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií a postupov, ktoré sa týkajú spotreby palív v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy
  , ako aj opatrenia zamerané na zníženie veľkého množstva emisií skleníkových plynov, ktoré nie sú založené na projektoch, ani nie sú inovatívne
  . Inovačný fond by mal okrem toho slúžiť na podporu investícií na účely dekarbonizácie odvetvia námornej dopravy vrátane investícií do vývoja udržateľných alternatívnych palív, ako je vodík a amoniak, ktoré sa vyrábajú z obnoviteľných zdrojov, ako aj do vývoja bezemisných pohonných technológií, medzi ktoré patria technológie s využitím veternej energie. Vzhľadom na to, že príjmy pochádzajúce zo sankcií v zmysle nariadenia xxxx/xxxx [FuelEU Maritime] (10) sa pripisujú do inovačného fondu ako vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách, Komisia by mala zabezpečiť, aby sa náležitá pozornosť venovala podpore inovačných projektov, ktoré sú zamerané na urýchlenie vývoja, ako aj zavádzania obnoviteľných a nízkouhlíkových palív v odvetví námornej dopravy, ako sa uvádza v článku 21 ods. 1 nariadenia xxxx/xxxx [FuelEU Maritime]. S cieľom zabezpečiť dostatočné finančné prostriedky
  a opatrenia
  na inováciu v rámci tohto rozšíreného rozsahu pôsobnosti by sa mal inovačný fond doplniť o 50 miliónov kvót, ktoré čiastočne pochádzajú z kvót, s ktorými by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie, a čiastočne z kvót, ktoré by sa inak mohli prideliť bezodplatne, v súlade s aktuálnym podielom finančných prostriedkov, ktoré sa do inovačného fondu poskytli z jednotlivých zdrojov.

, ako aj opatrenia zamerané na zníženie veľkého množstva emisií skleníkových plynov, ktoré nie sú založené na projektoch, ani nie sú inovatívne

10

a opatrenia

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Inovačný fond je jedným z hlavných zdrojov financovania opatrení v oblasti klímy, no obmedzuje sa na inovačné technológie, pričom hlavnými prekážkami dekarbonizácie nie je len nedostatok inovácií. Cieľom tohto pozmeňovacieho návrhu je navrhnúť rozšírenie rozsahu pôsobnosti na opatrenia v oblasti dekarbonizácie, ktoré už existujú.

Pozmeňovací návrh 8

Pozmeňovací návrh 8

Odôvodnenie 38

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Rozsah pôsobnosti modernizačného fondu by sa mal zosúladiť s najnovšími cieľmi Únie v oblasti klímy, a to zavedením požiadavky zabezpečiť súlad investícií s cieľmi stanovenými v Európskej zelenej dohode a v nariadení (EÚ) 2021/1119, ako aj eliminovaním podpory akýchkoľvek investícií súvisiacich s fosílnymi palivami. Okrem toho by sa mal percentuálny podiel modernizačného fondu, ktorý je potrebné vyčleniť na prioritné investície,
  zvýšiť na 80 %
  , zároveň by sa mala za prioritnú oblasť na strane dopytu považovať energetická efektívnosť, pričom by sa mala do rozsahu prioritných investícií zahrnúť podpora domácností v záujme riešenia problému energetickej chudoby,
  a to aj
  vo vidieckych a v odľahlých oblastiach. | Rozsah pôsobnosti modernizačného fondu by sa mal zosúladiť s najnovšími cieľmi Únie v oblasti klímy, a to zavedením požiadavky zabezpečiť súlad investícií s cieľmi stanovenými v Európskej zelenej dohode a v nariadení (EÚ) 2021/1119, ako aj eliminovaním podpory akýchkoľvek investícií súvisiacich s fosílnymi palivami. Okrem toho
  modernizačný fond by sa mal využívať iba
  na prioritné investície, zároveň by sa mali za prioritné oblasti na strane dopytu považovať energetická efektívnosť a 
  využívanie obnoviteľných zdrojov energie
  , pričom by sa mala do rozsahu prioritných investícií zahrnúť podpora
  zraniteľných území a
   domácností v záujme riešenia problému energetickej chudoby
  a chudoby z hľadiska mobility
  ,
  najmä v najvzdialenejších regiónoch,
  vo vidieckych a v odľahlých oblastiach.
  Podobne by mal byť modernizačný fond dostupný aj pre regióny na úrovni NUTS 3 v členských štátoch, pre ktoré sú príznačné jasné vnútorné rozdiely, s cieľom podporiť obnovu a modernizáciu energetiky. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Rozsah pôsobnosti modernizačného fondu by sa mal zosúladiť s najnovšími cieľmi Únie v oblasti klímy, a to zavedením požiadavky zabezpečiť súlad investícií s cieľmi stanovenými v Európskej zelenej dohode a v nariadení (EÚ) 2021/1119, ako aj eliminovaním podpory akýchkoľvek investícií súvisiacich s fosílnymi palivami. Okrem toho by sa mal percentuálny podiel modernizačného fondu, ktorý je potrebné vyčleniť na prioritné investície,
  zvýšiť na 80 %
  , zároveň by sa mala za prioritnú oblasť na strane dopytu považovať energetická efektívnosť, pričom by sa mala do rozsahu prioritných investícií zahrnúť podpora domácností v záujme riešenia problému energetickej chudoby,
  a to aj
  vo vidieckych a v odľahlých oblastiach.

zvýšiť na 80 %

a to aj

Rozsah pôsobnosti modernizačného fondu by sa mal zosúladiť s najnovšími cieľmi Únie v oblasti klímy, a to zavedením požiadavky zabezpečiť súlad investícií s cieľmi stanovenými v Európskej zelenej dohode a v nariadení (EÚ) 2021/1119, ako aj eliminovaním podpory akýchkoľvek investícií súvisiacich s fosílnymi palivami. Okrem toho
  modernizačný fond by sa mal využívať iba
  na prioritné investície, zároveň by sa mali za prioritné oblasti na strane dopytu považovať energetická efektívnosť a 
  využívanie obnoviteľných zdrojov energie
  , pričom by sa mala do rozsahu prioritných investícií zahrnúť podpora
  zraniteľných území a
   domácností v záujme riešenia problému energetickej chudoby
  a chudoby z hľadiska mobility
  ,
  najmä v najvzdialenejších regiónoch,
  vo vidieckych a v odľahlých oblastiach.
  Podobne by mal byť modernizačný fond dostupný aj pre regióny na úrovni NUTS 3 v členských štátoch, pre ktoré sú príznačné jasné vnútorné rozdiely, s cieľom podporiť obnovu a modernizáciu energetiky.

modernizačný fond by sa mal využívať iba

využívanie obnoviteľných zdrojov energie

zraniteľných území a

a chudoby z hľadiska mobility

najmä v najvzdialenejších regiónoch,

Podobne by mal byť modernizačný fond dostupný aj pre regióny na úrovni NUTS 3 v členských štátoch, pre ktoré sú príznačné jasné vnútorné rozdiely, s cieľom podporiť obnovu a modernizáciu energetiky.

Pozmeňovací návrh 9

Pozmeňovací návrh 9

Odôvodnenie 43

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| V oznámení Komisie Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 (11) sa zdôrazňuje osobitná výzva, ktorou je zníženie emisií v odvetví cestnej dopravy a v sektore budov. Komisia preto oznámila, že ďalšie rozšírenie obchodovania s emisiami by mohlo zahŕňať aj emisie z odvetvia cestnej dopravy a zo sektora budov. Obchodovanie s emisiami by v prípade týchto dvoch nových odvetví malo podobu samostatného, no do istej miery prepojeného obchodovania s emisiami. Zabránilo by sa tak akémukoľvek narušeniu dobre fungujúceho obchodovania s emisiami v sektore stacionárnych zariadení a v odvetví leteckej dopravy. Nový systém sprevádzajú doplňujúce politiky a opatrenia, ktoré chránia pred neprimeranými cenovými vplyvmi a formujú očakávania účastníkov trhu, pričom sa zameriavajú na tvorbu signálu o cene uhlíka pre celé hospodárstvo. Z predchádzajúcich skúseností vyplýva, že vývoj nového trhu si vyžaduje vytvorenie účinného systému monitorovania, nahlasovania a overovania. V záujme zabezpečenia synergií a súdržnosti s existujúcou infraštruktúrou Únie na účely EU ETS, ktorá sa vzťahuje na emisie zo stacionárnych zariadení a z leteckej dopravy, je vhodné, aby sa prostredníctvom zmeny smernice 2003/87/ES zaviedlo obchodovanie s emisiami v prípade odvetvia cestnej dopravy a sektora budov. | V oznámení Komisie Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 (12) sa zdôrazňuje osobitná výzva, ktorou je zníženie emisií v odvetví cestnej dopravy a v sektore budov. Komisia preto oznámila, že ďalšie rozšírenie obchodovania s emisiami by mohlo zahŕňať aj emisie z odvetvia cestnej dopravy a zo sektora budov. Obchodovanie s emisiami by v prípade týchto dvoch nových odvetví malo podobu samostatného, no do istej miery prepojeného obchodovania s emisiami. Zabránilo by sa tak akémukoľvek narušeniu dobre fungujúceho obchodovania s emisiami v sektore stacionárnych zariadení a v odvetví leteckej dopravy.
  Vzhľadom na to, že miestne a regionálne samosprávy majú vzhľadom na svoje právomoci najväčší vplyv na tieto odvetvia/, mali by byť zapojené do navrhovania nového systému ETS. Časť príjmov z nového systému obchodovania s emisiami sa pridelí miestnym a regionálnym samosprávam ako najväčšmi dotknutým úrovniam verejnej správy
  . Nový systém sprevádzajú doplňujúce politiky a opatrenia, ktoré chránia pred neprimeranými cenovými vplyvmi
  , a to najmä zraniteľné domácnosti, mikropodniky a malé podniky a účastníkov cestnej premávky, aj vo vidieckych a odľahlých oblastiach,
  a formujú očakávania účastníkov trhu, pričom sa zameriavajú na tvorbu signálu o cene uhlíka pre celé hospodárstvo. Z predchádzajúcich skúseností vyplýva, že vývoj nového trhu si vyžaduje vytvorenie účinného systému monitorovania, nahlasovania a overovania. V záujme zabezpečenia synergií a súdržnosti s existujúcou infraštruktúrou Únie na účely EU ETS, ktorá sa vzťahuje na emisie zo stacionárnych zariadení a z leteckej dopravy, je vhodné, aby sa prostredníctvom zmeny smernice 2003/87/ES zaviedlo obchodovanie s emisiami v prípade odvetvia cestnej dopravy a sektora budov
  v súlade s balíkom opatrení Fit for 55 a prípadne s právnymi predpismi, ktoré majú vplyv na tieto odvetvia
  . |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

V oznámení Komisie Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 (11) sa zdôrazňuje osobitná výzva, ktorou je zníženie emisií v odvetví cestnej dopravy a v sektore budov. Komisia preto oznámila, že ďalšie rozšírenie obchodovania s emisiami by mohlo zahŕňať aj emisie z odvetvia cestnej dopravy a zo sektora budov. Obchodovanie s emisiami by v prípade týchto dvoch nových odvetví malo podobu samostatného, no do istej miery prepojeného obchodovania s emisiami. Zabránilo by sa tak akémukoľvek narušeniu dobre fungujúceho obchodovania s emisiami v sektore stacionárnych zariadení a v odvetví leteckej dopravy. Nový systém sprevádzajú doplňujúce politiky a opatrenia, ktoré chránia pred neprimeranými cenovými vplyvmi a formujú očakávania účastníkov trhu, pričom sa zameriavajú na tvorbu signálu o cene uhlíka pre celé hospodárstvo. Z predchádzajúcich skúseností vyplýva, že vývoj nového trhu si vyžaduje vytvorenie účinného systému monitorovania, nahlasovania a overovania. V záujme zabezpečenia synergií a súdržnosti s existujúcou infraštruktúrou Únie na účely EU ETS, ktorá sa vzťahuje na emisie zo stacionárnych zariadení a z leteckej dopravy, je vhodné, aby sa prostredníctvom zmeny smernice 2003/87/ES zaviedlo obchodovanie s emisiami v prípade odvetvia cestnej dopravy a sektora budov.

11

V oznámení Komisie Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 (12) sa zdôrazňuje osobitná výzva, ktorou je zníženie emisií v odvetví cestnej dopravy a v sektore budov. Komisia preto oznámila, že ďalšie rozšírenie obchodovania s emisiami by mohlo zahŕňať aj emisie z odvetvia cestnej dopravy a zo sektora budov. Obchodovanie s emisiami by v prípade týchto dvoch nových odvetví malo podobu samostatného, no do istej miery prepojeného obchodovania s emisiami. Zabránilo by sa tak akémukoľvek narušeniu dobre fungujúceho obchodovania s emisiami v sektore stacionárnych zariadení a v odvetví leteckej dopravy.
  Vzhľadom na to, že miestne a regionálne samosprávy majú vzhľadom na svoje právomoci najväčší vplyv na tieto odvetvia/, mali by byť zapojené do navrhovania nového systému ETS. Časť príjmov z nového systému obchodovania s emisiami sa pridelí miestnym a regionálnym samosprávam ako najväčšmi dotknutým úrovniam verejnej správy
  . Nový systém sprevádzajú doplňujúce politiky a opatrenia, ktoré chránia pred neprimeranými cenovými vplyvmi
  , a to najmä zraniteľné domácnosti, mikropodniky a malé podniky a účastníkov cestnej premávky, aj vo vidieckych a odľahlých oblastiach,
  a formujú očakávania účastníkov trhu, pričom sa zameriavajú na tvorbu signálu o cene uhlíka pre celé hospodárstvo. Z predchádzajúcich skúseností vyplýva, že vývoj nového trhu si vyžaduje vytvorenie účinného systému monitorovania, nahlasovania a overovania. V záujme zabezpečenia synergií a súdržnosti s existujúcou infraštruktúrou Únie na účely EU ETS, ktorá sa vzťahuje na emisie zo stacionárnych zariadení a z leteckej dopravy, je vhodné, aby sa prostredníctvom zmeny smernice 2003/87/ES zaviedlo obchodovanie s emisiami v prípade odvetvia cestnej dopravy a sektora budov
  v súlade s balíkom opatrení Fit for 55 a prípadne s právnymi predpismi, ktoré majú vplyv na tieto odvetvia
  .

12

Vzhľadom na to, že miestne a regionálne samosprávy majú vzhľadom na svoje právomoci najväčší vplyv na tieto odvetvia/, mali by byť zapojené do navrhovania nového systému ETS. Časť príjmov z nového systému obchodovania s emisiami sa pridelí miestnym a regionálnym samosprávam ako najväčšmi dotknutým úrovniam verejnej správy

, a to najmä zraniteľné domácnosti, mikropodniky a malé podniky a účastníkov cestnej premávky, aj vo vidieckych a odľahlých oblastiach,

v súlade s balíkom opatrení Fit for 55 a prípadne s právnymi predpismi, ktoré majú vplyv na tieto odvetvia

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Rozšírenie ETS na odvetvia cestnej dopravy a budov má veľký vplyv na miestne a regionálne samosprávy. Miestne a regionálne samosprávy majú veľké právomoci, pokiaľ ide o tieto sektory, a pri navrhovaní nového systému obchodovania by sa mal na ne brať ohľad.

Pozmeňovací návrh 10

Pozmeňovací návrh 10

Odôvodnenie 51

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Pravidlá rozdeľovania aukčných podielov majú osobitný význam z hľadiska všetkých príjmov z aukcií, ktoré by vznikli členským štátom, a to najmä vzhľadom na potrebu posilniť schopnosť členských štátov riešiť sociálne vplyvy súvisiace so signálom o cene uhlíka v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy. Bez ohľadu na skutočnosť, že tieto dve odvetvia majú veľmi odlišný charakter, je vhodné stanoviť spoločné pravidlo rozdeľovania, podobné pravidlu uplatniteľnému na stacionárne zariadenia. Hlavná časť kvót by sa mala rozdeliť medzi všetky členské štáty na základe priemerného rozdelenia emisií v predmetných odvetviach v období rokov 2016 až 2018. | Pravidlá rozdeľovania aukčných podielov majú osobitný význam z hľadiska všetkých príjmov z aukcií, ktoré by vznikli členským štátom, a to najmä vzhľadom na potrebu posilniť schopnosť členských štátov riešiť sociálne vplyvy súvisiace so signálom o cene uhlíka v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy. Bez ohľadu na skutočnosť, že tieto dve odvetvia majú veľmi odlišný charakter, je vhodné stanoviť spoločné pravidlo rozdeľovania, podobné pravidlu uplatniteľnému na stacionárne zariadenia. Hlavná časť kvót by sa mala rozdeliť medzi všetky členské štáty na základe priemerného rozdelenia emisií v predmetných odvetviach v období rokov 2016 až 2018.
  Každý členský štát by si mal stanoviť minimálny percentuálny podiel príjmov z aukcií na úrovni aspoň 20 %, ktoré by využívali priamo miestne a regionálne samosprávy. Príjmy spravované miestnymi a regionálnymi samosprávami by sa mali využívať výhradne na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu, a to najmä na činnosti zamerané na podporu energetickej transformácie a riešenia rizík pre najzraniteľnejšie územia, domácnosti, mikropodniky a malé podniky a účastníkov cestnej premávky. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Pravidlá rozdeľovania aukčných podielov majú osobitný význam z hľadiska všetkých príjmov z aukcií, ktoré by vznikli členským štátom, a to najmä vzhľadom na potrebu posilniť schopnosť členských štátov riešiť sociálne vplyvy súvisiace so signálom o cene uhlíka v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy. Bez ohľadu na skutočnosť, že tieto dve odvetvia majú veľmi odlišný charakter, je vhodné stanoviť spoločné pravidlo rozdeľovania, podobné pravidlu uplatniteľnému na stacionárne zariadenia. Hlavná časť kvót by sa mala rozdeliť medzi všetky členské štáty na základe priemerného rozdelenia emisií v predmetných odvetviach v období rokov 2016 až 2018.

Pravidlá rozdeľovania aukčných podielov majú osobitný význam z hľadiska všetkých príjmov z aukcií, ktoré by vznikli členským štátom, a to najmä vzhľadom na potrebu posilniť schopnosť členských štátov riešiť sociálne vplyvy súvisiace so signálom o cene uhlíka v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy. Bez ohľadu na skutočnosť, že tieto dve odvetvia majú veľmi odlišný charakter, je vhodné stanoviť spoločné pravidlo rozdeľovania, podobné pravidlu uplatniteľnému na stacionárne zariadenia. Hlavná časť kvót by sa mala rozdeliť medzi všetky členské štáty na základe priemerného rozdelenia emisií v predmetných odvetviach v období rokov 2016 až 2018.
  Každý členský štát by si mal stanoviť minimálny percentuálny podiel príjmov z aukcií na úrovni aspoň 20 %, ktoré by využívali priamo miestne a regionálne samosprávy. Príjmy spravované miestnymi a regionálnymi samosprávami by sa mali využívať výhradne na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu, a to najmä na činnosti zamerané na podporu energetickej transformácie a riešenia rizík pre najzraniteľnejšie územia, domácnosti, mikropodniky a malé podniky a účastníkov cestnej premávky.

Každý členský štát by si mal stanoviť minimálny percentuálny podiel príjmov z aukcií na úrovni aspoň 20 %, ktoré by využívali priamo miestne a regionálne samosprávy. Príjmy spravované miestnymi a regionálnymi samosprávami by sa mali využívať výhradne na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu, a to najmä na činnosti zamerané na podporu energetickej transformácie a riešenia rizík pre najzraniteľnejšie územia, domácnosti, mikropodniky a malé podniky a účastníkov cestnej premávky.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vzhľadom na rozmanitosť európskych území z geografického, zo sociálneho a z hospodárskeho hľadiska sú miestne a regionálne samosprávy najvhodnejšou úrovňou verejnej správy, na ktorej sa dá zabezpečiť, aby transformácia nenarúšala územnú súdržnosť Európy ani neohrozovala najzraniteľnejšie domácnosti.

Pozmeňovací návrh 11

Pozmeňovací návrh 11

Odôvodnenie 52

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Zavedenie ceny uhlíka v odvetví cestnej dopravy a v sektore budov by mala sprevádzať účinná sociálna kompenzácia, najmä vzhľadom na už existujúce úrovne energetickej chudoby. Približne 34 miliónov Európanov uviedlo, že v roku 2018 neboli schopní primerane vykurovať svoje domácnosti, a v prieskume, ktorý sa v roku 2019 realizoval v rámci celej EÚ, uviedlo 6,9  % obyvateľov Únie, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoj domov (13). V záujme kompenzácie účinnej zo sociálneho hľadiska, ako aj z hľadiska distribúcie by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby vynakladali príjmy z aukcií na účely súvisiace s klímou a energetikou, ktoré sú už známe v kontexte súčasného obchodovania s emisiami, ale aj na opatrenia doplnené špecificky na účely riešenia problémov v nových oblastiach, teda v odvetví cestnej dopravy a v sektore budov, vrátane súvisiacich politických opatrení podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (14). Príjmy z aukcií by sa mali použiť na riešenie sociálnych aspektov obchodovania s emisiami v nových odvetviach s osobitným dôrazom na zraniteľné domácnosti, mikropodniky či
  používateľov dopravy
  . V tomto kontexte sa z nového Sociálno-klimatického fondu poskytnú členským štátom osobitné finančné prostriedky na podporu európskych občanov najviac postihnutých alebo ohrozených energetickou chudobou či chudobou z hľadiska mobility. Tento fond bude slúžiť na podporu spravodlivosti a solidarity medzi členskými štátmi a v rámci nich a zároveň na zmiernenie rizika energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility počas transformácie. Bude vychádzať z existujúcich mechanizmov solidarity a dopĺňať ich. Zdroje z nového fondu budú
  v zásade
  zodpovedať 25 % očakávaných príjmov z nového režimu obchodovania s emisiami v období rokov 2026 až 2032 a budú sa čerpať na základe sociálnych-klimatických plánov, ktoré by členské štáty mali predložiť podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 20.../nn (15). Okrem toho by mal každý členský štát použiť svoje príjmy z aukcií okrem iného aj na financovanie časti nákladov na svoje sociálno-klimatické plány. | Zavedenie ceny uhlíka v odvetví cestnej dopravy a v sektore budov by mala sprevádzať účinná sociálna kompenzácia, najmä vzhľadom na už existujúce úrovne energetickej chudoby. Približne 34 miliónov Európanov uviedlo, že v roku 2018 neboli schopní primerane vykurovať svoje domácnosti, a v prieskume, ktorý sa v roku 2019 realizoval v rámci celej EÚ, uviedlo 6,9  % obyvateľov Únie, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoj domov (16)

  , pričom niektoré regióny sú v dôsledku chudoby nútené využívať neefektívne zdroje energie na vykurovanie
  . V záujme kompenzácie účinnej zo sociálneho hľadiska, ako aj z hľadiska distribúcie by sa od členských štátov
  a regionálnych a miestnych samospráv
  malo vyžadovať, aby vynakladali príjmy z aukcií na účely súvisiace s klímou a energetikou, ktoré sú už známe v kontexte súčasného obchodovania s emisiami, ale aj na opatrenia doplnené špecificky na účely riešenia problémov v nových oblastiach, teda v odvetví cestnej dopravy a v sektore budov, vrátane súvisiacich politických opatrení podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (17). Príjmy z aukcií by sa mali použiť
  aj
  na riešenie sociálnych aspektov obchodovania s emisiami v nových odvetviach s osobitným dôrazom na zraniteľné domácnosti, mikropodniky a 
  malé podniky
  či
  účastníkov cestnej premávky
  . V tomto kontexte sa z nového Sociálno-klimatického fondu poskytnú členským štátom
  a regionálnym a miestnym samosprávam
  osobitné finančné prostriedky na podporu európskych občanov najviac postihnutých alebo ohrozených energetickou chudobou či chudobou z hľadiska mobility. Tento fond bude slúžiť na podporu spravodlivosti a solidarity medzi členskými štátmi a v rámci nich a zároveň na zmiernenie rizika energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility počas transformácie. Bude vychádzať z existujúcich mechanizmov solidarity a dopĺňať ich. Zdroje z nového fondu budú zodpovedať
  aspoň
  25 % očakávaných príjmov z nového režimu obchodovania s emisiami v období rokov 2026 až 2032 a budú sa čerpať na základe sociálnych-klimatických plánov, ktoré by členské štáty mali predložiť podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 20.../nn (18).
  Ak sa vďaka cenám emisných kvót uhlíka dosiahnu vyššie než očakávané príjmy, vklad prostriedkov do Sociálno-klimatického fondu sa zodpovedajúco zvýši. Každý členský štát by si mal stanoviť minimálny limit na úrovni aspoň 35 % z finančného krytia Sociálno-klimatického fondu, ktoré by spravovali priamo miestne


  a regionálne samosprávy
  Okrem toho by
  mali všetky členské štáty a regionálne a miestne samosprávy
  použiť svoje príjmy z aukcií okrem iného aj na financovanie časti nákladov na svoje sociálno-klimatické plány. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Zavedenie ceny uhlíka v odvetví cestnej dopravy a v sektore budov by mala sprevádzať účinná sociálna kompenzácia, najmä vzhľadom na už existujúce úrovne energetickej chudoby. Približne 34 miliónov Európanov uviedlo, že v roku 2018 neboli schopní primerane vykurovať svoje domácnosti, a v prieskume, ktorý sa v roku 2019 realizoval v rámci celej EÚ, uviedlo 6,9  % obyvateľov Únie, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoj domov (13). V záujme kompenzácie účinnej zo sociálneho hľadiska, ako aj z hľadiska distribúcie by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby vynakladali príjmy z aukcií na účely súvisiace s klímou a energetikou, ktoré sú už známe v kontexte súčasného obchodovania s emisiami, ale aj na opatrenia doplnené špecificky na účely riešenia problémov v nových oblastiach, teda v odvetví cestnej dopravy a v sektore budov, vrátane súvisiacich politických opatrení podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (14). Príjmy z aukcií by sa mali použiť na riešenie sociálnych aspektov obchodovania s emisiami v nových odvetviach s osobitným dôrazom na zraniteľné domácnosti, mikropodniky či
  používateľov dopravy
  . V tomto kontexte sa z nového Sociálno-klimatického fondu poskytnú členským štátom osobitné finančné prostriedky na podporu európskych občanov najviac postihnutých alebo ohrozených energetickou chudobou či chudobou z hľadiska mobility. Tento fond bude slúžiť na podporu spravodlivosti a solidarity medzi členskými štátmi a v rámci nich a zároveň na zmiernenie rizika energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility počas transformácie. Bude vychádzať z existujúcich mechanizmov solidarity a dopĺňať ich. Zdroje z nového fondu budú
  v zásade
  zodpovedať 25 % očakávaných príjmov z nového režimu obchodovania s emisiami v období rokov 2026 až 2032 a budú sa čerpať na základe sociálnych-klimatických plánov, ktoré by členské štáty mali predložiť podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 20.../nn (15). Okrem toho by mal každý členský štát použiť svoje príjmy z aukcií okrem iného aj na financovanie časti nákladov na svoje sociálno-klimatické plány.

13

14

používateľov dopravy

v zásade

15

Zavedenie ceny uhlíka v odvetví cestnej dopravy a v sektore budov by mala sprevádzať účinná sociálna kompenzácia, najmä vzhľadom na už existujúce úrovne energetickej chudoby. Približne 34 miliónov Európanov uviedlo, že v roku 2018 neboli schopní primerane vykurovať svoje domácnosti, a v prieskume, ktorý sa v roku 2019 realizoval v rámci celej EÚ, uviedlo 6,9  % obyvateľov Únie, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoj domov (16)

  , pričom niektoré regióny sú v dôsledku chudoby nútené využívať neefektívne zdroje energie na vykurovanie
  . V záujme kompenzácie účinnej zo sociálneho hľadiska, ako aj z hľadiska distribúcie by sa od členských štátov
  a regionálnych a miestnych samospráv
  malo vyžadovať, aby vynakladali príjmy z aukcií na účely súvisiace s klímou a energetikou, ktoré sú už známe v kontexte súčasného obchodovania s emisiami, ale aj na opatrenia doplnené špecificky na účely riešenia problémov v nových oblastiach, teda v odvetví cestnej dopravy a v sektore budov, vrátane súvisiacich politických opatrení podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (17). Príjmy z aukcií by sa mali použiť
  aj
  na riešenie sociálnych aspektov obchodovania s emisiami v nových odvetviach s osobitným dôrazom na zraniteľné domácnosti, mikropodniky a 
  malé podniky
  či
  účastníkov cestnej premávky
  . V tomto kontexte sa z nového Sociálno-klimatického fondu poskytnú členským štátom
  a regionálnym a miestnym samosprávam
  osobitné finančné prostriedky na podporu európskych občanov najviac postihnutých alebo ohrozených energetickou chudobou či chudobou z hľadiska mobility. Tento fond bude slúžiť na podporu spravodlivosti a solidarity medzi členskými štátmi a v rámci nich a zároveň na zmiernenie rizika energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility počas transformácie. Bude vychádzať z existujúcich mechanizmov solidarity a dopĺňať ich. Zdroje z nového fondu budú zodpovedať
  aspoň
  25 % očakávaných príjmov z nového režimu obchodovania s emisiami v období rokov 2026 až 2032 a budú sa čerpať na základe sociálnych-klimatických plánov, ktoré by členské štáty mali predložiť podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 20.../nn (18).
  Ak sa vďaka cenám emisných kvót uhlíka dosiahnu vyššie než očakávané príjmy, vklad prostriedkov do Sociálno-klimatického fondu sa zodpovedajúco zvýši. Každý členský štát by si mal stanoviť minimálny limit na úrovni aspoň 35 % z finančného krytia Sociálno-klimatického fondu, ktoré by spravovali priamo miestne


  a regionálne samosprávy
  Okrem toho by
  mali všetky členské štáty a regionálne a miestne samosprávy
  použiť svoje príjmy z aukcií okrem iného aj na financovanie časti nákladov na svoje sociálno-klimatické plány.

16

, pričom niektoré regióny sú v dôsledku chudoby nútené využívať neefektívne zdroje energie na vykurovanie

a regionálnych a miestnych samospráv

17

aj

malé podniky

účastníkov cestnej premávky

a regionálnym a miestnym samosprávam

aspoň

18

Ak sa vďaka cenám emisných kvót uhlíka dosiahnu vyššie než očakávané príjmy, vklad prostriedkov do Sociálno-klimatického fondu sa zodpovedajúco zvýši. Každý členský štát by si mal stanoviť minimálny limit na úrovni aspoň 35 % z finančného krytia Sociálno-klimatického fondu, ktoré by spravovali priamo miestne

a regionálne samosprávy

mali všetky členské štáty a regionálne a miestne samosprávy

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Miestne a regionálne samosprávy majú najlepšie postavenie na riešenie týchto problémov, preto by sa mali finančné prostriedky z fondu sprístupniť aj im.

Pozmeňovací návrh 12

Pozmeňovací návrh 12

Odôvodnenie 54

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Inovácie a vývoj v oblasti nových nízkouhlíkových technológií v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy majú kľúčový význam z hľadiska zabezpečenia nákladovo efektívneho prínosu týchto odvetví k očakávanému zníženiu emisií. Preto by sa v záujme stimulovania nákladovo efektívneho znižovania emisií malo do inovačného fondu zároveň umiestniť 150 miliónov kvót z obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy. | Inovácie a vývoj v oblasti nových nízkouhlíkových technológií
  a opatrení
  v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy majú kľúčový význam z hľadiska zabezpečenia nákladovo efektívneho prínosu týchto odvetví k očakávanému zníženiu emisií. Preto by sa v záujme stimulovania nákladovo efektívneho
  a sociálne a environmentálne zodpovedného
  znižovania emisií malo do inovačného fondu zároveň umiestniť 150 miliónov kvót z obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Inovácie a vývoj v oblasti nových nízkouhlíkových technológií v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy majú kľúčový význam z hľadiska zabezpečenia nákladovo efektívneho prínosu týchto odvetví k očakávanému zníženiu emisií. Preto by sa v záujme stimulovania nákladovo efektívneho znižovania emisií malo do inovačného fondu zároveň umiestniť 150 miliónov kvót z obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy.

Inovácie a vývoj v oblasti nových nízkouhlíkových technológií
  a opatrení
  v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy majú kľúčový význam z hľadiska zabezpečenia nákladovo efektívneho prínosu týchto odvetví k očakávanému zníženiu emisií. Preto by sa v záujme stimulovania nákladovo efektívneho
  a sociálne a environmentálne zodpovedného
  znižovania emisií malo do inovačného fondu zároveň umiestniť 150 miliónov kvót z obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy.

a opatrení

a sociálne a environmentálne zodpovedného

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 13

Pozmeňovací návrh 13

Odôvodnenie 58

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Komisia by mala monitorovať uplatňovanie režimu obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy vrátane stupňa cenovej konvergencie s existujúcim ETS, pričom by sa malo v prípade potreby Európskemu parlamentu a Rade navrhnúť preskúmanie s cieľom zlepšiť účinnosť, správu a praktické uplatňovanie obchodovania s emisiami v týchto odvetviach vzhľadom na získané poznatky, ako aj zvýšenú cenovú konvergenciu. Od Komisie by sa malo vyžadovať, aby prvú správu o uvedených záležitostiach predložila k 1. januáru 2028. | Komisia by mala monitorovať uplatňovanie režimu obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy vrátane stupňa cenovej konvergencie s existujúcim ETS, pričom by sa malo v prípade potreby Európskemu parlamentu a Rade navrhnúť preskúmanie s cieľom zlepšiť účinnosť, správu a praktické uplatňovanie obchodovania s emisiami v týchto odvetviach vzhľadom na získané poznatky, ako aj zvýšenú cenovú konvergenciu. Od Komisie by sa malo vyžadovať, aby prvú správu o uvedených záležitostiach predložila k 1. januáru 2028.
  Tejto správe by malo predchádzať obdobie konzultácie od 1. septembra 2027 do 31. októbra 2027. Počas tohto obdobia by sa mali viesť cielené konzultácie s miestnymi a regionálnymi samosprávami. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Komisia by mala monitorovať uplatňovanie režimu obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy vrátane stupňa cenovej konvergencie s existujúcim ETS, pričom by sa malo v prípade potreby Európskemu parlamentu a Rade navrhnúť preskúmanie s cieľom zlepšiť účinnosť, správu a praktické uplatňovanie obchodovania s emisiami v týchto odvetviach vzhľadom na získané poznatky, ako aj zvýšenú cenovú konvergenciu. Od Komisie by sa malo vyžadovať, aby prvú správu o uvedených záležitostiach predložila k 1. januáru 2028.

Komisia by mala monitorovať uplatňovanie režimu obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy vrátane stupňa cenovej konvergencie s existujúcim ETS, pričom by sa malo v prípade potreby Európskemu parlamentu a Rade navrhnúť preskúmanie s cieľom zlepšiť účinnosť, správu a praktické uplatňovanie obchodovania s emisiami v týchto odvetviach vzhľadom na získané poznatky, ako aj zvýšenú cenovú konvergenciu. Od Komisie by sa malo vyžadovať, aby prvú správu o uvedených záležitostiach predložila k 1. januáru 2028.
  Tejto správe by malo predchádzať obdobie konzultácie od 1. septembra 2027 do 31. októbra 2027. Počas tohto obdobia by sa mali viesť cielené konzultácie s miestnymi a regionálnymi samosprávami.

Tejto správe by malo predchádzať obdobie konzultácie od 1. septembra 2027 do 31. októbra 2027. Počas tohto obdobia by sa mali viesť cielené konzultácie s miestnymi a regionálnymi samosprávami.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Miestne a regionálne samosprávy majú veľké právomoci, pokiaľ ide o odvetvie cestnej dopravy a sektor budov, a preto by sa pri posudzovaní efektívnosti nového systému ETS a podávaní správ o nej s nimi malo konzultovať.

Pozmeňovací návrh 14

Pozmeňovací návrh 14

Článok 1 ods. 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| (2) | článok 3 sa mení takto: |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

(2)

článok 3 sa mení takto:

| (2) | článok 3 sa mení takto: |
| --- | --- |

(2)

článok 3 sa mení takto:

| a) | Písmeno b) sa nahrádza takto:






  „b) | ‚emisie‘ je uvoľňovanie skleníkových plynov zo zdrojov v zariadení alebo uvoľňovanie plynov z lietadla vykonávajúceho leteckú činnosť uvedenú v prílohe I alebo z lodí vykonávajúcich činnosť námornej dopravy uvedenú v prílohe I, pričom ide o plyny špecifikované v súvislosti s danou činnosťou, alebo uvoľňovanie skleníkových plynov zodpovedajúcich činnosti uvedenej v prílohe III;“; |
| --- | --- | --- |

a)

Písmeno b) sa nahrádza takto:

„b)

‚emisie‘ je uvoľňovanie skleníkových plynov zo zdrojov v zariadení alebo uvoľňovanie plynov z lietadla vykonávajúceho leteckú činnosť uvedenú v prílohe I alebo z lodí vykonávajúcich činnosť námornej dopravy uvedenú v prílohe I, pričom ide o plyny špecifikované v súvislosti s danou činnosťou, alebo uvoľňovanie skleníkových plynov zodpovedajúcich činnosti uvedenej v prílohe III;“;

| a) | Písmeno b) sa nahrádza takto:






  „b) | ‚emisie‘ je uvoľňovanie skleníkových plynov zo zdrojov v zariadení alebo uvoľňovanie plynov z lietadla vykonávajúceho leteckú činnosť uvedenú v prílohe I alebo z lodí vykonávajúcich činnosť námornej dopravy uvedenú v prílohe I, pričom ide o plyny špecifikované v súvislosti s danou činnosťou, alebo uvoľňovanie skleníkových plynov zodpovedajúcich činnosti uvedenej v prílohe III;“; |
| --- | --- | --- |

a)

Písmeno b) sa nahrádza takto:

„b)

‚emisie‘ je uvoľňovanie skleníkových plynov zo zdrojov v zariadení alebo uvoľňovanie plynov z lietadla vykonávajúceho leteckú činnosť uvedenú v prílohe I alebo z lodí vykonávajúcich činnosť námornej dopravy uvedenú v prílohe I, pričom ide o plyny špecifikované v súvislosti s danou činnosťou, alebo uvoľňovanie skleníkových plynov zodpovedajúcich činnosti uvedenej v prílohe III;“;

| b) | Písmeno d) sa nahrádza takto:






  „d) | ‚povolenie na emisie skleníkových plynov‘ je povolenie vydané v súlade s článkami 5, 6 a 30b;“; |
| --- | --- | --- |

b)

Písmeno d) sa nahrádza takto:

„d)

‚povolenie na emisie skleníkových plynov‘ je povolenie vydané v súlade s článkami 5, 6 a 30b;“;

| b) | Písmeno d) sa nahrádza takto:






  „d) | ‚povolenie na emisie skleníkových plynov‘ je povolenie vydané v súlade s článkami 5, 6 a 30b;“; |
| --- | --- | --- |

b)

Písmeno d) sa nahrádza takto:

„d)

‚povolenie na emisie skleníkových plynov‘ je povolenie vydané v súlade s článkami 5, 6 a 30b;“;

| c) | Písmeno u) sa vypúšťa; |
| --- | --- |

c)

Písmeno u) sa vypúšťa;

| c) | Písmeno u) sa vypúšťa; |
| --- | --- |

c)

Písmeno u) sa vypúšťa;

| d) | Dopĺňajú sa tieto body v) až z):






  v) | „lodná spoločnosť“ je vlastník lode alebo akákoľvek iná organizácia či osoba, ako je správca alebo nájomca lode, ktorá prevzala zodpovednosť za prevádzku lode od vlastníka lode a ktorá prijatím tejto zodpovednosti súhlasila s prevzatím všetkých povinností a zodpovedností vyplývajúcich z Medzinárodného kódexu pre bezpečné riadenie lodí a prevenciu znečisťovania, ktoré sa uvádzajú v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006(*); |
| --- | --- | --- |

d)

Dopĺňajú sa tieto body v) až z):

v)

„lodná spoločnosť“ je vlastník lode alebo akákoľvek iná organizácia či osoba, ako je správca alebo nájomca lode, ktorá prevzala zodpovednosť za prevádzku lode od vlastníka lode a ktorá prijatím tejto zodpovednosti súhlasila s prevzatím všetkých povinností a zodpovedností vyplývajúcich z Medzinárodného kódexu pre bezpečné riadenie lodí a prevenciu znečisťovania, ktoré sa uvádzajú v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006(*);

| d) | Dopĺňajú sa tieto body v) až z):






  v) | „lodná spoločnosť“ je vlastník lode alebo akákoľvek iná organizácia či osoba, ako je správca alebo nájomca lode, ktorá prevzala zodpovednosť za prevádzku lode od vlastníka lode a ktorá prijatím tejto zodpovednosti súhlasila s prevzatím všetkých povinností a zodpovedností vyplývajúcich z Medzinárodného kódexu pre bezpečné riadenie lodí a prevenciu znečisťovania, ktoré sa uvádzajú v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006(*); |
| --- | --- | --- |

d)

Dopĺňajú sa tieto body v) až z):

v)

„lodná spoločnosť“ je vlastník lode alebo akákoľvek iná organizácia či osoba, ako je správca alebo nájomca lode, ktorá prevzala zodpovednosť za prevádzku lode od vlastníka lode a ktorá prijatím tejto zodpovednosti súhlasila s prevzatím všetkých povinností a zodpovedností vyplývajúcich z Medzinárodného kódexu pre bezpečné riadenie lodí a prevenciu znečisťovania, ktoré sa uvádzajú v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006(*);

| „a. | a.) prístav zastavenia“ je prístav, v ktorom loď zastaví, aby naložila alebo vyložila náklad alebo cestujúcich; v dôsledku toho sú na účely tejto smernice vylúčené zastavenia na jediný účel: doplnenie paliva, zásob, odpočinok posádky, zastavenia v suchom doku alebo oprava lode alebo jej vybavenia, zastavenia v prístave, pretože loď potrebuje pomoc alebo je v núdzovej situácii, ako aj transfery z lode na loď mimo prístavov, zastavenia v prístave prekládky v susednej krajine mimo EÚ a zastavenia, ktorých jediným účelom je ukryť sa pred nepriaznivým počasím alebo zastavenia potrebné v rámci pátracích a záchranných akcií;“; |
| --- | --- |

„a.

„a.

a.) prístav zastavenia“ je prístav, v ktorom loď zastaví, aby naložila alebo vyložila náklad alebo cestujúcich; v dôsledku toho sú na účely tejto smernice vylúčené zastavenia na jediný účel: doplnenie paliva, zásob, odpočinok posádky, zastavenia v suchom doku alebo oprava lode alebo jej vybavenia, zastavenia v prístave, pretože loď potrebuje pomoc alebo je v núdzovej situácii, ako aj transfery z lode na loď mimo prístavov, zastavenia v prístave prekládky v susednej krajine mimo EÚ a zastavenia, ktorých jediným účelom je ukryť sa pred nepriaznivým počasím alebo zastavenia potrebné v rámci pátracích a záchranných akcií;“;

a.) prístav zastavenia“ je prístav, v ktorom loď zastaví, aby naložila alebo vyložila náklad alebo cestujúcich; v dôsledku toho sú na účely tejto smernice vylúčené zastavenia na jediný účel: doplnenie paliva, zásob, odpočinok posádky, zastavenia v suchom doku alebo oprava lode alebo jej vybavenia, zastavenia v prístave, pretože loď potrebuje pomoc alebo je v núdzovej situácii, ako aj transfery z lode na loď mimo prístavov, zastavenia v prístave prekládky v susednej krajine mimo EÚ a zastavenia, ktorých jediným účelom je ukryť sa pred nepriaznivým počasím alebo zastavenia potrebné v rámci pátracích a záchranných akcií;“;

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Zmena vymedzenia pojmu „prístav zastavenia“ znamená, že trasy spájajúce európske prístavy s Áziou alebo Amerikou, ktoré majú medziľahlé zastávky v európskych prístavoch, nezískajú žiadnu výhodu pri premiestňovaní takýchto operácií do susedných prístavov mimo EÚ.

Pozmeňovací návrh 15

Pozmeňovací návrh 15

Článok 1 ods. 5

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Rozsah uplatňovania na činnosti námornej dopravy | Rozsah uplatňovania na činnosti námornej dopravy |
| 1.   Prideľovanie kvót a uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa ich odovzdávania v súvislosti s činnosťami námornej dopravy sa vzťahuje na päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu mimo právomoci členského štátu, na päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu, sto percent (100 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu, a sto percent (100 %) emisií z lodí v kotvisku podliehajúcom právomoci členského štátu. | 1.   Prideľovanie kvót a uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa ich odovzdávania v súvislosti s činnosťami námornej dopravy sa vzťahuje na päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu mimo právomoci členského štátu, na päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu, sto percent (100 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu, a sto percent (100 %) emisií z lodí v kotvisku podliehajúcom právomoci členského štátu. |
| | Pri prideľovaní kvót a uplatňovaní požiadaviek týkajúcich sa ich odovzdávania v súvislosti s činnosťami námornej dopravy sa prijme nasledovný vzorec, pokiaľ ide o tieto prípady: |
| | a) | na lode, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu mimo právomoci členského štátu, alebo lode, ktoré odchádzajú z prístavu mimo právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a zastavujú v susednom prístave prekládky mimo právomoci členského štátu: |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Rozsah uplatňovania na činnosti námornej dopravy

Rozsah uplatňovania na činnosti námornej dopravy

Rozsah uplatňovania na činnosti námornej dopravy

Rozsah uplatňovania na činnosti námornej dopravy

1.   Prideľovanie kvót a uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa ich odovzdávania v súvislosti s činnosťami námornej dopravy sa vzťahuje na päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu mimo právomoci členského štátu, na päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu, sto percent (100 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu, a sto percent (100 %) emisií z lodí v kotvisku podliehajúcom právomoci členského štátu.

1.   Prideľovanie kvót a uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa ich odovzdávania v súvislosti s činnosťami námornej dopravy sa vzťahuje na päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu mimo právomoci členského štátu, na päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu, sto percent (100 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu, a sto percent (100 %) emisií z lodí v kotvisku podliehajúcom právomoci členského štátu.

Pri prideľovaní kvót a uplatňovaní požiadaviek týkajúcich sa ich odovzdávania v súvislosti s činnosťami námornej dopravy sa prijme nasledovný vzorec, pokiaľ ide o tieto prípady:

Pri prideľovaní kvót a uplatňovaní požiadaviek týkajúcich sa ich odovzdávania v súvislosti s činnosťami námornej dopravy sa prijme nasledovný vzorec, pokiaľ ide o tieto prípady:

a)

a)

na lode, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu mimo právomoci členského štátu, alebo lode, ktoré odchádzajú z prístavu mimo právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a zastavujú v susednom prístave prekládky mimo právomoci členského štátu:

na lode, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu mimo právomoci členského štátu, alebo lode, ktoré odchádzajú z prístavu mimo právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a zastavujú v susednom prístave prekládky mimo právomoci členského štátu:

| | i) | sa vzťahuje na sto percent (100 %) emisií pre segment plavby medzi prístavom podliehajúcim právomoci členského štátu a susedným prístavom prekládky mimo právomoci členského štátu a |
| --- | --- | --- |

i)

i)

sa vzťahuje na sto percent (100 %) emisií pre segment plavby medzi prístavom podliehajúcim právomoci členského štátu a susedným prístavom prekládky mimo právomoci členského štátu a

sa vzťahuje na sto percent (100 %) emisií pre segment plavby medzi prístavom podliehajúcim právomoci členského štátu a susedným prístavom prekládky mimo právomoci členského štátu a

| ii) | sa vzťahuje na päťdesiat percent (50 %) na zvyšok plavby; |
| --- | --- |

ii)

ii)

sa vzťahuje na päťdesiat percent (50 %) na zvyšok plavby;

sa vzťahuje na päťdesiat percent (50 %) na zvyšok plavby;

| b) | na lode, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu, ktoré zastavujú v susednom prístave prekládky mimo právomoci členského štátu, sa vzťahuje na sto percent (100 %) emisií počas celej plavby; |
| --- | --- |

b)

b)

na lode, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu, ktoré zastavujú v susednom prístave prekládky mimo právomoci členského štátu, sa vzťahuje na sto percent (100 %) emisií počas celej plavby;

na lode, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu, ktoré zastavujú v susednom prístave prekládky mimo právomoci členského štátu, sa vzťahuje na sto percent (100 %) emisií počas celej plavby;

2.   Články 9, 9a a 10 sa uplatňujú na činnosti námornej dopravy rovnakým spôsobom, ako sa uplatňujú na iné činnosti, na ktoré sa vzťahuje EU ETS.“

2.   Články 9, 9a a 10 sa uplatňujú na činnosti námornej dopravy rovnakým spôsobom, ako sa uplatňujú na iné činnosti, na ktoré sa vzťahuje EU ETS.“

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Na základe tohto návrhu nemôžu kontajnerové lode, ktoré sa plavia na dlhých trasách, „vynulovať svoj merač CO2“ zastavovaním v prístavoch mimo EÚ namiesto v prístavoch EÚ.

2

Pozmeňovací návrh 16

Pozmeňovací návrh 16

Článok 1 ods. 11 písm. a)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| a) | v odseku 1 sa tretí pododsek nahrádza takto:
  „2 % celkového množstva kvót v období rokov 2021 až 2030 sa vydražia formou aukcie s cieľom vytvoriť fond na zlepšenie energetickej efektívnosti a modernizáciu energetických systémov určitých členských štátov (‚prijímajúce členské štáty‘), ako sa stanovuje v článku 10d (‚modernizačný fond‘). V prípade tohto množstva kvót sú prijímajúcimi členskými štátmi členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa v trhových cenách je nižší ako 60 % priemeru Únie v roku 2013. Finančné prostriedky zodpovedajúce tomuto množstvu kvót sa rozdelia v súlade s časťou A prílohy IIb.
  Okrem toho sa 2,5  % celkového množstva kvót v období od roku [rok po nadobudnutí účinnosti smernice] do roku 2030 vydraží formou aukcie na účely modernizačného fondu. V prípade tohto množstva kvót sú prijímajúcimi členskými štátmi členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa v trhových cenách je nižší ako 65 % priemeru Únie v období rokov 2016 až 2018. Finančné prostriedky zodpovedajúce tomuto množstvu kvót sa rozdelia v súlade s časťou B prílohy IIb.“ |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

a)

v odseku 1 sa tretí pododsek nahrádza takto:

„2 % celkového množstva kvót v období rokov 2021 až 2030 sa vydražia formou aukcie s cieľom vytvoriť fond na zlepšenie energetickej efektívnosti a modernizáciu energetických systémov určitých členských štátov (‚prijímajúce členské štáty‘), ako sa stanovuje v článku 10d (‚modernizačný fond‘). V prípade tohto množstva kvót sú prijímajúcimi členskými štátmi členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa v trhových cenách je nižší ako 60 % priemeru Únie v roku 2013. Finančné prostriedky zodpovedajúce tomuto množstvu kvót sa rozdelia v súlade s časťou A prílohy IIb.

Okrem toho sa 2,5  % celkového množstva kvót v období od roku [rok po nadobudnutí účinnosti smernice] do roku 2030 vydraží formou aukcie na účely modernizačného fondu. V prípade tohto množstva kvót sú prijímajúcimi členskými štátmi členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa v trhových cenách je nižší ako 65 % priemeru Únie v období rokov 2016 až 2018. Finančné prostriedky zodpovedajúce tomuto množstvu kvót sa rozdelia v súlade s časťou B prílohy IIb.“

| a) | v odseku 1 sa tretí pododsek nahrádza takto:
  „2 % celkového množstva kvót v období rokov 2021 až 2030 sa vydražia formou aukcie s cieľom vytvoriť fond na zlepšenie energetickej efektívnosti a modernizáciu energetických systémov určitých členských štátov (‚prijímajúce členské štáty‘), ako sa stanovuje v článku 10d (‚modernizačný fond‘). V prípade tohto množstva kvót sú prijímajúcimi členskými štátmi členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa v trhových cenách je nižší ako 60 % priemeru Únie v roku 2013
  , a regióny na úrovni NUTS 3 v členských štátoch, pre ktoré sú príznačné jasné vnútorné rozdiely
  . Finančné prostriedky zodpovedajúce tomuto množstvu kvót sa rozdelia v súlade s časťou A prílohy IIb.
  Okrem toho sa
  aspoň
  2,5  % celkového množstva kvót v období od roku [rok po nadobudnutí účinnosti smernice] do roku 2030 vydraží formou aukcie na účely modernizačného fondu. V prípade tohto množstva kvót sú prijímajúcimi členskými štátmi členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa v trhových cenách je nižší ako 65 % priemeru Únie v období rokov 2016 až 2018
  , a regióny na úrovni NUTS 3 v členských štátoch, pre ktoré sú príznačné jasné vnútorné rozdiely
  . Finančné prostriedky zodpovedajúce tomuto množstvu kvót sa rozdelia v súlade s časťou B prílohy IIb.“ |
| --- | --- |

a)

v odseku 1 sa tretí pododsek nahrádza takto:

„2 % celkového množstva kvót v období rokov 2021 až 2030 sa vydražia formou aukcie s cieľom vytvoriť fond na zlepšenie energetickej efektívnosti a modernizáciu energetických systémov určitých členských štátov (‚prijímajúce členské štáty‘), ako sa stanovuje v článku 10d (‚modernizačný fond‘). V prípade tohto množstva kvót sú prijímajúcimi členskými štátmi členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa v trhových cenách je nižší ako 60 % priemeru Únie v roku 2013
  , a regióny na úrovni NUTS 3 v členských štátoch, pre ktoré sú príznačné jasné vnútorné rozdiely
  . Finančné prostriedky zodpovedajúce tomuto množstvu kvót sa rozdelia v súlade s časťou A prílohy IIb.

, a regióny na úrovni NUTS 3 v členských štátoch, pre ktoré sú príznačné jasné vnútorné rozdiely

Okrem toho sa
  aspoň
  2,5  % celkového množstva kvót v období od roku [rok po nadobudnutí účinnosti smernice] do roku 2030 vydraží formou aukcie na účely modernizačného fondu. V prípade tohto množstva kvót sú prijímajúcimi členskými štátmi členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa v trhových cenách je nižší ako 65 % priemeru Únie v období rokov 2016 až 2018
  , a regióny na úrovni NUTS 3 v členských štátoch, pre ktoré sú príznačné jasné vnútorné rozdiely
  . Finančné prostriedky zodpovedajúce tomuto množstvu kvót sa rozdelia v súlade s časťou B prílohy IIb.“

aspoň

, a regióny na úrovni NUTS 3 v členských štátoch, pre ktoré sú príznačné jasné vnútorné rozdiely

Pozmeňovací návrh 17

Pozmeňovací návrh 17

Článok 1 ods. 11 písm. b)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| b) | V odseku 3 sa prvá a druhá veta nahrádzajú takto:

  „3.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 ZFEÚ a zahrnutých do rozpočtu Únie. Členské štáty použijú svoje príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie uvedené odseku 2, s výnimkou príjmov použitých na kompenzáciu nepriamych nákladov na uhlík, ktoré sa uvádzajú v článku 10a ods. 6, na účely plnenia jedného alebo viacerých z týchto cieľov:“; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

b)

V odseku 3 sa prvá a druhá veta nahrádzajú takto:

„3.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 ZFEÚ a zahrnutých do rozpočtu Únie. Členské štáty použijú svoje príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie uvedené odseku 2, s výnimkou príjmov použitých na kompenzáciu nepriamych nákladov na uhlík, ktoré sa uvádzajú v článku 10a ods. 6, na účely plnenia jedného alebo viacerých z týchto cieľov:“;

| b) | V odseku 3 sa prvá a druhá veta nahrádzajú takto:

  „3.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 ZFEÚ a zahrnutých do rozpočtu Únie
  , pričom aspoň 20 % z týchto príjmov sa pridelí miestnym a regionálnym samosprávam
  . Členské štáty použijú svoje príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie uvedené odseku 2, s výnimkou príjmov použitých na kompenzáciu nepriamych nákladov na uhlík, ktoré sa uvádzajú v článku 10a ods. 6, na účely plnenia jedného alebo viacerých z týchto cieľov:“; |
| --- | --- |

b)

V odseku 3 sa prvá a druhá veta nahrádzajú takto:

„3.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 ZFEÚ a zahrnutých do rozpočtu Únie
  , pričom aspoň 20 % z týchto príjmov sa pridelí miestnym a regionálnym samosprávam
  . Členské štáty použijú svoje príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie uvedené odseku 2, s výnimkou príjmov použitých na kompenzáciu nepriamych nákladov na uhlík, ktoré sa uvádzajú v článku 10a ods. 6, na účely plnenia jedného alebo viacerých z týchto cieľov:“;

Pozmeňovací návrh 18

Pozmeňovací návrh 18

Článok 1 ods. 12 písm. g) tretí odsek

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Článok 10a sa mení takto: | Článok 10a sa mení takto: |
| g) | Odsek 8 sa nahrádza takto: |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Článok 10a sa mení takto:

Článok 10a sa mení takto:

g)

Odsek 8 sa nahrádza takto:

| g) | Odsek 8 sa nahrádza takto: |
| --- | --- |

g)

Odsek 8 sa nahrádza takto:

| | „8.   365 miliónov kvót z množstva, ktoré by sa inak mohlo prideliť bezodplatne podľa tohto článku, a 85 miliónov kvót z množstva, s ktorým by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie podľa článku 10, ako aj kvóty vyplývajúce zo zníženia množstva bezodplatne pridelených kvót v zmysle článku 10a ods. 1a, sa sprístupní fondu s cieľom podporiť inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií a postupov a prispeje tak k napĺňaniu cieľov nulového znečistenia (‚inovačný fond‘).“ [...] |
| --- | --- |

„8.   365 miliónov kvót z množstva, ktoré by sa inak mohlo prideliť bezodplatne podľa tohto článku, a 85 miliónov kvót z množstva, s ktorým by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie podľa článku 10, ako aj kvóty vyplývajúce zo zníženia množstva bezodplatne pridelených kvót v zmysle článku 10a ods. 1a, sa sprístupní fondu s cieľom podporiť inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií a postupov a prispeje tak k napĺňaniu cieľov nulového znečistenia (‚inovačný fond‘).“ [...]

| | „8.   365 miliónov kvót z množstva, ktoré by sa inak mohlo prideliť bezodplatne podľa tohto článku, a 85 miliónov kvót z množstva, s ktorým by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie podľa článku 10, ako aj kvóty vyplývajúce zo zníženia množstva bezodplatne pridelených kvót v zmysle článku 10a ods. 1a, sa sprístupní fondu s cieľom podporiť
  zabránenie vzniku emisií a
   inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií a postupov a prispeje tak k napĺňaniu cieľov nulového znečistenia (‚inovačný fond‘).“ [...] |
| --- | --- |

„8.   365 miliónov kvót z množstva, ktoré by sa inak mohlo prideliť bezodplatne podľa tohto článku, a 85 miliónov kvót z množstva, s ktorým by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie podľa článku 10, ako aj kvóty vyplývajúce zo zníženia množstva bezodplatne pridelených kvót v zmysle článku 10a ods. 1a, sa sprístupní fondu s cieľom podporiť
  zabránenie vzniku emisií a
   inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií a postupov a prispeje tak k napĺňaniu cieľov nulového znečistenia (‚inovačný fond‘).“ [...]

| | Inovačný fond sa vzťahuje na odvetvia uvedené v prílohách I a III vrátane environmentálne bezpečného zachytávania a využívania uhlíka (CCU), ktoré podstatne prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy, ako aj produktov nahrádzajúcich produkty s vysokou uhlíkovou náročnosťou vyrábaných v odvetviach uvedených v prílohe I, s cieľom podporiť v geograficky vyvážených lokalitách vývoj a realizáciu projektov, ktorých cieľom je environmentálne bezpečné zachytávanie a geologické ukladanie CO2 (CCS), ako aj vývoj a realizáciu inovačných technológií slúžiacich na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a jej uskladňovanie. Inovačný fond môže slúžiť aj na podporu prelomových inovačných technológií a infraštruktúry na dekarbonizáciu námorného odvetvia a na výrobu palív s nízkymi a nulovými emisiami uhlíka v leteckej, železničnej a cestnej doprave. Osobitná pozornosť sa musí venovať projektom v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje nariadenie [nariadenie o CBAM], a to projektom zameraným na podporu inovácií v oblasti nízkouhlíkových technológií, CCU, CCS, energie z obnoviteľných zdrojov a jej uskladňovania, a to spôsobom prispievajúcim k zmierňovaniu zmeny klímy. |
| --- | --- |

Inovačný fond sa vzťahuje na odvetvia uvedené v prílohách I a III vrátane environmentálne bezpečného zachytávania a využívania uhlíka (CCU), ktoré podstatne prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy, ako aj produktov nahrádzajúcich produkty s vysokou uhlíkovou náročnosťou vyrábaných v odvetviach uvedených v prílohe I, s cieľom podporiť v geograficky vyvážených lokalitách vývoj a realizáciu projektov, ktorých cieľom je environmentálne bezpečné zachytávanie a geologické ukladanie CO2 (CCS), ako aj vývoj a realizáciu inovačných technológií slúžiacich na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a jej uskladňovanie. Inovačný fond môže slúžiť aj na podporu prelomových inovačných technológií a infraštruktúry na dekarbonizáciu námorného odvetvia a na výrobu palív s nízkymi a nulovými emisiami uhlíka v leteckej, železničnej a cestnej doprave. Osobitná pozornosť sa musí venovať projektom v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje nariadenie [nariadenie o CBAM], a to projektom zameraným na podporu inovácií v oblasti nízkouhlíkových technológií, CCU, CCS, energie z obnoviteľných zdrojov a jej uskladňovania, a to spôsobom prispievajúcim k zmierňovaniu zmeny klímy.

2

| | Inovačný fond sa vzťahuje na odvetvia uvedené v prílohách I a III vrátane
  rozsiahlych projektov v oblasti znižovania emisií využívajúcich vyspelé technológie, verejných a súkromných iniciatív podporujúcich obehovosť, celoeurópskych programov na znižovanie emisií,
  environmentálne bezpečného zachytávania a využívania uhlíka (CCU), ktoré podstatne prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy, ako aj produktov nahrádzajúcich produkty s vysokou uhlíkovou náročnosťou vyrábaných v odvetviach uvedených v prílohe I, s cieľom podporiť v geograficky vyvážených lokalitách vývoj a realizáciu projektov, ktorých cieľom je environmentálne bezpečné
  a chránené
  zachytávanie a geologické ukladanie CO2 (CCS), ako aj vývoj a realizáciu inovačných technológií slúžiacich na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a jej uskladňovanie. Inovačný fond môže slúžiť aj na podporu prelomových inovačných technológií a infraštruktúry na dekarbonizáciu námorného odvetvia a na výrobu palív s nízkymi a nulovými emisiami uhlíka v leteckej, železničnej a cestnej doprave. Osobitná pozornosť sa musí venovať projektom v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje nariadenie [nariadenie o CBAM], a to projektom zameraným na podporu
  opatrení týkajúcich sa obehovosti, odbornej prípravy týkajúcej sa používania nízkouhlíkových produktov,
  inovácií v oblasti nízkouhlíkových technológií, CCU,
  environmentálne bezpečného a chráneného
  CCS, energie z obnoviteľných zdrojov a jej uskladňovania, a to spôsobom prispievajúcim k zmierňovaniu zmeny klímy
  alebo adaptácii na ňu sociálne zodpovedným spôsobom
  . |
| --- | --- |

Inovačný fond sa vzťahuje na odvetvia uvedené v prílohách I a III vrátane
  rozsiahlych projektov v oblasti znižovania emisií využívajúcich vyspelé technológie, verejných a súkromných iniciatív podporujúcich obehovosť, celoeurópskych programov na znižovanie emisií,
  environmentálne bezpečného zachytávania a využívania uhlíka (CCU), ktoré podstatne prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy, ako aj produktov nahrádzajúcich produkty s vysokou uhlíkovou náročnosťou vyrábaných v odvetviach uvedených v prílohe I, s cieľom podporiť v geograficky vyvážených lokalitách vývoj a realizáciu projektov, ktorých cieľom je environmentálne bezpečné
  a chránené
  zachytávanie a geologické ukladanie CO2 (CCS), ako aj vývoj a realizáciu inovačných technológií slúžiacich na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a jej uskladňovanie. Inovačný fond môže slúžiť aj na podporu prelomových inovačných technológií a infraštruktúry na dekarbonizáciu námorného odvetvia a na výrobu palív s nízkymi a nulovými emisiami uhlíka v leteckej, železničnej a cestnej doprave. Osobitná pozornosť sa musí venovať projektom v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje nariadenie [nariadenie o CBAM], a to projektom zameraným na podporu
  opatrení týkajúcich sa obehovosti, odbornej prípravy týkajúcej sa používania nízkouhlíkových produktov,
  inovácií v oblasti nízkouhlíkových technológií, CCU,
  environmentálne bezpečného a chráneného
  CCS, energie z obnoviteľných zdrojov a jej uskladňovania, a to spôsobom prispievajúcim k zmierňovaniu zmeny klímy
  alebo adaptácii na ňu sociálne zodpovedným spôsobom
  .

rozsiahlych projektov v oblasti znižovania emisií využívajúcich vyspelé technológie, verejných a súkromných iniciatív podporujúcich obehovosť, celoeurópskych programov na znižovanie emisií,

a chránené

2

opatrení týkajúcich sa obehovosti, odbornej prípravy týkajúcej sa používania nízkouhlíkových produktov,

environmentálne bezpečného a chráneného

alebo adaptácii na ňu sociálne zodpovedným spôsobom

| | Oprávnené sú projekty (vrátane malých projektov) realizované na území všetkých členských štátov. Technológie, ktoré získajú podporu, musia byť inovačné, pričom
  zatiaľ
  nesmú byť v obdobnom rozsahu bez podpory komerčne životaschopné, no musia prinášať
  prelomové
  riešenia alebo byť dostatočne vyspelé na to, aby sa dali realizovať v predkomerčnej fáze. [...] |
| --- | --- |

Oprávnené sú projekty (vrátane malých projektov) realizované na území všetkých členských štátov. Technológie, ktoré získajú podporu, musia byť inovačné, pričom
  zatiaľ
  nesmú byť v obdobnom rozsahu bez podpory komerčne životaschopné, no musia prinášať
  prelomové
  riešenia alebo byť dostatočne vyspelé na to, aby sa dali realizovať v predkomerčnej fáze. [...]

zatiaľ

prelomové

| | Oprávnené sú projekty (vrátane malých projektov)
  a opatrenia
  realizované na území všetkých členských štátov. Technológie, ktoré získajú podporu, musia
  prispievať k dekarbonizácii a inovácii a
   nesmú byť v obdobnom rozsahu bez podpory komerčne životaschopné, no musia prinášať prelomové riešenia alebo byť dostatočne vyspelé na to, aby sa dali realizovať v predkomerčnej fáze. [...] |
| --- | --- |

Oprávnené sú projekty (vrátane malých projektov)
  a opatrenia
  realizované na území všetkých členských štátov. Technológie, ktoré získajú podporu, musia
  prispievať k dekarbonizácii a inovácii a
   nesmú byť v obdobnom rozsahu bez podpory komerčne životaschopné, no musia prinášať prelomové riešenia alebo byť dostatočne vyspelé na to, aby sa dali realizovať v predkomerčnej fáze. [...]

a opatrenia

prispievať k dekarbonizácii a inovácii a

| | Projekty sa vyberajú na základe objektívnych a transparentných kritérií, pričom sa v relevantných prípadoch zohľadní, do akej miery projekty prispievajú k dosiahnutiu zníženia emisií výrazne pod referenčné hodnoty uvedené v odseku 2. |
| --- | --- |

Projekty sa vyberajú na základe objektívnych a transparentných kritérií, pričom sa v relevantných prípadoch zohľadní, do akej miery projekty prispievajú k dosiahnutiu zníženia emisií výrazne pod referenčné hodnoty uvedené v odseku 2.

| | Projekty
  a opatrenia
  sa vyberajú na základe objektívnych a transparentných kritérií, pričom sa v relevantných prípadoch zohľadní, do akej miery projekty prispievajú k dosiahnutiu zníženia emisií výrazne pod referenčné hodnoty uvedené v odseku 2. |
| --- | --- |

Projekty
  a opatrenia
  sa vyberajú na základe objektívnych a transparentných kritérií, pričom sa v relevantných prípadoch zohľadní, do akej miery projekty prispievajú k dosiahnutiu zníženia emisií výrazne pod referenčné hodnoty uvedené v odseku 2.

a opatrenia

V odseku 3 sa dopĺňajú tieto písmená:

V odseku 3 sa dopĺňajú tieto písmená:

| l) | podporovať vytváranie zručností v súlade s potrebou prispôsobiť odborné postupy obehovosti a používaniu nízkouhlíkových materiálov; |
| --- | --- |

l)

l)

podporovať vytváranie zručností v súlade s potrebou prispôsobiť odborné postupy obehovosti a používaniu nízkouhlíkových materiálov;

podporovať vytváranie zručností v súlade s potrebou prispôsobiť odborné postupy obehovosti a používaniu nízkouhlíkových materiálov;

| m) | podporovať rozvoj obehového hospodárstva; |
| --- | --- |

m)

m)

podporovať rozvoj obehového hospodárstva;

podporovať rozvoj obehového hospodárstva;

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 19

Pozmeňovací návrh 19

Článok 1 ods. 14 písm. a)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Článok 10d sa mení takto: | Článok 10d sa mení takto: |
| a) | v odseku 1 sa prvý a druhý pododsek nahrádzajú takto: |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Článok 10d sa mení takto:

Článok 10d sa mení takto:

a)

v odseku 1 sa prvý a druhý pododsek nahrádzajú takto:

| a) | v odseku 1 sa prvý a druhý pododsek nahrádzajú takto: |
| --- | --- |

a)

v odseku 1 sa prvý a druhý pododsek nahrádzajú takto:

| | „1.   Na obdobie rokov 2021 až 2030 sa zriaďuje fond na podporu investícií navrhovaných prijímajúcimi členskými štátmi vrátane financovania malých investičných projektov zameraných na modernizáciu energetických systémov a zlepšenie energetickej efektívnosti (‚modernizačný fond‘). Modernizačný fond sa financuje prostredníctvom obchodovania s kvótami formou aukcie v zmysle článku 10, pokiaľ ide o prijímajúce členské štáty stanovené v uvedenom článku.
  Podporované investície musia byť v súlade s cieľmi tejto smernice, ako aj s cieľmi uvedenými v oznámení Komisie z 11. decembra 2019 o Európskom ekologickom dohovore (*) a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (**) a s dlhodobými cieľmi vyjadrenými v Parížskej dohode. Zariadeniam na výrobu energie, v ktorých sa využívajú fosílne palivá, sa z modernizačného fondu neposkytuje žiadna podpora.“; |
| --- | --- |

„1.   Na obdobie rokov 2021 až 2030 sa zriaďuje fond na podporu investícií navrhovaných prijímajúcimi členskými štátmi vrátane financovania malých investičných projektov zameraných na modernizáciu energetických systémov a zlepšenie energetickej efektívnosti (‚modernizačný fond‘). Modernizačný fond sa financuje prostredníctvom obchodovania s kvótami formou aukcie v zmysle článku 10, pokiaľ ide o prijímajúce členské štáty stanovené v uvedenom článku.

Podporované investície musia byť v súlade s cieľmi tejto smernice, ako aj s cieľmi uvedenými v oznámení Komisie z 11. decembra 2019 o Európskom ekologickom dohovore (*) a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (**) a s dlhodobými cieľmi vyjadrenými v Parížskej dohode. Zariadeniam na výrobu energie, v ktorých sa využívajú fosílne palivá, sa z modernizačného fondu neposkytuje žiadna podpora.“;

| | „1.   Na obdobie rokov 2021 až 2030 sa zriaďuje fond na podporu investícií navrhovaných prijímajúcimi členskými štátmi
  a regiónmi na úrovni NUTS 3
  vrátane financovania malých investičných projektov zameraných na modernizáciu energetických systémov a zlepšenie energetickej efektívnosti (‚modernizačný fond‘). Modernizačný fond sa financuje prostredníctvom obchodovania s kvótami formou aukcie v zmysle článku 10, pokiaľ ide o prijímajúce členské štáty stanovené v uvedenom článku.
  Podporované investície musia byť v súlade s cieľmi tejto smernice, ako aj s cieľmi uvedenými v oznámení Komisie z 11. decembra 2019 o Európskom ekologickom dohovore (*) a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (**) a s dlhodobými cieľmi vyjadrenými v Parížskej dohode. Zariadeniam na výrobu energie, v ktorých sa využívajú fosílne palivá, sa z modernizačného fondu neposkytuje žiadna podpora.“; |
| --- | --- |

„1.   Na obdobie rokov 2021 až 2030 sa zriaďuje fond na podporu investícií navrhovaných prijímajúcimi členskými štátmi
  a regiónmi na úrovni NUTS 3
  vrátane financovania malých investičných projektov zameraných na modernizáciu energetických systémov a zlepšenie energetickej efektívnosti (‚modernizačný fond‘). Modernizačný fond sa financuje prostredníctvom obchodovania s kvótami formou aukcie v zmysle článku 10, pokiaľ ide o prijímajúce členské štáty stanovené v uvedenom článku.

Podporované investície musia byť v súlade s cieľmi tejto smernice, ako aj s cieľmi uvedenými v oznámení Komisie z 11. decembra 2019 o Európskom ekologickom dohovore (*) a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (**) a s dlhodobými cieľmi vyjadrenými v Parížskej dohode. Zariadeniam na výrobu energie, v ktorých sa využívajú fosílne palivá, sa z modernizačného fondu neposkytuje žiadna podpora.“;

Pozmeňovací návrh 20

Pozmeňovací návrh 20

Článok 1 ods. 14 písm. b)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| b) | odsek 2 sa nahrádza takto: |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

b)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   
  Najmenej 80 % finančných zdrojov
  z modernizačného fondu sa
  použije
  na podporu investícií do týchto oblastí:

| b) | odsek 2 sa nahrádza takto: |
| --- | --- |

b)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   
  Všetky finančné zdroje
  z modernizačného fondu sa
  použijú
  na podporu investícií do týchto oblastí:

| a) | výroba a využívanie elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

a)

výroba a využívanie elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov;

| a) | výroba a využívanie elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

a)

výroba a využívanie elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov;

| b) | vykurovanie a chladenie s využitím energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

b)

vykurovanie a chladenie s využitím energie z obnoviteľných zdrojov;

| b) | b) vykurovanie a chladenie
  vrátane diaľkového vykurovania a chladenia
  s využitím energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

b)

b) vykurovanie a chladenie
  vrátane diaľkového vykurovania a chladenia
  s využitím energie z obnoviteľných zdrojov;

vrátane diaľkového vykurovania a chladenia

| c) | zlepšovanie energetickej efektívnosti na strane dopytu, a to aj v odvetviach ako doprava, sektor budov, poľnohospodárstvo či odpadové hospodárstvo; |
| --- | --- |

c)

zlepšovanie energetickej efektívnosti na strane dopytu, a to aj v odvetviach ako doprava, sektor budov, poľnohospodárstvo či odpadové hospodárstvo;

| c) | zlepšovanie energetickej efektívnosti na strane dopytu, a to aj v odvetviach ako doprava, sektor budov, poľnohospodárstvo či odpadové hospodárstvo; |
| --- | --- |

c)

zlepšovanie energetickej efektívnosti na strane dopytu, a to aj v odvetviach ako doprava, sektor budov, poľnohospodárstvo či odpadové hospodárstvo;

| d) | uskladňovanie energie a modernizácia energetických sietí vrátane potrubí diaľkového vykurovania, sietí na prenos elektrickej energie a zlepšovania prepojení medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

d)

uskladňovanie energie a modernizácia energetických sietí vrátane potrubí diaľkového vykurovania, sietí na prenos elektrickej energie a zlepšovania prepojení medzi členskými štátmi;

| d) | uskladňovanie energie a modernizácia energetických sietí vrátane potrubí diaľkového vykurovania, sietí na prenos elektrickej energie a zlepšovania prepojení medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

d)

uskladňovanie energie a modernizácia energetických sietí vrátane potrubí diaľkového vykurovania, sietí na prenos elektrickej energie a zlepšovania prepojení medzi členskými štátmi;

| e) | podpora pre domácnosti s nízkymi príjmami, a to aj vo vidieckych a odľahlých oblastiach, určená na riešenie problému energetickej chudoby a na účely modernizácie ich vykurovacích systémov a |
| --- | --- |

e)

podpora pre domácnosti s nízkymi príjmami, a to aj vo vidieckych a odľahlých oblastiach, určená na riešenie problému energetickej chudoby a na účely modernizácie ich vykurovacích systémov a

| e) | e) podpora pre domácnosti s nízkymi príjmami
  , zraniteľné mikropodniky a malé podniky a zraniteľných účastníkov cestnej premávky
  , a to aj vo vidieckych a odľahlých oblastiach, určená na riešenie problému energetickej chudoby
  a chudoby z hľadiska mobility
  a na účely modernizácie ich vykurovacích
  a chladiacich
  systémov a |
| --- | --- |

e)

e) podpora pre domácnosti s nízkymi príjmami
  , zraniteľné mikropodniky a malé podniky a zraniteľných účastníkov cestnej premávky
  , a to aj vo vidieckych a odľahlých oblastiach, určená na riešenie problému energetickej chudoby
  a chudoby z hľadiska mobility
  a na účely modernizácie ich vykurovacích
  a chladiacich
  systémov a

, zraniteľné mikropodniky a malé podniky a zraniteľných účastníkov cestnej premávky

a chudoby z hľadiska mobility

a chladiacich

| f) | spravodlivá transformácia v regiónoch závislých od uhlíka v prijímajúcich členských štátoch s cieľom podporiť uplatnenie zamestnancov na iných pozíciách, ich rekvalifikovanie či zvyšovanie ich kvalifikácie, vzdelávanie, iniciatívy zamerané na hľadanie zamestnania a startupy, a to v dialógu so sociálnymi partnermi.“; |
| --- | --- |

f)

spravodlivá transformácia v regiónoch závislých od uhlíka v prijímajúcich členských štátoch s cieľom podporiť uplatnenie zamestnancov na iných pozíciách, ich rekvalifikovanie či zvyšovanie ich kvalifikácie, vzdelávanie, iniciatívy zamerané na hľadanie zamestnania a startupy, a to v dialógu so sociálnymi partnermi.“;

| f) | f) spravodlivá transformácia v regiónoch závislých od uhlíka v prijímajúcich členských štátoch
  a regiónoch na úrovni NUTS 3 s
   cieľom podporiť uplatnenie zamestnancov na iných pozíciách, ich rekvalifikovanie či zvyšovanie ich kvalifikácie, vzdelávanie, iniciatívy zamerané na hľadanie zamestnania a startupy, a to v dialógu so sociálnymi partnermi.“; |
| --- | --- |

f)

f) spravodlivá transformácia v regiónoch závislých od uhlíka v prijímajúcich členských štátoch
  a regiónoch na úrovni NUTS 3 s
   cieľom podporiť uplatnenie zamestnancov na iných pozíciách, ich rekvalifikovanie či zvyšovanie ich kvalifikácie, vzdelávanie, iniciatívy zamerané na hľadanie zamestnania a startupy, a to v dialógu so sociálnymi partnermi.“;

a regiónoch na úrovni NUTS 3 s

| g) | rozvoj obehového hospodárstva.“; |
| --- | --- |

g)

g)

rozvoj obehového hospodárstva.“;

rozvoj obehového hospodárstva.“;

Pozmeňovací návrh 21

Pozmeňovací návrh 21

Článok 1 ods. 21

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie v zmysle odseku 4, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 ZFEÚ a zahrnutých do rozpočtu Únie. Členské štáty použijú svoje vlastné príjmy na jednu alebo viacero činností uvedených v článku 10 ods. 3 alebo na jedno či viaceré z týchto opatrení: | Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie v zmysle odseku 4, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 ZFEÚ a zahrnutých do rozpočtu Únie. Členské štáty použijú svoje vlastné príjmy na jednu alebo viacero činností uvedených v článku 10 ods. 3 alebo na jedno či viaceré z týchto opatrení: |
| a) | opatrenia, ktoré majú prispieť k dekarbonizácii vykurovania a chladenia budov alebo k 
  zníženiu energetických potrieb
  budov vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov, a súvisiace opatrenia podľa článku 7 ods. 11 a článkov 12 a 20 smernice 2012/27/EÚ [odkazy sa majú aktualizovať po revízii smernice], ako aj opatrenia na poskytnutie finančnej podpory pre domácnosti s nízkymi príjmami, ktoré sa nachádzajú v budovách vyznačujúcich sa najhoršou energetickou hospodárnosťou; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie v zmysle odseku 4, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 ZFEÚ a zahrnutých do rozpočtu Únie. Členské štáty použijú svoje vlastné príjmy na jednu alebo viacero činností uvedených v článku 10 ods. 3 alebo na jedno či viaceré z týchto opatrení:

Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie v zmysle odseku 4, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 ZFEÚ a zahrnutých do rozpočtu Únie. Členské štáty použijú svoje vlastné príjmy na jednu alebo viacero činností uvedených v článku 10 ods. 3 alebo na jedno či viaceré z týchto opatrení:

a)

opatrenia, ktoré majú prispieť k dekarbonizácii vykurovania a chladenia budov alebo k 
  zníženiu energetických potrieb
  budov vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov, a súvisiace opatrenia podľa článku 7 ods. 11 a článkov 12 a 20 smernice 2012/27/EÚ [odkazy sa majú aktualizovať po revízii smernice], ako aj opatrenia na poskytnutie finančnej podpory pre domácnosti s nízkymi príjmami, ktoré sa nachádzajú v budovách vyznačujúcich sa najhoršou energetickou hospodárnosťou;

zníženiu energetických potrieb

| a) | a) opatrenia, ktoré majú prispieť k dekarbonizácii vykurovania a chladenia budov alebo k 
  zlepšeniu energetickej efektívnosti
  budov vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov, a súvisiace opatrenia podľa článku 7 ods. 11 a článkov 12 a 20 smernice 2012/27/EÚ [odkazy sa majú aktualizovať po revízii smernice], ako aj opatrenia na poskytnutie finančnej podpory pre domácnosti s nízkymi príjmami, ktoré sa nachádzajú v budovách vyznačujúcich sa najhoršou energetickou hospodárnosťou; |
| --- | --- |

a)

a) opatrenia, ktoré majú prispieť k dekarbonizácii vykurovania a chladenia budov alebo k 
  zlepšeniu energetickej efektívnosti
  budov vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov, a súvisiace opatrenia podľa článku 7 ods. 11 a článkov 12 a 20 smernice 2012/27/EÚ [odkazy sa majú aktualizovať po revízii smernice], ako aj opatrenia na poskytnutie finančnej podpory pre domácnosti s nízkymi príjmami, ktoré sa nachádzajú v budovách vyznačujúcich sa najhoršou energetickou hospodárnosťou;

zlepšeniu energetickej efektívnosti

| b) | b) opatrenia, ktorých cieľom je urýchliť zavádzanie vozidiel s nulovými emisiami alebo poskytnúť finančnú podporu pri zavádzaní plne interoperabilnej infraštruktúry na dopĺňanie paliva a nabíjanie batérií v prípade vozidiel s nulovými emisiami, alebo opatrenia, ktorých cieľom je podporiť prechod
  na formy verejnej
  dopravy
  a zlepšiť multimodálnos
  ť dopravy alebo poskytnúť finančnú podporu v záujme riešenia sociálnych aspektov v súvislosti s využívaním
  dopravy
  obyvateľmi s nízkymi a strednými príjmami. |
| --- | --- |

b)

b) opatrenia, ktorých cieľom je urýchliť zavádzanie vozidiel s nulovými emisiami alebo poskytnúť finančnú podporu pri zavádzaní plne interoperabilnej infraštruktúry na dopĺňanie paliva a nabíjanie batérií v prípade vozidiel s nulovými emisiami, alebo opatrenia, ktorých cieľom je podporiť prechod
  na formy verejnej
  dopravy
  a zlepšiť multimodálnos
  ť dopravy alebo poskytnúť finančnú podporu v záujme riešenia sociálnych aspektov v súvislosti s využívaním
  dopravy
  obyvateľmi s nízkymi a strednými príjmami.

na formy verejnej

a zlepšiť multimodálnos

dopravy

| b) | opatrenia, ktorých cieľom je urýchliť zavádzanie vozidiel s nulovými emisiami alebo poskytnúť finančnú podporu pri zavádzaní plne interoperabilnej infraštruktúry na dopĺňanie paliva a nabíjanie batérií v prípade vozidiel s nulovými emisiami, alebo opatrenia, ktorých cieľom je podporiť
  modálny
  prechod
  nákladnej a osobnej dopravy na efektívnejšie spôsoby dopravy alebo dopravu s nulovou spotrebou energie
  alebo opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti infraštruktúry a služieb dopravy alebo poskytnúť finančnú podporu v záujme riešenia sociálnych aspektov v súvislosti s 
  účastníkmi cestnej premávky
  s nízkymi a strednými príjmami. |
| --- | --- |

b)

opatrenia, ktorých cieľom je urýchliť zavádzanie vozidiel s nulovými emisiami alebo poskytnúť finančnú podporu pri zavádzaní plne interoperabilnej infraštruktúry na dopĺňanie paliva a nabíjanie batérií v prípade vozidiel s nulovými emisiami, alebo opatrenia, ktorých cieľom je podporiť
  modálny
  prechod
  nákladnej a osobnej dopravy na efektívnejšie spôsoby dopravy alebo dopravu s nulovou spotrebou energie
  alebo opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti infraštruktúry a služieb dopravy alebo poskytnúť finančnú podporu v záujme riešenia sociálnych aspektov v súvislosti s 
  účastníkmi cestnej premávky
  s nízkymi a strednými príjmami.

modálny

nákladnej a osobnej dopravy na efektívnejšie spôsoby dopravy alebo dopravu s nulovou spotrebou energie

účastníkmi cestnej premávky

Členské štáty použijú časť svojich príjmov z aukcií nadobudnutých v súlade s týmto článkom na riešenie sociálnych aspektov obchodovania s emisiami podľa tejto kapitoly s osobitným dôrazom na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov
  dopravy
  v zmysle nariadenia (EÚ) 20.../nn [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde](*). Ak členský štát predloží Komisii [sociálno-klimatický plán] podľa uvedeného nariadenia, uvedené príjmy použije okrem iného aj na financovanie daného plánu.

dopravy

Členské štáty použijú časť svojich príjmov z aukcií nadobudnutých v súlade s týmto článkom na riešenie sociálnych aspektov obchodovania s emisiami podľa tejto kapitoly s osobitným dôrazom na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky
  , malé podniky
  a zraniteľných
  účastníkov cestnej premávky
  v zmysle nariadenia (EÚ) 20.../nn [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde](*). Ak členský štát predloží Komisii [sociálno-klimatický plán] podľa uvedeného nariadenia, uvedené príjmy použije okrem iného aj na financovanie daného plánu.

, malé podniky

účastníkov cestnej premávky

Predpokladá sa, že členské štáty splnili ustanovenia tohto odseku, ak zaviedli a vykonávajú politiky fiškálnej alebo finančnej podpory alebo regulačné politiky slúžiace na posilnenie finančnej podpory, ktoré boli vytvorené na účely stanovené v prvom pododseku a ktorých hodnota je rovnocenná príjmom získaným na základe obchodovania s kvótami formou aukcie v zmysle tejto kapitoly.

Členské štáty si stanovia limit na úrovni aspoň 20 % z týchto príjmov, ktoré sa pridelia miestnym a regionálnym samosprávam na účely jedného alebo viacerých opatrení opísaných v tomto odseku.

Členské štáty si stanovia limit na úrovni aspoň 20 % z týchto príjmov, ktoré sa pridelia miestnym a regionálnym samosprávam na účely jedného alebo viacerých opatrení opísaných v tomto odseku.

Členské štáty informujú Komisiu o použití príjmov a opatreniach prijatých podľa tohto odseku tak, že tieto informácie zahrnú do svojich správ predkladaných podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (**).

(**)

Predpokladá sa, že
  členské štáty a miestne a regionálne samosprávy
  splnili ustanovenia tohto odseku, ak zaviedli a vykonávajú politiky fiškálnej alebo finančnej podpory alebo regulačné politiky slúžiace na posilnenie finančnej podpory, ktoré boli vytvorené na účely stanovené v prvom pododseku a ktorých hodnota je rovnocenná príjmom získaným na základe obchodovania s kvótami formou aukcie v zmysle tejto kapitoly.

členské štáty a miestne a regionálne samosprávy

Členské štáty informujú Komisiu o použití príjmov a opatreniach prijatých podľa tohto odseku tak, že tieto informácie zahrnú do svojich správ predkladaných podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (**).

(**)

Pozmeňovací návrh 22

Pozmeňovací návrh 22

Článok 1 ods. 21 – článok 30i

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Do 1. januára 2028 musí Komisia poskytnúť Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní ustanovení tejto kapitoly, pokiaľ ide o účinnosť, správu a praktické uplatňovanie, a to vrátane informácií o uplatňovaní pravidiel stanovených v rozhodnutí (EÚ) 2015/1814 a informácií o použití kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, s cieľom zabezpečiť plnenie povinností týkajúcich sa zabezpečenia súladu subjektmi zodpovednými za tento súlad, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II, IIa a III. V prípade potreby Komisia k tejto správe pripojí návrh určený Európskemu parlamentu a Rade na zmenu tejto kapitoly. Komisia by mala do 31. októbra 2031 posúdiť uskutočniteľnosť začlenenia odvetví, na ktoré sa vzťahuje príloha III, do systému obchodovania s emisiami vzťahujúceho sa na odvetvia uvedené v prílohe 1 k smernici 2003/87/ES.“; | Do 1. januára 2028 musí Komisia poskytnúť Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní ustanovení tejto kapitoly, pokiaľ ide o účinnosť, správu a praktické uplatňovanie, a to vrátane informácií o uplatňovaní pravidiel stanovených v rozhodnutí (EÚ) 2015/1814 a informácií o použití kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, s cieľom zabezpečiť plnenie povinností týkajúcich sa zabezpečenia súladu subjektmi zodpovednými za tento súlad, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II, IIa a III.
  Tejto správe bude predchádzať obdobie konzultácie od 1. septembra 2027 do 31. októbra 2027. Počas tohto obdobia sa budú viesť cielené konzultácie s miestnymi a regionálnymi samosprávami.
   V prípade potreby Komisia k tejto správe pripojí návrh určený Európskemu parlamentu a Rade na zmenu tejto kapitoly. Komisia by mala do 31. októbra 2031 posúdiť uskutočniteľnosť začlenenia odvetví, na ktoré sa vzťahuje príloha III, do systému obchodovania s emisiami vzťahujúceho sa na odvetvia uvedené v prílohe 1 k smernici 2003/87/ES.“; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Do 1. januára 2028 musí Komisia poskytnúť Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní ustanovení tejto kapitoly, pokiaľ ide o účinnosť, správu a praktické uplatňovanie, a to vrátane informácií o uplatňovaní pravidiel stanovených v rozhodnutí (EÚ) 2015/1814 a informácií o použití kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, s cieľom zabezpečiť plnenie povinností týkajúcich sa zabezpečenia súladu subjektmi zodpovednými za tento súlad, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II, IIa a III. V prípade potreby Komisia k tejto správe pripojí návrh určený Európskemu parlamentu a Rade na zmenu tejto kapitoly. Komisia by mala do 31. októbra 2031 posúdiť uskutočniteľnosť začlenenia odvetví, na ktoré sa vzťahuje príloha III, do systému obchodovania s emisiami vzťahujúceho sa na odvetvia uvedené v prílohe 1 k smernici 2003/87/ES.“;

Do 1. januára 2028 musí Komisia poskytnúť Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní ustanovení tejto kapitoly, pokiaľ ide o účinnosť, správu a praktické uplatňovanie, a to vrátane informácií o uplatňovaní pravidiel stanovených v rozhodnutí (EÚ) 2015/1814 a informácií o použití kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, s cieľom zabezpečiť plnenie povinností týkajúcich sa zabezpečenia súladu subjektmi zodpovednými za tento súlad, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II, IIa a III.
  Tejto správe bude predchádzať obdobie konzultácie od 1. septembra 2027 do 31. októbra 2027. Počas tohto obdobia sa budú viesť cielené konzultácie s miestnymi a regionálnymi samosprávami.
   V prípade potreby Komisia k tejto správe pripojí návrh určený Európskemu parlamentu a Rade na zmenu tejto kapitoly. Komisia by mala do 31. októbra 2031 posúdiť uskutočniteľnosť začlenenia odvetví, na ktoré sa vzťahuje príloha III, do systému obchodovania s emisiami vzťahujúceho sa na odvetvia uvedené v prílohe 1 k smernici 2003/87/ES.“;

Tejto správe bude predchádzať obdobie konzultácie od 1. septembra 2027 do 31. októbra 2027. Počas tohto obdobia sa budú viesť cielené konzultácie s miestnymi a regionálnymi samosprávami.

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach

COM(2021) 564 final

COM(2021) 564 final

Pozmeňovací návrh 23

Pozmeňovací návrh 23

Odôvodnenie 10

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Existujúce mechanizmy, ktoré sa zameriavajú na riešenie rizika úniku uhlíka v odvetviach a pododvetviach, v ktorých hrozí únik uhlíka, sú prechodné bezodplatné prideľovanie kvót EU ETS a finančné opatrenia na vykompenzovanie nepriamych emisných nákladov, ktoré vznikajú z premietania vzniknutých z nákladov súvisiacich s emisiami GHG do cien elektrickej energie resp. stanovených v článku 10a ods. 6 a článku 10b smernice 2003/87/ES. Bezodplatné prideľovanie kvót v rámci EU ETS však oslabuje signál o cene, ktorý systém poskytuje zariadeniam prijímajúcim kvóty v porovnaní s úplným obchodovaním s kvótami formou aukcie, a teda ovplyvňuje stimuly pre investície do ďalšieho znižovania emisií. | Existujúce mechanizmy, ktoré sa zameriavajú na riešenie rizika úniku uhlíka v odvetviach a pododvetviach, v ktorých hrozí únik uhlíka, sú prechodné bezodplatné prideľovanie kvót EU ETS a finančné opatrenia na vykompenzovanie nepriamych emisných nákladov, ktoré vznikajú z premietania vzniknutých z nákladov súvisiacich s emisiami GHG do cien elektrickej energie resp. stanovených v článku 10a ods. 6 a článku 10b smernice 2003/87/ES. Bezodplatné prideľovanie kvót v rámci EU ETS však oslabuje signál o cene, ktorý systém poskytuje zariadeniam prijímajúcim kvóty v porovnaní s úplným obchodovaním s kvótami formou aukcie, a teda ovplyvňuje stimuly pre investície do ďalšieho znižovania emisií.
  K postupnému ukončeniu bezodplatného prideľovania kvót je preto nutné dospieť efektívne a včas, ako sa stanovuje v cieľoch európskeho právneho predpisu v oblasti klímy, konkrétne v balíku Fit for 55. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Existujúce mechanizmy, ktoré sa zameriavajú na riešenie rizika úniku uhlíka v odvetviach a pododvetviach, v ktorých hrozí únik uhlíka, sú prechodné bezodplatné prideľovanie kvót EU ETS a finančné opatrenia na vykompenzovanie nepriamych emisných nákladov, ktoré vznikajú z premietania vzniknutých z nákladov súvisiacich s emisiami GHG do cien elektrickej energie resp. stanovených v článku 10a ods. 6 a článku 10b smernice 2003/87/ES. Bezodplatné prideľovanie kvót v rámci EU ETS však oslabuje signál o cene, ktorý systém poskytuje zariadeniam prijímajúcim kvóty v porovnaní s úplným obchodovaním s kvótami formou aukcie, a teda ovplyvňuje stimuly pre investície do ďalšieho znižovania emisií.

Existujúce mechanizmy, ktoré sa zameriavajú na riešenie rizika úniku uhlíka v odvetviach a pododvetviach, v ktorých hrozí únik uhlíka, sú prechodné bezodplatné prideľovanie kvót EU ETS a finančné opatrenia na vykompenzovanie nepriamych emisných nákladov, ktoré vznikajú z premietania vzniknutých z nákladov súvisiacich s emisiami GHG do cien elektrickej energie resp. stanovených v článku 10a ods. 6 a článku 10b smernice 2003/87/ES. Bezodplatné prideľovanie kvót v rámci EU ETS však oslabuje signál o cene, ktorý systém poskytuje zariadeniam prijímajúcim kvóty v porovnaní s úplným obchodovaním s kvótami formou aukcie, a teda ovplyvňuje stimuly pre investície do ďalšieho znižovania emisií.
  K postupnému ukončeniu bezodplatného prideľovania kvót je preto nutné dospieť efektívne a včas, ako sa stanovuje v cieľoch európskeho právneho predpisu v oblasti klímy, konkrétne v balíku Fit for 55.

K postupnému ukončeniu bezodplatného prideľovania kvót je preto nutné dospieť efektívne a včas, ako sa stanovuje v cieľoch európskeho právneho predpisu v oblasti klímy, konkrétne v balíku Fit for 55.

II.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (VR),

| 1. | pripomína, že podpísaním Parížskej dohody sa EÚ zaviazala k dosiahnutiu cieľa globálnej klimatickej neutrality do roku 2050, ktorý je teraz zakotvený v európskom právnom predpise v oblasti klímy; víta bezprecedentné ambície v oblasti životného prostredia a záväzok Európskej komisie prejsť na udržateľnejšiu spoločnosť a udržateľnejšie hospodárstvo a považuje balík „Fit for 55“ za dôkaz sily tohto záväzku; zdôrazňuje, že ciele znižovania emisií musia sprevádzať ciele v oblasti energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov, prehodnotenie využívania pôdy (s cieľom jednoznačne zvýšiť prirodzenú sekvestráciu uhlíka), ako aj ďalšie ciele Európskej zelenej dohody, aby sa zabezpečila spravodlivá a trvalá transformácia; |
| --- | --- |

1.

pripomína, že podpísaním Parížskej dohody sa EÚ zaviazala k dosiahnutiu cieľa globálnej klimatickej neutrality do roku 2050, ktorý je teraz zakotvený v európskom právnom predpise v oblasti klímy; víta bezprecedentné ambície v oblasti životného prostredia a záväzok Európskej komisie prejsť na udržateľnejšiu spoločnosť a udržateľnejšie hospodárstvo a považuje balík „Fit for 55“ za dôkaz sily tohto záväzku; zdôrazňuje, že ciele znižovania emisií musia sprevádzať ciele v oblasti energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov, prehodnotenie využívania pôdy (s cieľom jednoznačne zvýšiť prirodzenú sekvestráciu uhlíka), ako aj ďalšie ciele Európskej zelenej dohody, aby sa zabezpečila spravodlivá a trvalá transformácia;

| 2. | zdôrazňuje, že značná, ale postupne zavádzaná cena uhlíka by mala podnikom vyslať potrebný signál a stimulovať prechod nákladovo najefektívnejším spôsobom, a poukazuje na to, že je potrebná účinná interakcia medzi revidovaným EU ETS a plánovaným mechanizmom kompenzácie uhlíka na hraniciach (CBAM) v kombinácii s ďalšími podpornými opatreniami EÚ na zabezpečenie klimaticky neutrálneho a konkurencieschopného hospodárstva v regiónoch EÚ, najmä v regiónoch s udržateľnou transformáciou ich energeticky náročných priemyselných odvetví; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že značná, ale postupne zavádzaná cena uhlíka by mala podnikom vyslať potrebný signál a stimulovať prechod nákladovo najefektívnejším spôsobom, a poukazuje na to, že je potrebná účinná interakcia medzi revidovaným EU ETS a plánovaným mechanizmom kompenzácie uhlíka na hraniciach (CBAM) v kombinácii s ďalšími podpornými opatreniami EÚ na zabezpečenie klimaticky neutrálneho a konkurencieschopného hospodárstva v regiónoch EÚ, najmä v regiónoch s udržateľnou transformáciou ich energeticky náročných priemyselných odvetví;

| 3. | uznáva, že tieto nerovnosti sa môžu ešte zvýrazniť vzhľadom na pretrvávajúci prudký nárast cien energie a geopolitickú nestabilitu, ktorá sa zhoršila v dôsledku vojny na Ukrajine. Víta návrhy Komisie na riešenie týchto rizík, ako sa uvádza v oznámení REPowerEU, no zdôrazňuje, že niektoré nástroje, ako napríklad zvýšené zdaňovanie neočakávaných ziskov, nemusia postačovať na poskytnutie spoľahlivej podpory, a preto vyzýva na hľadanie dlhodobejších riešení; |
| --- | --- |

3.

uznáva, že tieto nerovnosti sa môžu ešte zvýrazniť vzhľadom na pretrvávajúci prudký nárast cien energie a geopolitickú nestabilitu, ktorá sa zhoršila v dôsledku vojny na Ukrajine. Víta návrhy Komisie na riešenie týchto rizík, ako sa uvádza v oznámení REPowerEU, no zdôrazňuje, že niektoré nástroje, ako napríklad zvýšené zdaňovanie neočakávaných ziskov, nemusia postačovať na poskytnutie spoľahlivej podpory, a preto vyzýva na hľadanie dlhodobejších riešení;

| 4. | uznáva, že ekologické krízy prehlbujú nerovnosti, rovnako ako nerovnosti zvyšujú škody na životnom prostredí. Politiky na zníženie emisií skleníkových plynov preto musia obnoviť spravodlivosť v rámci našich spoločností a území; |
| --- | --- |

4.

uznáva, že ekologické krízy prehlbujú nerovnosti, rovnako ako nerovnosti zvyšujú škody na životnom prostredí. Politiky na zníženie emisií skleníkových plynov preto musia obnoviť spravodlivosť v rámci našich spoločností a území;

| 5. | podporuje zásadu, že všetky sektory hospodárstva musia prispievať k prechodu na klimatickú neutralitu a k znižovaniu emisií a systém EU ETS by k tomu mohol výrazne prispieť, pokiaľ by sa zásada „znečisťovateľ platí“ rozšírila na celý sektor, na ktorý sa vzťahuje; poukazuje na to, že štvrtina emisií CO2 v EÚ pochádza z mobility, zatiaľ čo sektor budov predstavuje 40 % spotreby energie v Európe; poukazuje však na to, že zavádzanie stanovovania cien uhlíka v týchto sektoroch je chúlostivá záležitosť a nemalo by viesť k zaťaženiu najzraniteľnejších domácností, mikropodnikov a malých podnikov a účastníkov cestnej premávky, a to aj vo vidieckych a odľahlých oblastiach; |
| --- | --- |

5.

podporuje zásadu, že všetky sektory hospodárstva musia prispievať k prechodu na klimatickú neutralitu a k znižovaniu emisií a systém EU ETS by k tomu mohol výrazne prispieť, pokiaľ by sa zásada „znečisťovateľ platí“ rozšírila na celý sektor, na ktorý sa vzťahuje; poukazuje na to, že štvrtina emisií CO2

| 6. | trvá na tom, aby sa do zavádzania, posudzovania a preskúmania nového systému ETS v oblasti dopravy a budov (ETS II) zapojili aj miestne a regionálne samosprávy, keďže ide o úroveň verejnej správy so silnými právomocami v obidvoch dotknutých sektoroch. Podčiarkuje, že emisie skleníkových plynov z odvetvia dopravy v EÚ sa od roku 2013 neustále zvyšovali, zatiaľ čo dekarbonizácia odvetvia budov zostáva hlavným spôsobom znižovania emisií. Zdôrazňuje, že ak sa spoluzákonodarcovia rozhodnú nepokračovať v uplatňovaní ETS II, ako sa predpokladá v návrhu Komisie, súčasný ETS by sa mal ďalej posilniť tak, aby sa zaoberal cestnou dopravou a budovami; |
| --- | --- |

6.

trvá na tom, aby sa do zavádzania, posudzovania a preskúmania nového systému ETS v oblasti dopravy a budov (ETS II) zapojili aj miestne a regionálne samosprávy, keďže ide o úroveň verejnej správy so silnými právomocami v obidvoch dotknutých sektoroch. Podčiarkuje, že emisie skleníkových plynov z odvetvia dopravy v EÚ sa od roku 2013 neustále zvyšovali, zatiaľ čo dekarbonizácia odvetvia budov zostáva hlavným spôsobom znižovania emisií. Zdôrazňuje, že ak sa spoluzákonodarcovia rozhodnú nepokračovať v uplatňovaní ETS II, ako sa predpokladá v návrhu Komisie, súčasný ETS by sa mal ďalej posilniť tak, aby sa zaoberal cestnou dopravou a budovami;

| 7. | plne uznáva potrebu nástrojov stanovovania cien uhlíka pri podpore posilnených ambícií EÚ v oblasti klímy, ale je veľmi znepokojený ich potenciálnymi distribučnými účinkami a zdôrazňuje, že by sa mali zohľadniť všetky rozmery udržateľného rozvoja – hospodárska, environmentálna, sociálna a kultúrna udržateľnosť. V tejto súvislosti vyzýva na dodržanie aspoň týchto troch zásad:






  — | solidarita a spravodlivosť medzi členskými štátmi pri zavádzaní systému; stanovovaním cien uhlíka by sa mali riešiť rozdiely medzi štátmi z hľadiska závažnosti výzvy pre miestne a regionálne hospodárstva; |
| --- | --- | --- |

7.

plne uznáva potrebu nástrojov stanovovania cien uhlíka pri podpore posilnených ambícií EÚ v oblasti klímy, ale je veľmi znepokojený

—

solidarita a spravodlivosť medzi členskými štátmi pri zavádzaní systému; stanovovaním cien uhlíka by sa mali riešiť rozdiely medzi štátmi z hľadiska závažnosti výzvy pre miestne a regionálne hospodárstva;

solidarita a spravodlivosť medzi členskými štátmi pri zavádzaní systému

| — | solidarita a spravodlivosť medzi členskými štátmi; mal by sa riešiť vplyv nástrojov stanovovania cien uhlíka na zraniteľné skupiny v spoločnosti a domácnosti s nižšími príjmami, a to nielen z hľadiska finančnej dostupnosti, ale rovnako aj z hľadiska prístupu k výrobkom a službám na plnenie ich potrieb (energia, chladenie a vykurovanie, doprava a mobilita atď.); |
| --- | --- |

—

solidarita a spravodlivosť medzi členskými štátmi; mal by sa riešiť vplyv nástrojov stanovovania cien uhlíka na zraniteľné skupiny v spoločnosti a domácnosti s nižšími príjmami, a to nielen z hľadiska finančnej dostupnosti, ale rovnako aj z hľadiska prístupu k výrobkom a službám na plnenie ich potrieb (energia, chladenie a vykurovanie, doprava a mobilita atď.);

solidarita a spravodlivosť medzi členskými štátmi

| — | riešenie územného vplyvu takýchto politík, a to nielen na odľahlé a okrajové oblasti, ale celkovo na oblasti v EÚ, ktoré už prechádzajú hlbokou transformáciou, pokiaľ ide o ich sociálny a hospodársky rozvoj (zaostávajúce oblasti, priemyselné oblasti prechádzajúce nevyhnutným procesom transformácie), ako aj na vidiecke oblasti; |
| --- | --- |

—

riešenie územného vplyvu takýchto politík, a to nielen na odľahlé a okrajové oblasti, ale celkovo na oblasti v EÚ, ktoré už prechádzajú hlbokou transformáciou, pokiaľ ide o ich sociálny a hospodársky rozvoj (zaostávajúce oblasti, priemyselné oblasti prechádzajúce nevyhnutným procesom transformácie), ako aj na vidiecke oblasti;

riešenie územného vplyvu takýchto politík

| 8. | víta ohlásenie Sociálno-klimatického fondu zameraného na vyvažovanie negatívnych účinkov na najzraniteľnejšie domácnosti, mikropodniky a malé podniky a užívateľov cestnej premávky a zabezpečenie sociálne udržateľného rozvoja; zdôrazňuje, že financovanie, s ktorým sa v súčasnosti v rámci revízie súčasného systému ETS počíta, je nedostatočné na zabezpečenie skutočne spravodlivej transformácie, a podčiarkuje, že by sa mali zvážiť aj iné príjmy do Sociálno-klimatického fondu okrem príjmov so systému ETS II; navrhuje, aby sa so združovaním príjmov do Sociálno-klimatického fondu začalo skôr ako so zavádzaním systému ETS II; |
| --- | --- |

8.

víta ohlásenie Sociálno-klimatického fondu zameraného na vyvažovanie negatívnych účinkov na najzraniteľnejšie domácnosti, mikropodniky a malé podniky a užívateľov cestnej premávky a zabezpečenie sociálne udržateľného rozvoja; zdôrazňuje, že financovanie, s ktorým sa v súčasnosti v rámci revízie súčasného systému ETS počíta, je nedostatočné na zabezpečenie skutočne spravodlivej transformácie, a podčiarkuje, že by sa mali zvážiť aj iné príjmy do Sociálno-klimatického fondu okrem príjmov so systému ETS II; navrhuje, aby sa so združovaním príjmov do Sociálno-klimatického fondu začalo skôr ako so zavádzaním systému ETS II;

| 9. | zdôrazňuje, že je dôležité presné vyhodnotenie distribučných vplyvov mechanizmu, fungovania, riadenia a opatrení Sociálno-klimatického fondu, ktoré sa zameria na dôsledky a prínosy pre najzraniteľnejších občanov na miestnej a regionálnej úrovni a umožní lepšiu identifikáciu hospodársky najslabších domácností s cieľom presne nasmerovať dočasnú cielenú podporu príjmu k tým, ktorí ju najviac potrebujú. V tejto súvislosti by sa opatrenia v rámci jednotlivých sociálnych klimatických plánov a vyčlenenie prostriedkov zo samotného fondu mali zamerať na urýchlenie ekologickej transformácie, nie však na úkor sociálnej a územnej súdržnosti ani na úkor ochrany najzraniteľnejších občanov; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že je dôležité presné vyhodnotenie distribučných vplyvov mechanizmu, fungovania, riadenia a opatrení Sociálno-klimatického fondu, ktoré sa zameria na dôsledky a prínosy pre najzraniteľnejších občanov na miestnej a regionálnej úrovni a umožní lepšiu identifikáciu hospodársky najslabších domácností s cieľom presne nasmerovať dočasnú cielenú podporu príjmu k tým, ktorí ju najviac potrebujú. V tejto súvislosti by sa opatrenia v rámci jednotlivých sociálnych klimatických plánov a vyčlenenie prostriedkov zo samotného fondu mali zamerať na urýchlenie ekologickej transformácie, nie však na úkor sociálnej a územnej súdržnosti ani na úkor ochrany najzraniteľnejších občanov;

| 10. | zdôrazňuje skutočnosť, že na podporu udržateľného rozvoja by sa mal využiť modernizačný fond, pričom by sa za prioritu pri využívaní tohto fondu malo stanoviť úsilie o posilnenie životaschopnosti zraniteľných skupín a území; opakovane zdôrazňuje, že prístup k modernizačnému fondu by sa mal s ohľadom na obrovskú hospodársku, sociálnu a geografickú rozmanitosť EÚ umožniť aj regiónom na úrovni NUTS 3 v členských štátoch, v ktorých existujú väčšie vnútorné rozdiely; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje skutočnosť, že na podporu udržateľného rozvoja by sa mal využiť modernizačný fond, pričom by sa za prioritu pri využívaní tohto fondu malo stanoviť úsilie o posilnenie životaschopnosti zraniteľných skupín a území; opakovane zdôrazňuje, že prístup k modernizačnému fondu by sa mal s ohľadom na obrovskú hospodársku, sociálnu a geografickú rozmanitosť EÚ umožniť aj regiónom na úrovni NUTS 3 v členských štátoch, v ktorých existujú väčšie vnútorné rozdiely;

| 11. | vyzýva, aby boli do procesu rozdeľovania príjmov zo systému ETS zahrnuté miestne a regionálne samosprávy; miestne a regionálne samosprávy zohrávajú pri vykonávaní politík v oblasti zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu veľmi dôležitú úlohu; európske regióny a mestá sú veľkými inovátormi a priekopníkmi spoločenských zmien, a preto by sa im malo umožniť významnejšie prispievať k ekologickej transformácii; zdôrazňuje túto skutočnosť najmä v súvislosti s novým systémom ETS II; |
| --- | --- |

11.

vyzýva, aby boli do procesu rozdeľovania príjmov zo systému ETS zahrnuté miestne a regionálne samosprávy; miestne a regionálne samosprávy zohrávajú pri vykonávaní politík v oblasti zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu veľmi dôležitú úlohu; európske regióny a mestá sú veľkými inovátormi a priekopníkmi spoločenských zmien, a preto by sa im malo umožniť významnejšie prispievať k ekologickej transformácii; zdôrazňuje túto skutočnosť najmä v súvislosti s novým systémom ETS II;

| 12. | víta zavedenie trhovej stabilizačnej rezervy ako spôsobu riešenia nadbytku a nedostatku kvót a takisto ako presunutia ťažiska financovania na začiatočnú fázu s cieľom zmierniť vplyvy zavedenia nového systému EÚ ETS II na ceny a likviditu; opakuje však, že túto rezervu by mal sprevádzať ďalší doplňujúci mechanizmus na trvalé zrušenie kvót s cieľom dospieť k minimálnej cene, ktorá bude v súlade s cieľmi EÚ v oblasti klímy do roku 2030 a do roku 2050; |
| --- | --- |

12.

víta zavedenie trhovej stabilizačnej rezervy ako spôsobu riešenia nadbytku a nedostatku kvót a takisto ako presunutia ťažiska financovania na začiatočnú fázu s cieľom zmierniť vplyvy zavedenia nového systému EÚ ETS II na ceny a likviditu; opakuje však, že túto rezervu by mal sprevádzať ďalší doplňujúci mechanizmus na trvalé zrušenie kvót s cieľom dospieť k minimálnej cene, ktorá bude v súlade s cieľmi EÚ v oblasti klímy do roku 2030 a do roku 2050;

| 13. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že návrh Komisie nezohľadňuje skutočné riziko úniku uhlíka v medzinárodnej námornej doprave do susedných prístavov tretích krajín v blízkosti európskych prístavov. Tento únik bude mať škodlivé dôsledky pre činnosť prístavov a následne aj pre súvisiace logistické reťazce členských štátov vrátane straty pracovných miest, narušenia trhu a voľnej hospodárskej súťaže, straty prepojenosti európskych prístavov a konkurencieschopnosti nášho priemyslu vo všeobecnosti. Táto situácia by ovplyvnila aj zásadu európskej strategickej autonómie a bezpečnosť a kontrolu logistického reťazca a dodávky tovaru z/do EÚ, keďže by to podporilo prekládku tovaru v prístavoch tretích krajín s logistickými a hospodárskymi prioritami a záujmami, ktoré nemusia byť nevyhnutne v súlade s prioritami a záujmami EÚ; |
| --- | --- |

13.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že návrh Komisie nezohľadňuje skutočné riziko úniku uhlíka v medzinárodnej námornej doprave do susedných prístavov tretích krajín v blízkosti európskych prístavov. Tento únik bude mať škodlivé dôsledky pre činnosť prístavov a následne aj pre súvisiace logistické reťazce členských štátov vrátane straty pracovných miest, narušenia trhu a voľnej hospodárskej súťaže, straty prepojenosti európskych prístavov a konkurencieschopnosti nášho priemyslu vo všeobecnosti. Táto situácia by ovplyvnila aj zásadu európskej strategickej autonómie a bezpečnosť a kontrolu logistického reťazca a dodávky tovaru z/do EÚ, keďže by to podporilo prekládku tovaru v prístavoch tretích krajín s logistickými a hospodárskymi prioritami a záujmami, ktoré nemusia byť nevyhnutne v súlade s prioritami a záujmami EÚ;

| 14. | víta návrh na vytvorenie mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach (CBAM) s cieľom stimulovať opatrenia v oblasti klímy na celosvetovej úrovni; naliehavo vyzýva, aby sa zabezpečilo, že tento mechanizmus bude súčasťou širšej priemyselnej stratégie EÚ a bude podporovať klimaticky neutrálne investície, vytvorenie podporného právneho rámca EÚ a vedúcich trhov pre klimaticky neutrálne produkty vrátane možných zmlúv o ochrane klímy (Carbon Contracts for Difference) pre dekarbonizáciu dotknutých odvetví a že sa čo najskôr zavedú nové postupy; bezodplatné prideľovanie kvót v rámci systému ETS (19) by sa preto v sektoroch, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, malo postupne zrušiť a nahradiť aukciami na všetky emisné kvóty, čím sa zaistí zlučiteľnosť s WTO; |
| --- | --- |

14.

víta návrh na vytvorenie mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach (CBAM) s cieľom stimulovať opatrenia v oblasti klímy na celosvetovej úrovni; naliehavo vyzýva, aby sa zabezpečilo, že tento mechanizmus bude súčasťou širšej priemyselnej stratégie EÚ a bude podporovať klimaticky neutrálne investície, vytvorenie podporného právneho rámca EÚ a vedúcich trhov pre klimaticky neutrálne produkty vrátane možných zmlúv o ochrane klímy (Carbon Contracts for Difference) pre dekarbonizáciu dotknutých odvetví a že sa čo najskôr zavedú nové postupy; bezodplatné prideľovanie kvót v rámci systému ETS (19

| 15. | zdôrazňuje osobitný význam posilneného inovačného fondu, ktorý podporuje nevyhnutnú, klimaticky neutrálnu transformáciu energeticky náročných priemyselných odvetví, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS a CBAM, v regiónoch EÚ prostredníctvom podpory vývoja inovatívnych, klimaticky neutrálnych výrobkov, ako je „ekologická“ oceľ; poukazuje na to, že hlavnými prekážkami dekarbonizácie nie je len nedostatok technologických inovácií, a preto navrhuje rozšírenie rozsahu pôsobnosti na opatrenia s vysokým potenciálom znižovania emisií v netechnologických oblastiach, ako sú kreatívne a inovačné metódy spolupráce, odborná príprava a obehovosť, ktoré sú znevýhodnené stimulmi ETS zameranými na priemyselnú produkciu; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje osobitný význam posilneného inovačného fondu, ktorý podporuje nevyhnutnú, klimaticky neutrálnu transformáciu energeticky náročných priemyselných odvetví, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS a CBAM, v regiónoch EÚ prostredníctvom podpory vývoja inovatívnych, klimaticky neutrálnych výrobkov, ako je „ekologická“ oceľ; poukazuje na to, že hlavnými prekážkami dekarbonizácie nie je len nedostatok technologických inovácií, a preto navrhuje rozšírenie rozsahu pôsobnosti na opatrenia s vysokým potenciálom znižovania emisií v netechnologických oblastiach, ako sú kreatívne a inovačné metódy spolupráce, odborná príprava a obehovosť, ktoré sú znevýhodnené stimulmi ETS zameranými na priemyselnú produkciu;

| 16. | konštatuje, že by sa tiež mali zlepšiť regulačné a kontrolné mechanizmy, aby sa zabránilo špekulatívnym pohybom cien CO2, ktoré môžu mať výrazný vplyv na ceny energie, ako aj na samotné dotknuté odvetvia; |
| --- | --- |

16.

konštatuje, že by sa tiež mali zlepšiť regulačné a kontrolné mechanizmy, aby sa zabránilo špekulatívnym pohybom cien CO2

| 17. | víta skutočnosť, že príjmy získavané z reformovaného systému ETS sa nasmerujú na financovanie opatrení v oblasti klimatickej neutrality (napr. na zvýšenie financovania inovačného fondu, modernizačného fondu, Sociálno-klimatického fondu a na urýchlenie využívania energie z obnoviteľných zdrojov, energetickej efektívnosti a obehovosti) a nebudú sa používať v rámci všeobecného rozpočtu EÚ ako celku; trvá na tom, aby sa rovnaký prístup uplatnil aj vo vzťahu k príjmom z mechanizmu CBAM; |
| --- | --- |

17.

víta skutočnosť, že príjmy získavané z reformovaného systému ETS sa nasmerujú na financovanie opatrení v oblasti klimatickej neutrality (napr. na zvýšenie financovania inovačného fondu, modernizačného fondu, Sociálno-klimatického fondu a na urýchlenie využívania energie z obnoviteľných zdrojov, energetickej efektívnosti a obehovosti) a nebudú sa používať v rámci všeobecného rozpočtu EÚ ako celku; trvá na tom, aby sa rovnaký prístup uplatnil aj vo vzťahu k príjmom z mechanizmu CBAM;

| 18. | sa domnieva, že ak má mechanizmus CBAM zvládnuť technologické, regulačné a trhové zmeny, musí byť dynamický a treba pravidelne posudzovať jeho rozsah z hľadiska sektorov a pokrytia emisií s ohľadom na miestny a regionálny vplyv tohto mechanizmu. |
| --- | --- |

18.

sa domnieva, že ak má mechanizmus CBAM zvládnuť technologické, regulačné a trhové zmeny, musí byť dynamický a treba pravidelne posudzovať jeho rozsah z hľadiska sektorov a pokrytia emisií s ohľadom na miestny a regionálny vplyv tohto mechanizmu.

| 19. | konštatuje, že by sa tiež mali zlepšiť regulačné a kontrolné mechanizmy, aby sa zabránilo špekulatívnym pohybom cien CO2, ktoré môžu mať výrazný vplyv na ceny energie, ako aj na samotné dotknuté odvetvia; |
| --- | --- |

19.

konštatuje, že by sa tiež mali zlepšiť regulačné a kontrolné mechanizmy, aby sa zabránilo špekulatívnym pohybom cien CO2

| 20. | s potešením víta, že Komisia do návrhu nového systému ETS a návrhu nariadenia, ktorým sa zriaďuje CBAM, doplnila tabuľky subsidiarity (20). Odôvodnenie, ktoré sa tu uvádza v súvislosti s európskou pridanou hodnotou návrhov a so zavedením opatrení vyplývajúcich z právomocí EÚ v oblasti zmeny klímy, ako sa vymedzuje v článkoch 191 až 193 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), sa zhoduje s vlastným posúdením VR, ktoré sa týka úplnej zlučiteľnosti návrhov so zásadou subsidiarity. |
| --- | --- |

20.

s potešením víta, že Komisia do návrhu nového systému ETS a návrhu nariadenia, ktorým sa zriaďuje CBAM, doplnila tabuľky subsidiarity (20

V Bruseli 28. apríla 2022

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

2

(3)  Smernica Rady 96/61/ES z 24. septembra 1996 o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (Ú. v. ES L 257, 10.10.1996, s. 26).

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).

4

(5)  Smernica Rady 96/61/ES z 24. septembra 1996 o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (Ú. v. ES L 257, 10.10.1996, s. 26).

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).

6

(7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého a o zmene a doplnení smernice Rady 85/337/EHS, smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES a nariadenia (ES) č. 1013/2006 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 114).

7

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého a o zmene a doplnení smernice Rady 85/337/EHS, smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES a nariadenia (ES) č. 1013/2006 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 114).

8

(9)  [Doplniť odkaz na nariadenie o FuelEU Maritime].

9

(10)  [Doplniť odkaz na nariadenie o FuelEU Maritime].

10

(11)  COM(2020) 562 final

11

(12)  COM(2020) 562 final

12

(13)  Údaje z roku 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

13

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1– 56 ).

14

(15)  [Doplniť odkaz na nariadenie, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond].

15

(16)  Údaje z roku 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

16

(17)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1– 56 ).

17

(18)  [Doplniť odkaz na nariadenie, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond].

18

(19)  V rámci systému obchodovania s emisiami EÚ sú podniky povinné získavať emisné kvóty na pokrytie svojich emisií CO2. Bezodplatné prideľovanie kvót je stanovené ako dočasný spôsob prideľovania týchto kvót na rozdiel od štandardného spôsobu (aukcií). Kvóty prideľované bezodplatne však stále predstavujú viac ako 40 % z celkového počtu dostupných kvót.

19

2

(20)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/swd/2021/0552/COM_SWD(2021)0552_EN.pdf.

20

---

| 5.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 301/139 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 301/139

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Zmena smernice o energetickej efektívnosti v záujme dosiahnutia nových cieľov v oblasti klímy do roku 2030

(2022/C 301/15)

| Spravodajca: | Rafał Kazimierz TRZASKOWSKI (PL/EĽS), primátor hlavného mesta Varšavy |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty: | Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej efektívnosti (prepracované znenie)
  COM(2021) 558 – 2021/0203 (COD)
  SEC(2021) 558 – 2021/0203 (COD)
  SWD(2021) 623 – 2021/0203 (COD)
  SWD(2021) 624 – 2021/0203 (COD)
  SWD(2021) 625 – 2021/0203 (COD)
  SWD(2021) 626 – 2021/0203 (COD)
  SWD(2021) 627 – 2021/0203 (COD) |

Spravodajca:

Rafał Kazimierz TRZASKOWSKI (PL/EĽS), primátor hlavného mesta Varšavy

Referenčné dokumenty:

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej efektívnosti (prepracované znenie)

COM(2021) 558 – 2021/0203 (COD)

SEC(2021) 558 – 2021/0203 (COD)

SWD(2021) 623 – 2021/0203 (COD)

SWD(2021) 624 – 2021/0203 (COD)

SWD(2021) 625 – 2021/0203 (COD)

SWD(2021) 626 – 2021/0203 (COD)

SWD(2021) 627 – 2021/0203 (COD)

I.   NÁVRHY ZMIEN

Pozmeňovací návrh 1

Odôvodnenie 16

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Ústredným prvkom Európskej zelenej dohody je spravodlivý prechod na klimatickú neutralitu v Únii do roku 2050. Energetická chudoba je kľúčový pojem konsolidovaný v legislatívnom balíku opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov, ktorý má uľahčiť spravodlivú transformáciu energetiky. Komisia podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 a smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 (1) poskytla orientačné usmernenie k primeraným ukazovateľom na meranie energetickej chudoby a vymedzenie toho, čo predstavuje „významný počet domácností v energetickej chudobe“ (2). V smerniciach Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 a 2009/73/ES (3) sa členským štátom ukladá povinnosť prijať primerané opatrenia v snahe riešiť energetickú chudobu vždy, keď sa zistí,
  a to vrátane opatrení
  na riešenie širšieho kontextu chudoby. | Ústredným prvkom Európskej zelenej dohody je spravodlivý prechod na klimatickú neutralitu v Únii do roku 2050. Energetická chudoba je kľúčový pojem konsolidovaný v legislatívnom balíku opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov, ktorý má uľahčiť spravodlivú transformáciu energetiky. Komisia podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 a smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 (4) poskytla orientačné usmernenie k primeraným ukazovateľom na meranie energetickej chudoby a vymedzenie toho, čo predstavuje „významný počet domácností v energetickej chudobe (5)“. V smerniciach Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 a 2009/73/ES (6) sa členským štátom ukladá povinnosť prijať primerané opatrenia v snahe riešiť energetickú chudobu vždy, keď sa zistí,
  či už sa týka zraniteľných domácností, zraniteľných podnikov najmä mikropodnikov a malých podnikov alebo zraniteľných užívateľov dopravy. Takisto by sa mali zahrnúť opatrenia
  na riešenie širšieho kontextu chudoby. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Ústredným prvkom Európskej zelenej dohody je spravodlivý prechod na klimatickú neutralitu v Únii do roku 2050. Energetická chudoba je kľúčový pojem konsolidovaný v legislatívnom balíku opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov, ktorý má uľahčiť spravodlivú transformáciu energetiky. Komisia podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 a smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 (1) poskytla orientačné usmernenie k primeraným ukazovateľom na meranie energetickej chudoby a vymedzenie toho, čo predstavuje „významný počet domácností v energetickej chudobe“ (2). V smerniciach Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 a 2009/73/ES (3) sa členským štátom ukladá povinnosť prijať primerané opatrenia v snahe riešiť energetickú chudobu vždy, keď sa zistí,
  a to vrátane opatrení
  na riešenie širšieho kontextu chudoby.

Ústredným prvkom Európskej zelenej dohody je spravodlivý prechod na klimatickú neutralitu v Únii do roku 2050. Energetická chudoba je kľúčový pojem konsolidovaný v legislatívnom balíku opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov, ktorý má uľahčiť spravodlivú transformáciu energetiky. Komisia podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 a smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 (4) poskytla orientačné usmernenie k primeraným ukazovateľom na meranie energetickej chudoby a vymedzenie toho, čo predstavuje „významný počet domácností v energetickej chudobe (5)“. V smerniciach Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 a 2009/73/ES (6) sa členským štátom ukladá povinnosť prijať primerané opatrenia v snahe riešiť energetickú chudobu vždy, keď sa zistí,
  či už sa týka zraniteľných domácností, zraniteľných podnikov najmä mikropodnikov a malých podnikov alebo zraniteľných užívateľov dopravy. Takisto by sa mali zahrnúť opatrenia
  na riešenie širšieho kontextu chudoby.

Pozmeňovací návrh 2

Odôvodnenie 17

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Výhody z uplatňovania zásady prvoradosti energetickej efektívnosti by mali plynúť domácnostiam s nízkymi a stredne vysokými príjmami, zraniteľným odberateľom vrátane konečných spotrebiteľov, ľuďom, ktorí čelia energetickej chudobe alebo riziku, že do nej upadnú, a ľuďom žijúcim v sociálnych bytoch. Opatrenia zamerané na energetickú efektívnosť by sa mali vykonávať prioritne v snahe zlepšiť situáciu týchto jednotlivcov a domácností alebo v snahe zmierniť energetickú chudobu. Celostný prístup v tvorbe politiky a pri vykonávaní politík a opatrení si vyžaduje, aby členské štáty zabezpečili, aby iné politiky a opatrenia nemali nepriaznivý účinok na týchto jednotlivcov a domácnosti. | Výhody z uplatňovania zásady prvoradosti energetickej efektívnosti by mali plynúť domácnostiam s nízkymi a stredne vysokými príjmami,
  mikropodnikom a malým podnikom
  zraniteľným odberateľom vrátane konečných spotrebiteľov, ľuďom, ktorí čelia energetickej chudobe a chudobe z 
  hľadiska mobility
  alebo riziku, že do nej upadnú, a ľuďom žijúcim v sociálnych bytoch. Opatrenia zamerané na energetickú efektívnosť by sa mali vykonávať prioritne v snahe zlepšiť situáciu týchto jednotlivcov a domácností alebo v snahe zmierniť energetickú chudobu. Celostný prístup v tvorbe politiky a pri vykonávaní politík a opatrení si vyžaduje, aby členské štáty zabezpečili, aby iné politiky a opatrenia nemali
  žiaden priamy alebo nepriamy
  nepriaznivý účinok na týchto jednotlivcov a domácnosti. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Výhody z uplatňovania zásady prvoradosti energetickej efektívnosti by mali plynúť domácnostiam s nízkymi a stredne vysokými príjmami, zraniteľným odberateľom vrátane konečných spotrebiteľov, ľuďom, ktorí čelia energetickej chudobe alebo riziku, že do nej upadnú, a ľuďom žijúcim v sociálnych bytoch. Opatrenia zamerané na energetickú efektívnosť by sa mali vykonávať prioritne v snahe zlepšiť situáciu týchto jednotlivcov a domácností alebo v snahe zmierniť energetickú chudobu. Celostný prístup v tvorbe politiky a pri vykonávaní politík a opatrení si vyžaduje, aby členské štáty zabezpečili, aby iné politiky a opatrenia nemali nepriaznivý účinok na týchto jednotlivcov a domácnosti.

Výhody z uplatňovania zásady prvoradosti energetickej efektívnosti by mali plynúť domácnostiam s nízkymi a stredne vysokými príjmami,
  mikropodnikom a malým podnikom
  zraniteľným odberateľom vrátane konečných spotrebiteľov, ľuďom, ktorí čelia energetickej chudobe a chudobe z 
  hľadiska mobility
  alebo riziku, že do nej upadnú, a ľuďom žijúcim v sociálnych bytoch. Opatrenia zamerané na energetickú efektívnosť by sa mali vykonávať prioritne v snahe zlepšiť situáciu týchto jednotlivcov a domácností alebo v snahe zmierniť energetickú chudobu. Celostný prístup v tvorbe politiky a pri vykonávaní politík a opatrení si vyžaduje, aby členské štáty zabezpečili, aby iné politiky a opatrenia nemali
  žiaden priamy alebo nepriamy
  nepriaznivý účinok na týchto jednotlivcov a domácnosti.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 3

Odôvodnenie 25

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Bolo by vhodnejšie, ak by sa cieľ energetickej efektívnosti dosiahol v dôsledku kumulovaného vykonávania špecifických vnútroštátnych a európskych opatrení podporujúcich energetickú efektívnosť v rôznych oblastiach. Členské štáty by mali mať povinnosť stanoviť národné politiky a opatrenia týkajúce sa energetickej efektívnosti. Tieto politiky a opatrenia a individuálne úsilie každého členského štátu spolu s údajmi o dosiahnutom pokroku by mala hodnotiť Komisia s cieľom posúdiť pravdepodobnosť dosiahnutia celkového cieľa Únie a mieru, v akej sú individuálne snahy dostatočné na splnenie spoločného cieľa. | Bolo by vhodnejšie, ak by sa cieľ energetickej efektívnosti dosiahol v dôsledku kumulovaného vykonávania špecifických
  miestnych, regionálnych a
   vnútroštátnych a európskych opatrení podporujúcich energetickú efektívnosť v rôznych oblastiach. Členské štáty by mali mať povinnosť stanoviť národné politiky a opatrenia týkajúce sa energetickej efektívnosti. Tieto politiky a opatrenia a individuálne úsilie každého členského štátu spolu s údajmi o dosiahnutom pokroku by mala hodnotiť Komisia s cieľom posúdiť pravdepodobnosť dosiahnutia celkového cieľa Únie a mieru, v akej sú individuálne snahy dostatočné na splnenie spoločného cieľa. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Bolo by vhodnejšie, ak by sa cieľ energetickej efektívnosti dosiahol v dôsledku kumulovaného vykonávania špecifických vnútroštátnych a európskych opatrení podporujúcich energetickú efektívnosť v rôznych oblastiach. Členské štáty by mali mať povinnosť stanoviť národné politiky a opatrenia týkajúce sa energetickej efektívnosti. Tieto politiky a opatrenia a individuálne úsilie každého členského štátu spolu s údajmi o dosiahnutom pokroku by mala hodnotiť Komisia s cieľom posúdiť pravdepodobnosť dosiahnutia celkového cieľa Únie a mieru, v akej sú individuálne snahy dostatočné na splnenie spoločného cieľa.

Bolo by vhodnejšie, ak by sa cieľ energetickej efektívnosti dosiahol v dôsledku kumulovaného vykonávania špecifických
  miestnych, regionálnych a
   vnútroštátnych a európskych opatrení podporujúcich energetickú efektívnosť v rôznych oblastiach. Členské štáty by mali mať povinnosť stanoviť národné politiky a opatrenia týkajúce sa energetickej efektívnosti. Tieto politiky a opatrenia a individuálne úsilie každého členského štátu spolu s údajmi o dosiahnutom pokroku by mala hodnotiť Komisia s cieľom posúdiť pravdepodobnosť dosiahnutia celkového cieľa Únie a mieru, v akej sú individuálne snahy dostatočné na splnenie spoločného cieľa.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 4

Odôvodnenie 28

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty by sa pri plnení svojej povinnosti mali zamerať na konečnú energetickú spotrebu všetkých verejných služieb a zariadení verejných subjektov. Na určenie rozsahu adresátov by členské štáty mali uplatňovať pojem „verejní obstarávatelia“ vymedzený v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/4 EÚ (7). Povinnosť možno splniť znížením konečnej energetickej spotreby v ktorejkoľvek oblasti verejného sektora vrátane dopravy, verejných budov, zdravotnej starostlivosti, priestorového plánovania, vodného hospodárstva a úpravy odpadových a iných vôd, nakladania s odpadom, centralizovaného zásobovania teplom a chladom, distribúcie energie, dodávok a skladovania, verejného osvetlenia, plánovania infraštruktúry. Na zníženie administratívnej záťaže pre verejné subjekty by členské štáty mali zriadiť digitálne platformy alebo nástroje na zber agregovaných údajov o spotrebe od
  verejných
  subjektov, verejne ich sprístupniť a nahlasovať údaje Komisii. | Členské štáty by sa pri plnení svojej povinnosti mali zamerať na konečnú energetickú spotrebu všetkých verejných služieb a zariadení verejných subjektov. Na určenie rozsahu adresátov by členské štáty mali uplatňovať pojem „verejní obstarávatelia“ vymedzený v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/4 EÚ (8). Povinnosť možno splniť znížením konečnej energetickej spotreby v ktorejkoľvek oblasti verejného sektora vrátane dopravy, verejných budov, zdravotnej starostlivosti, priestorového plánovania, vodného hospodárstva a úpravy odpadových a iných vôd, nakladania s odpadom, centralizovaného zásobovania teplom a chladom, distribúcie energie, dodávok a skladovania, verejného osvetlenia, plánovania infraštruktúry. Na zníženie administratívnej záťaže pre
  miestne a regionálne samosprávy a iné
  verejné subjekty by členské štáty mali zriadiť digitálne platformy alebo nástroje na zber agregovaných údajov o spotrebe od
  všetkých
  verejných subjektov, verejne ich sprístupniť a nahlasovať údaje Komisii.
  Členské štáty budú musieť zabezpečiť, aby miestne a regionálne samosprávy a iné verejné orgány boli dostatočne vybavené na takéto zhromažďovanie údajov. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty by sa pri plnení svojej povinnosti mali zamerať na konečnú energetickú spotrebu všetkých verejných služieb a zariadení verejných subjektov. Na určenie rozsahu adresátov by členské štáty mali uplatňovať pojem „verejní obstarávatelia“ vymedzený v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/4 EÚ (7). Povinnosť možno splniť znížením konečnej energetickej spotreby v ktorejkoľvek oblasti verejného sektora vrátane dopravy, verejných budov, zdravotnej starostlivosti, priestorového plánovania, vodného hospodárstva a úpravy odpadových a iných vôd, nakladania s odpadom, centralizovaného zásobovania teplom a chladom, distribúcie energie, dodávok a skladovania, verejného osvetlenia, plánovania infraštruktúry. Na zníženie administratívnej záťaže pre verejné subjekty by členské štáty mali zriadiť digitálne platformy alebo nástroje na zber agregovaných údajov o spotrebe od
  verejných
  subjektov, verejne ich sprístupniť a nahlasovať údaje Komisii.

Členské štáty by sa pri plnení svojej povinnosti mali zamerať na konečnú energetickú spotrebu všetkých verejných služieb a zariadení verejných subjektov. Na určenie rozsahu adresátov by členské štáty mali uplatňovať pojem „verejní obstarávatelia“ vymedzený v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/4 EÚ (8). Povinnosť možno splniť znížením konečnej energetickej spotreby v ktorejkoľvek oblasti verejného sektora vrátane dopravy, verejných budov, zdravotnej starostlivosti, priestorového plánovania, vodného hospodárstva a úpravy odpadových a iných vôd, nakladania s odpadom, centralizovaného zásobovania teplom a chladom, distribúcie energie, dodávok a skladovania, verejného osvetlenia, plánovania infraštruktúry. Na zníženie administratívnej záťaže pre
  miestne a regionálne samosprávy a iné
  verejné subjekty by členské štáty mali zriadiť digitálne platformy alebo nástroje na zber agregovaných údajov o spotrebe od
  všetkých
  verejných subjektov, verejne ich sprístupniť a nahlasovať údaje Komisii.
  Členské štáty budú musieť zabezpečiť, aby miestne a regionálne samosprávy a iné verejné orgány boli dostatočne vybavené na takéto zhromažďovanie údajov.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 5

Odôvodnenie 29

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty by mali ísť príkladom a zabezpečiť, aby sa všetky zmluvy o energetickej efektívnosti a systémy energetického manažérstva vo verejnom sektore realizovali v súlade s európskymi alebo medzinárodnými normami, alebo aby sa v častiach verejného sektora s intenzívnou energetickou spotrebou vo veľkej miere používali energetické audity. | Členské štáty
  , regióny a miestne samosprávy
  by mali ísť príkladom a zabezpečiť, aby sa všetky zmluvy o energetickej efektívnosti a systémy energetického manažérstva vo verejnom sektore realizovali v súlade s európskymi alebo medzinárodnými normami, alebo aby sa v častiach verejného sektora s intenzívnou energetickou spotrebou vo veľkej miere používali energetické audity.
  Na dosiahnutie tohto cieľa budú musieť členské štáty poskytnúť jasné usmernenia a postupy týkajúce sa používania týchto nástrojov. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty by mali ísť príkladom a zabezpečiť, aby sa všetky zmluvy o energetickej efektívnosti a systémy energetického manažérstva vo verejnom sektore realizovali v súlade s európskymi alebo medzinárodnými normami, alebo aby sa v častiach verejného sektora s intenzívnou energetickou spotrebou vo veľkej miere používali energetické audity.

Členské štáty
  , regióny a miestne samosprávy
  by mali ísť príkladom a zabezpečiť, aby sa všetky zmluvy o energetickej efektívnosti a systémy energetického manažérstva vo verejnom sektore realizovali v súlade s európskymi alebo medzinárodnými normami, alebo aby sa v častiach verejného sektora s intenzívnou energetickou spotrebou vo veľkej miere používali energetické audity.
  Na dosiahnutie tohto cieľa budú musieť členské štáty poskytnúť jasné usmernenia a postupy týkajúce sa používania týchto nástrojov.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 6

Odôvodnenie 30

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Orgánom verejnej moci sa odporúča, aby získavali podporu subjektov, ako sú agentúry pre udržateľnú energiu, prípadne subjektov zriadených na regionálnej alebo miestnej úrovni. Organizačná štruktúra daných agentúr spravidla zodpovedá jednotlivým potrebám orgánov verejnej moci v určitom regióne alebo pôsobiacim v určitej oblasti verejného sektora. V iných ohľadoch môžu potreby lepšie napĺňať alebo účinnejšie pracovať centralizované agentúry, napríklad v menších alebo centralizovaných členských štátoch alebo vzhľadom na komplexné alebo medziregionálne aspekty, ako je centralizované zásobovanie teplom a chladom. Agentúry udržateľnej energetiky môžu slúžiť ako jednotné kontaktné miesto podľa článku 21. Často sú zodpovedné za vypracovanie miestnych alebo regionálnych plánov dekarbonizácie, čo môže zahŕňať aj iné opatrenia na dekarbonizáciu, ako napríklad výmenu kotlov na fosílne palivá, a majú podporovať orgány verejnej moci pri vykonávaní politík súvisiacich s energetikou. Agentúry udržateľnej energetiky alebo iné subjekty podporujúce regionálne a miestne orgány môžu mať jasné kompetencie, ciele a zdroje v oblasti udržateľnej energie. Agentúry udržateľnej energetiky by sa mohli podnecovať, aby zvažovali iniciatívy prijímané v rámci Dohovoru primátorov a starostov, ktorý združuje miestne samosprávy s dobrovoľným záväzkom realizovať ciele Únie v oblasti klímy a energetiky, ako aj iné existujúce iniciatívy na tento účel.
  Plány dekarbonizácie
  by mali byť prepojené s plánmi územného rozvoja a malo by sa v nich zohľadňovať komplexné posúdenie, ktoré majú vykonať členské štáty. | Orgánom verejnej moci sa odporúča, aby získavali podporu subjektov, ako sú agentúry pre udržateľnú energiu, prípadne subjektov zriadených na regionálnej alebo miestnej úrovni. Organizačná štruktúra daných agentúr spravidla zodpovedá jednotlivým potrebám orgánov verejnej moci v určitom regióne alebo pôsobiacim v určitej oblasti verejného sektora. V iných ohľadoch môžu potreby lepšie napĺňať alebo účinnejšie pracovať centralizované agentúry, napríklad v menších alebo centralizovaných členských štátoch alebo vzhľadom na komplexné alebo medziregionálne aspekty, ako je centralizované zásobovanie teplom a chladom. Agentúry udržateľnej energetiky môžu slúžiť ako jednotné kontaktné miesto podľa článku 21. Často sú zodpovedné za vypracovanie miestnych alebo regionálnych plánov dekarbonizácie, čo môže zahŕňať aj iné opatrenia na dekarbonizáciu, ako napríklad výmenu kotlov na fosílne palivá, a majú podporovať orgány verejnej moci pri vykonávaní politík súvisiacich s energetikou. Agentúry udržateľnej energetiky alebo iné subjekty podporujúce regionálne a miestne orgány môžu mať jasné kompetencie, ciele a zdroje v oblasti udržateľnej energie. Agentúry udržateľnej energetiky by sa mohli podnecovať, aby zvažovali iniciatívy prijímané
  miestnymi a regionálnymi samosprávami v ich boji proti zmene klímy, a to buď prostredníctvom plánov, ktoré v tejto oblasti pripravili na základe právneho mandátu, alebo dobrovoľne pri uplatňovaní cieľov
  v rámci Dohovoru primátorov a starostov, ktorý združuje miestne samosprávy s dobrovoľným záväzkom realizovať ciele Únie v oblasti klímy a energetiky, ako aj iné existujúce iniciatívy na tento účel.
  Plány na boj proti zmene klímy
  by mali byť prepojené s plánmi územného rozvoja a malo by sa v nich zohľadňovať komplexné posúdenie, ktoré majú vykonať členské štáty.
  Tieto plány by mali slúžiť ako základ pri plánovaní v oblasti energetiky a klímy na vnútroštátnej úrovni, počnúc pravidelnou revíziou národných energetických a klimatických plánov: nariadenie (EÚ) 2018/1999 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zrevidovať
  . |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Orgánom verejnej moci sa odporúča, aby získavali podporu subjektov, ako sú agentúry pre udržateľnú energiu, prípadne subjektov zriadených na regionálnej alebo miestnej úrovni. Organizačná štruktúra daných agentúr spravidla zodpovedá jednotlivým potrebám orgánov verejnej moci v určitom regióne alebo pôsobiacim v určitej oblasti verejného sektora. V iných ohľadoch môžu potreby lepšie napĺňať alebo účinnejšie pracovať centralizované agentúry, napríklad v menších alebo centralizovaných členských štátoch alebo vzhľadom na komplexné alebo medziregionálne aspekty, ako je centralizované zásobovanie teplom a chladom. Agentúry udržateľnej energetiky môžu slúžiť ako jednotné kontaktné miesto podľa článku 21. Často sú zodpovedné za vypracovanie miestnych alebo regionálnych plánov dekarbonizácie, čo môže zahŕňať aj iné opatrenia na dekarbonizáciu, ako napríklad výmenu kotlov na fosílne palivá, a majú podporovať orgány verejnej moci pri vykonávaní politík súvisiacich s energetikou. Agentúry udržateľnej energetiky alebo iné subjekty podporujúce regionálne a miestne orgány môžu mať jasné kompetencie, ciele a zdroje v oblasti udržateľnej energie. Agentúry udržateľnej energetiky by sa mohli podnecovať, aby zvažovali iniciatívy prijímané v rámci Dohovoru primátorov a starostov, ktorý združuje miestne samosprávy s dobrovoľným záväzkom realizovať ciele Únie v oblasti klímy a energetiky, ako aj iné existujúce iniciatívy na tento účel.
  Plány dekarbonizácie
  by mali byť prepojené s plánmi územného rozvoja a malo by sa v nich zohľadňovať komplexné posúdenie, ktoré majú vykonať členské štáty.

Orgánom verejnej moci sa odporúča, aby získavali podporu subjektov, ako sú agentúry pre udržateľnú energiu, prípadne subjektov zriadených na regionálnej alebo miestnej úrovni. Organizačná štruktúra daných agentúr spravidla zodpovedá jednotlivým potrebám orgánov verejnej moci v určitom regióne alebo pôsobiacim v určitej oblasti verejného sektora. V iných ohľadoch môžu potreby lepšie napĺňať alebo účinnejšie pracovať centralizované agentúry, napríklad v menších alebo centralizovaných členských štátoch alebo vzhľadom na komplexné alebo medziregionálne aspekty, ako je centralizované zásobovanie teplom a chladom. Agentúry udržateľnej energetiky môžu slúžiť ako jednotné kontaktné miesto podľa článku 21. Často sú zodpovedné za vypracovanie miestnych alebo regionálnych plánov dekarbonizácie, čo môže zahŕňať aj iné opatrenia na dekarbonizáciu, ako napríklad výmenu kotlov na fosílne palivá, a majú podporovať orgány verejnej moci pri vykonávaní politík súvisiacich s energetikou. Agentúry udržateľnej energetiky alebo iné subjekty podporujúce regionálne a miestne orgány môžu mať jasné kompetencie, ciele a zdroje v oblasti udržateľnej energie. Agentúry udržateľnej energetiky by sa mohli podnecovať, aby zvažovali iniciatívy prijímané
  miestnymi a regionálnymi samosprávami v ich boji proti zmene klímy, a to buď prostredníctvom plánov, ktoré v tejto oblasti pripravili na základe právneho mandátu, alebo dobrovoľne pri uplatňovaní cieľov
  v rámci Dohovoru primátorov a starostov, ktorý združuje miestne samosprávy s dobrovoľným záväzkom realizovať ciele Únie v oblasti klímy a energetiky, ako aj iné existujúce iniciatívy na tento účel.
  Plány na boj proti zmene klímy
  by mali byť prepojené s plánmi územného rozvoja a malo by sa v nich zohľadňovať komplexné posúdenie, ktoré majú vykonať členské štáty.
  Tieto plány by mali slúžiť ako základ pri plánovaní v oblasti energetiky a klímy na vnútroštátnej úrovni, počnúc pravidelnou revíziou národných energetických a klimatických plánov: nariadenie (EÚ) 2018/1999 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zrevidovať
  .

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 7

Odôvodnenie 31

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty by mali podporovať verejné subjekty pri plánovaní a zavádzaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, a v záujme toho by mali poskytnúť usmernenia podporujúce budovanie kompetencií a príležitosti na vzdelávanie a podnecovať spoluprácu medzi verejnými subjektmi, a to aj medzi agentúrami. Na tento účel by členské štáty mohli vytvoriť národné kompetenčné centrá venujúce sa komplexným otázkam, ako napríklad poradenstvu pre miestne alebo regionálne agentúry o centralizovanom zásobovaní teplom alebo chladom. | Členské štáty by mali podporovať
  miestne a regionálne samosprávy
  a iné verejné subjekty pri plánovaní a zavádzaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, a v záujme toho by mali poskytnúť
  finančnú a technickú podporu a predkladať plány na riešenie nedostatku pracovnej sily a kvalifikovaných odborníkov potrebných vo všetkých fázach ekologickej transformácie vrátane remeselníkov, ako aj vysokokvalifikovaných odborníkov na ekologické technológie, aplikovaných vedcov a inovátorov. Členské štáty by mali podporovať verejné orgány, aby zohľadňovali širšie prínosy nad rámec úspor energie, ako je zdravé vnútorné prostredie s lepšou kvalitou vnútorného ovzdušia a životného prostredia, ako aj zlepšenie kvality života, najmä v školách, jasliach, chránenom bývaní, opatrovateľských zariadeniach a nemocniciach. Členské štáty by mali poskytnúť
  usmernenia podporujúce budovanie kompetencií a príležitosti na vzdelávanie a podnecovať spoluprácu medzi verejnými subjektmi, a to aj medzi agentúrami. Na tento účel by členské štáty mohli vytvoriť národné
  a regionálne
  kompetenčné centrá venujúce sa komplexným otázkam, ako napríklad poradenstvu pre miestne alebo regionálne agentúry o centralizovanom zásobovaní teplom alebo chladom. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty by mali podporovať verejné subjekty pri plánovaní a zavádzaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, a v záujme toho by mali poskytnúť usmernenia podporujúce budovanie kompetencií a príležitosti na vzdelávanie a podnecovať spoluprácu medzi verejnými subjektmi, a to aj medzi agentúrami. Na tento účel by členské štáty mohli vytvoriť národné kompetenčné centrá venujúce sa komplexným otázkam, ako napríklad poradenstvu pre miestne alebo regionálne agentúry o centralizovanom zásobovaní teplom alebo chladom.

Členské štáty by mali podporovať
  miestne a regionálne samosprávy
  a iné verejné subjekty pri plánovaní a zavádzaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, a v záujme toho by mali poskytnúť
  finančnú a technickú podporu a predkladať plány na riešenie nedostatku pracovnej sily a kvalifikovaných odborníkov potrebných vo všetkých fázach ekologickej transformácie vrátane remeselníkov, ako aj vysokokvalifikovaných odborníkov na ekologické technológie, aplikovaných vedcov a inovátorov. Členské štáty by mali podporovať verejné orgány, aby zohľadňovali širšie prínosy nad rámec úspor energie, ako je zdravé vnútorné prostredie s lepšou kvalitou vnútorného ovzdušia a životného prostredia, ako aj zlepšenie kvality života, najmä v školách, jasliach, chránenom bývaní, opatrovateľských zariadeniach a nemocniciach. Členské štáty by mali poskytnúť
  usmernenia podporujúce budovanie kompetencií a príležitosti na vzdelávanie a podnecovať spoluprácu medzi verejnými subjektmi, a to aj medzi agentúrami. Na tento účel by členské štáty mohli vytvoriť národné
  a regionálne
  kompetenčné centrá venujúce sa komplexným otázkam, ako napríklad poradenstvu pre miestne alebo regionálne agentúry o centralizovanom zásobovaní teplom alebo chladom.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 8

Odôvodnenie 32

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Budovy a doprava majú spolu s priemyslom najväčšiu spotrebu energie a sú hlavnými zdrojmi emisií (9). Na budovy pripadá v Únii približne 40 % celkovej spotreby energie a 36 % emisií skleníkových plynov z energetiky (10). Oznámenie Komisie s názvom Vlna obnovy pre Európu (11) je venované problematike dvojakej výzvy energetickej efektívnosti a efektívnosti využívania zdrojov a cenovej dostupnosti v sektore budov a kladie si za cieľ zdvojnásobiť mieru obnovy budov. Je zamerané na budovy vykazujúce najhoršie výsledky, na energetickú chudobu a verejné budovy. Okrem toho sú budovy rozhodujúcim prvkom pri dosahovaní cieľa Únie do roku 2050 dospieť ku klimatickej neutralite. Budovy vo vlastníctve verejných subjektov predstavujú značný podiel z fondu budov a verejnosť ich vníma veľmi intenzívne. Preto je vhodné stanoviť ročnú mieru obnovy budov, ktoré na území členského štátu vlastnia verejné subjekty, s cieľom zlepšiť ich energetickú hospodárnosť. Členským štátom sa adresuje výzva stanoviť vyššiu mieru obnovy budov tam, kde ide o nákladovo efektívne riešenie v rámci obnovy ich fondu budov v súlade s ich dlhodobými stratégiami obnovy budov alebo národnými programami obnovy budov. Touto mierou obnovy by nemali byť dotknuté povinnosti týkajúce sa budov s takmer nulovou spotrebou energie, stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (12). Komisia by počas ďalšieho preskúmania smernice 2010/31/EÚ mala posúdiť pokrok, ktorý členské štáty dosiahli pri obnove budov verejných subjektov. Mala by zvážiť, že predloží legislatívny návrh na revíziu miery obnovy budov, pričom zohľadní pokrok, ktorý členské štáty dosiahli, zásadný hospodársky alebo technický vývoj, alebo v prípade potreby záväzky Únie v oblasti dekarbonizácie a nulového znečisťovania. Povinnosťou obnoviť budovy vo vlastníctve verejných subjektov v tejto smernici sa dopĺňa uvedená smernica, v ktorej sa od členských štátov vyžaduje, aby sa v prípade existujúcich budov, ktoré prechádzajú významnou obnovou, zabezpečilo zlepšenie ich energetickej hospodárnosti tak, aby spĺňali požiadavky na budovy s takmer nulovou spotrebou energie. | Budovy a doprava majú spolu s priemyslom najväčšiu spotrebu energie a sú hlavnými zdrojmi emisií (13). Na budovy pripadá v Únii približne 40 % celkovej spotreby energie a 36 % emisií skleníkových plynov z energetik (14). Oznámenie Komisie s názvom Vlna obnovy pre Európu
   (15) je venované problematike dvojakej výzvy energetickej efektívnosti a efektívnosti využívania zdrojov a cenovej dostupnosti v sektore budov a kladie si za cieľ zdvojnásobiť mieru obnovy budov. Je zamerané na budovy vykazujúce najhoršie výsledky, na energetickú chudobu a verejné budovy. Okrem toho sú budovy rozhodujúcim prvkom pri dosahovaní cieľa Únie do roku 2050 dospieť ku klimatickej neutralite. Budovy vo vlastníctve verejných subjektov predstavujú značný podiel z fondu budov a verejnosť ich vníma veľmi intenzívne. Preto je vhodné stanoviť ročnú mieru obnovy budov, ktoré na území členského štátu vlastnia verejné subjekty, s cieľom zlepšiť ich energetickú hospodárnosť. Členským štátom sa adresuje výzva stanoviť vyššiu mieru obnovy budov tam, kde ide o nákladovo efektívne riešenie v rámci obnovy ich fondu budov v súlade s ich dlhodobými stratégiami obnovy budov alebo národnými programami obnovy budov. Touto mierou obnovy by nemali byť dotknuté povinnosti týkajúce sa budov s takmer nulovou spotrebou energie, stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (16). Komisia by počas ďalšieho preskúmania smernice 2010/31/EÚ mala posúdiť pokrok, ktorý členské štáty dosiahli pri obnove budov verejných subjektov. Mala by zvážiť, že predloží legislatívny návrh na revíziu miery obnovy budov, pričom zohľadní pokrok, ktorý členské štáty dosiahli, zásadný hospodársky alebo technický vývoj, alebo v prípade potreby záväzky Únie v oblasti dekarbonizácie a nulového znečisťovania. Povinnosťou obnoviť budovy vo vlastníctve verejných subjektov v tejto smernici sa dopĺňa uvedená smernica, v ktorej sa od členských štátov vyžaduje, aby sa v prípade existujúcich budov, ktoré prechádzajú významnou obnovou, zabezpečilo zlepšenie ich energetickej hospodárnosti tak, aby
  podľa možnosti
  spĺňali požiadavky na budovy s takmer nulovou spotrebou energie.
  Európska komisia a členské štáty poskytnú dodatočné usmernenia týkajúce sa hĺbkovej obnovy budov s historickou hodnotou: zavedú sa konkrétne iniciatívy zamerané na podporu obnovy týchto budov vrátane rôznych typov zásahov v oblasti energetickej hospodárnosti. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Budovy a doprava majú spolu s priemyslom najväčšiu spotrebu energie a sú hlavnými zdrojmi emisií (9). Na budovy pripadá v Únii približne 40 % celkovej spotreby energie a 36 % emisií skleníkových plynov z energetiky (10). Oznámenie Komisie s názvom Vlna obnovy pre Európu (11) je venované problematike dvojakej výzvy energetickej efektívnosti a efektívnosti využívania zdrojov a cenovej dostupnosti v sektore budov a kladie si za cieľ zdvojnásobiť mieru obnovy budov. Je zamerané na budovy vykazujúce najhoršie výsledky, na energetickú chudobu a verejné budovy. Okrem toho sú budovy rozhodujúcim prvkom pri dosahovaní cieľa Únie do roku 2050 dospieť ku klimatickej neutralite. Budovy vo vlastníctve verejných subjektov predstavujú značný podiel z fondu budov a verejnosť ich vníma veľmi intenzívne. Preto je vhodné stanoviť ročnú mieru obnovy budov, ktoré na území členského štátu vlastnia verejné subjekty, s cieľom zlepšiť ich energetickú hospodárnosť. Členským štátom sa adresuje výzva stanoviť vyššiu mieru obnovy budov tam, kde ide o nákladovo efektívne riešenie v rámci obnovy ich fondu budov v súlade s ich dlhodobými stratégiami obnovy budov alebo národnými programami obnovy budov. Touto mierou obnovy by nemali byť dotknuté povinnosti týkajúce sa budov s takmer nulovou spotrebou energie, stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (12). Komisia by počas ďalšieho preskúmania smernice 2010/31/EÚ mala posúdiť pokrok, ktorý členské štáty dosiahli pri obnove budov verejných subjektov. Mala by zvážiť, že predloží legislatívny návrh na revíziu miery obnovy budov, pričom zohľadní pokrok, ktorý členské štáty dosiahli, zásadný hospodársky alebo technický vývoj, alebo v prípade potreby záväzky Únie v oblasti dekarbonizácie a nulového znečisťovania. Povinnosťou obnoviť budovy vo vlastníctve verejných subjektov v tejto smernici sa dopĺňa uvedená smernica, v ktorej sa od členských štátov vyžaduje, aby sa v prípade existujúcich budov, ktoré prechádzajú významnou obnovou, zabezpečilo zlepšenie ich energetickej hospodárnosti tak, aby spĺňali požiadavky na budovy s takmer nulovou spotrebou energie.

Budovy a doprava majú spolu s priemyslom najväčšiu spotrebu energie a sú hlavnými zdrojmi emisií (13). Na budovy pripadá v Únii približne 40 % celkovej spotreby energie a 36 % emisií skleníkových plynov z energetik (14). Oznámenie Komisie s názvom Vlna obnovy pre Európu
   (15) je venované problematike dvojakej výzvy energetickej efektívnosti a efektívnosti využívania zdrojov a cenovej dostupnosti v sektore budov a kladie si za cieľ zdvojnásobiť mieru obnovy budov. Je zamerané na budovy vykazujúce najhoršie výsledky, na energetickú chudobu a verejné budovy. Okrem toho sú budovy rozhodujúcim prvkom pri dosahovaní cieľa Únie do roku 2050 dospieť ku klimatickej neutralite. Budovy vo vlastníctve verejných subjektov predstavujú značný podiel z fondu budov a verejnosť ich vníma veľmi intenzívne. Preto je vhodné stanoviť ročnú mieru obnovy budov, ktoré na území členského štátu vlastnia verejné subjekty, s cieľom zlepšiť ich energetickú hospodárnosť. Členským štátom sa adresuje výzva stanoviť vyššiu mieru obnovy budov tam, kde ide o nákladovo efektívne riešenie v rámci obnovy ich fondu budov v súlade s ich dlhodobými stratégiami obnovy budov alebo národnými programami obnovy budov. Touto mierou obnovy by nemali byť dotknuté povinnosti týkajúce sa budov s takmer nulovou spotrebou energie, stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (16). Komisia by počas ďalšieho preskúmania smernice 2010/31/EÚ mala posúdiť pokrok, ktorý členské štáty dosiahli pri obnove budov verejných subjektov. Mala by zvážiť, že predloží legislatívny návrh na revíziu miery obnovy budov, pričom zohľadní pokrok, ktorý členské štáty dosiahli, zásadný hospodársky alebo technický vývoj, alebo v prípade potreby záväzky Únie v oblasti dekarbonizácie a nulového znečisťovania. Povinnosťou obnoviť budovy vo vlastníctve verejných subjektov v tejto smernici sa dopĺňa uvedená smernica, v ktorej sa od členských štátov vyžaduje, aby sa v prípade existujúcich budov, ktoré prechádzajú významnou obnovou, zabezpečilo zlepšenie ich energetickej hospodárnosti tak, aby
  podľa možnosti
  spĺňali požiadavky na budovy s takmer nulovou spotrebou energie.
  Európska komisia a členské štáty poskytnú dodatočné usmernenia týkajúce sa hĺbkovej obnovy budov s historickou hodnotou: zavedú sa konkrétne iniciatívy zamerané na podporu obnovy týchto budov vrátane rôznych typov zásahov v oblasti energetickej hospodárnosti.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 9

Odôvodnenie 34

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| V roku 2020 žila vyše polovica svetovej populácie v mestských oblastiach. Očakáva sa, že do roku 2050 tento podiel stúpne na 68 % (17). Okrem toho sa polovica mestskej infraštruktúry potrebnej do roku 2050 ešte len má 9 postaviť (18). Mestá a metropolitné oblasti sú centrami ekonomickej činnosti, tvorby znalostí, inovácie a nových technológií. Mestá ovplyvňujú kvalitu života občanov, ktorí v nich žijú alebo pracujú. Členské štáty by mali
  obciam
  poskytovať technickú i finančnú podporu. Množstvo
  obcí
  a iných verejných subjektov v členských štátoch už zaviedlo integrované prístupy k úsporám energie
  a
   dodávkam energie, napríklad prostredníctvom akčných plánov pre udržateľnú energiu, ako sú napr. plány, ktoré boli vypracované v rámci
  iniciatívy
  Dohovor primátorov a starostov, ako aj integrované urbanistické prístupy, ktoré presahujú rámec individuálnych zásahov do budov alebo druhov dopravy. | V roku 2020 žila vyše polovica svetovej populácie v mestských oblastiach. Očakáva sa, že do roku 2050 tento podiel stúpne na 68 % (19). Okrem toho sa polovica mestskej infraštruktúry potrebnej do roku 2050 ešte len má 9 postaviť (20). Mestá a metropolitné oblasti sú centrami ekonomickej činnosti, tvorby znalostí, inovácie a nových technológií. Mestá ovplyvňujú kvalitu života občanov, ktorí v nich žijú alebo pracujú. Členské štáty by mali
  miestnym samosprávam
  poskytovať technickú i finančnú podporu. Množstvo
  miestnych a regionálnych samospráv
  a iných verejných subjektov v členských štátoch už zaviedlo integrované prístupy k úsporám energie, dodávkam energie
  a udržateľnej mobilite, či už na základe zákonného mandátu alebo dobrovoľne
  , napríklad prostredníctvom akčných plánov pre udržateľnú energiu, ako sú napr. plány, ktoré boli vypracované v rámci Dohovor
  u
  primátorov a starostov,
  ako napríklad plány vypracované pre integrované urbanistické prístupy
  , ktoré presahujú rámec individuálnych zásahov do budov alebo druhov dopravy.
  Potrebné je ďalšie úsilie v oblasti zlepšenia energetickej efektívnosti mestskej mobility, a to tak osobnej, ako aj nákladnej dopravy. Vzhľadom na významné dodatočné úsilie, ktoré majú vynaložiť miestne a regionálne samosprávy, ktoré sú v prvej línii transformácie, je potrebné zabezpečiť, že tieto miestne a regionálne samosprávy budú mať jednoduchý prístup k potrebnej finančnej podpore z európskych nástrojov na vykonávanie svojich plánov v oblasti ekologickej transformácie. V tejto súvislosti je potrebné venovať osobitnú pozornosť vykonávaniu opatrení, ktoré už existujú v súčasnom právnom rámci. To sa týka napríklad implementácie európskych fondov, ako sú VFR či NextGenerationEU, vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, štrukturálnych fondov a fondov politiky súdržnosti, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a Fondu na spravodlivú transformáciu, ako aj finančných nástrojov a technickej pomoci dostupných v rámci Programu InvestEU. Mimoriadny význam má aktívne zapojenie regiónov a prípadne aj miestnych samospráv do vypracúvania a implementácie dohôd o partnerstve a operačných programov a poskytovanie priamej podpory pre udržateľný mestský rozvoj, ako aj dostatočných zdrojov v rámci cieľa politiky pre ekologickejší, nízkouhlíkový prechod na hospodárstvo s nulovými emisiami uhlíka a odolnú Európu. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

V roku 2020 žila vyše polovica svetovej populácie v mestských oblastiach. Očakáva sa, že do roku 2050 tento podiel stúpne na 68 % (17). Okrem toho sa polovica mestskej infraštruktúry potrebnej do roku 2050 ešte len má 9 postaviť (18). Mestá a metropolitné oblasti sú centrami ekonomickej činnosti, tvorby znalostí, inovácie a nových technológií. Mestá ovplyvňujú kvalitu života občanov, ktorí v nich žijú alebo pracujú. Členské štáty by mali
  obciam
  poskytovať technickú i finančnú podporu. Množstvo
  obcí
  a iných verejných subjektov v členských štátoch už zaviedlo integrované prístupy k úsporám energie
  a
   dodávkam energie, napríklad prostredníctvom akčných plánov pre udržateľnú energiu, ako sú napr. plány, ktoré boli vypracované v rámci
  iniciatívy
  Dohovor primátorov a starostov, ako aj integrované urbanistické prístupy, ktoré presahujú rámec individuálnych zásahov do budov alebo druhov dopravy.

V roku 2020 žila vyše polovica svetovej populácie v mestských oblastiach. Očakáva sa, že do roku 2050 tento podiel stúpne na 68 % (19). Okrem toho sa polovica mestskej infraštruktúry potrebnej do roku 2050 ešte len má 9 postaviť (20). Mestá a metropolitné oblasti sú centrami ekonomickej činnosti, tvorby znalostí, inovácie a nových technológií. Mestá ovplyvňujú kvalitu života občanov, ktorí v nich žijú alebo pracujú. Členské štáty by mali
  miestnym samosprávam
  poskytovať technickú i finančnú podporu. Množstvo
  miestnych a regionálnych samospráv
  a iných verejných subjektov v členských štátoch už zaviedlo integrované prístupy k úsporám energie, dodávkam energie
  a udržateľnej mobilite, či už na základe zákonného mandátu alebo dobrovoľne
  , napríklad prostredníctvom akčných plánov pre udržateľnú energiu, ako sú napr. plány, ktoré boli vypracované v rámci Dohovor
  u
  primátorov a starostov,
  ako napríklad plány vypracované pre integrované urbanistické prístupy
  , ktoré presahujú rámec individuálnych zásahov do budov alebo druhov dopravy.
  Potrebné je ďalšie úsilie v oblasti zlepšenia energetickej efektívnosti mestskej mobility, a to tak osobnej, ako aj nákladnej dopravy. Vzhľadom na významné dodatočné úsilie, ktoré majú vynaložiť miestne a regionálne samosprávy, ktoré sú v prvej línii transformácie, je potrebné zabezpečiť, že tieto miestne a regionálne samosprávy budú mať jednoduchý prístup k potrebnej finančnej podpore z európskych nástrojov na vykonávanie svojich plánov v oblasti ekologickej transformácie. V tejto súvislosti je potrebné venovať osobitnú pozornosť vykonávaniu opatrení, ktoré už existujú v súčasnom právnom rámci. To sa týka napríklad implementácie európskych fondov, ako sú VFR či NextGenerationEU, vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, štrukturálnych fondov a fondov politiky súdržnosti, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a Fondu na spravodlivú transformáciu, ako aj finančných nástrojov a technickej pomoci dostupných v rámci Programu InvestEU. Mimoriadny význam má aktívne zapojenie regiónov a prípadne aj miestnych samospráv do vypracúvania a implementácie dohôd o partnerstve a operačných programov a poskytovanie priamej podpory pre udržateľný mestský rozvoj, ako aj dostatočných zdrojov v rámci cieľa politiky pre ekologickejší, nízkouhlíkový prechod na hospodárstvo s nulovými emisiami uhlíka a odolnú Európu.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 10

Odôvodnenie 36

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Všetky verejné subjekty investujúce verejné zdroje prostredníctvom obstarávania by mali ísť príkladom pri zadávaní zákaziek a udeľovaní koncesií, a teda by sa mali rozhodovať v prospech výrobkov, služieb a prác s čo najvyššou energetickou efektívnosťou a budov s čo najvyššou energetickou hospodárnosťou, a to aj v prípade obstarávania, na ktoré sa nevzťahujú osobitné požiadavky podľa smernice 2009/30/ES. V tejto súvislosti sa pri všetkých postupoch zadávania verejných zákaziek a udeľovania koncesií s hodnotou nad prahovými hodnotami uvedenými v článkoch 6 a 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ (21), článku 2 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ (22) a článkoch 3 a 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ musí vziať do úvahy energetická efektívnosť výrobkov a služieb a energetická hospodárnosť budov stanovené v únijných alebo vnútroštátnych právnych predpisoch, pričom prioritou je zásada prvoradosti energetickej efektívnosti v postupoch obstarávania. | Všetky verejné subjekty investujúce verejné zdroje prostredníctvom obstarávania by mali ísť príkladom pri zadávaní zákaziek a udeľovaní koncesií, a teda by sa mali rozhodovať v prospech výrobkov, služieb a prác s čo najvyššou energetickou efektívnosťou a budov s čo najvyššou energetickou hospodárnosťou, a to aj v prípade obstarávania, na ktoré sa nevzťahujú osobitné požiadavky podľa smernice 2009/30/ES
  . Ako usmernenie by sa v tomto ohľade mali použiť kritériá zeleného a obehového verejného obstarávania
  . V tejto súvislosti sa pri všetkých postupoch zadávania verejných zákaziek a udeľovania koncesií s hodnotou nad prahovými hodnotami uvedenými v článkoch 6 a 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ (23), článku 2 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ (24) a článkoch 3 a 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ musí vziať do úvahy energetická efektívnosť výrobkov a služieb a energetická hospodárnosť budov stanovené v únijných alebo vnútroštátnych právnych predpisoch, pričom prioritou je zásada prvoradosti energetickej efektívnosti v postupoch obstarávania. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Všetky verejné subjekty investujúce verejné zdroje prostredníctvom obstarávania by mali ísť príkladom pri zadávaní zákaziek a udeľovaní koncesií, a teda by sa mali rozhodovať v prospech výrobkov, služieb a prác s čo najvyššou energetickou efektívnosťou a budov s čo najvyššou energetickou hospodárnosťou, a to aj v prípade obstarávania, na ktoré sa nevzťahujú osobitné požiadavky podľa smernice 2009/30/ES. V tejto súvislosti sa pri všetkých postupoch zadávania verejných zákaziek a udeľovania koncesií s hodnotou nad prahovými hodnotami uvedenými v článkoch 6 a 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ (21), článku 2 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ (22) a článkoch 3 a 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ musí vziať do úvahy energetická efektívnosť výrobkov a služieb a energetická hospodárnosť budov stanovené v únijných alebo vnútroštátnych právnych predpisoch, pričom prioritou je zásada prvoradosti energetickej efektívnosti v postupoch obstarávania.

Všetky verejné subjekty investujúce verejné zdroje prostredníctvom obstarávania by mali ísť príkladom pri zadávaní zákaziek a udeľovaní koncesií, a teda by sa mali rozhodovať v prospech výrobkov, služieb a prác s čo najvyššou energetickou efektívnosťou a budov s čo najvyššou energetickou hospodárnosťou, a to aj v prípade obstarávania, na ktoré sa nevzťahujú osobitné požiadavky podľa smernice 2009/30/ES
  . Ako usmernenie by sa v tomto ohľade mali použiť kritériá zeleného a obehového verejného obstarávania
  . V tejto súvislosti sa pri všetkých postupoch zadávania verejných zákaziek a udeľovania koncesií s hodnotou nad prahovými hodnotami uvedenými v článkoch 6 a 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ (23), článku 2 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ (24) a článkoch 3 a 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ musí vziať do úvahy energetická efektívnosť výrobkov a služieb a energetická hospodárnosť budov stanovené v únijných alebo vnútroštátnych právnych predpisoch, pričom prioritou je zásada prvoradosti energetickej efektívnosti v postupoch obstarávania.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 11

Odôvodnenie 39

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Je dôležité, aby členské štáty verejným subjektom poskytovali potrebnú podporu pri zavádzaní požiadaviek energetickej efektívnosti vo verejnom obstarávaní a vo vhodných prípadoch pri využívaní zeleného verejného obstarávania a na tento účel poskytovali potrebné usmernenia a metodiky na účely posudzovania nákladov počas životného cyklu a vplyvu na životné prostredie a súvisiacich nákladov. Očakáva sa, že dobre skoncipované nástroje, predovšetkým digitálne nástroje, uľahčia postupy obstarávania a znížia administratívne náklady najmä v menších členských štátoch, ktoré nemusia mať dostatočné kapacity na prípravu výziev na prekladanie ponúk. V tomto ohľade by členské štáty mali aktívne propagovať využívanie digitálnych nástrojov a spoluprácu medzi verejnými obstarávateľmi, a to aj cezhranične, v záujme výmeny najlepších postupov. | Je dôležité, aby členské štáty
  miestnym a regionálnym samosprávam a iným
  verejným subjektom poskytovali potrebnú podporu pri zavádzaní požiadaviek energetickej efektívnosti vo verejnom obstarávaní a vo vhodných prípadoch pri využívaní zeleného verejného obstarávania a na tento účel poskytovali potrebné usmernenia a metodiky na účely posudzovania nákladov počas životného cyklu a vplyvu na životné prostredie a súvisiacich nákladov. Očakáva sa, že dobre skoncipované nástroje, predovšetkým digitálne nástroje, uľahčia postupy obstarávania a znížia administratívne náklady najmä v menších členských štátoch, ktoré nemusia mať dostatočné kapacity na prípravu výziev na prekladanie ponúk. V tomto ohľade by členské štáty mali aktívne propagovať využívanie digitálnych nástrojov a spoluprácu medzi verejnými obstarávateľmi, a to aj cezhranične, v záujme výmeny najlepších postupov.
  Okrem toho by sa mali vykonávať osobitné činnosti v oblasti budovania kapacít s cieľom zabezpečiť, aby správne orgány všetkých veľkostí mali prístup k rovnakým nástrojom a príležitostiam, aj v rámci plánu RePowerEU
  .


  Členské štáty by mali podporovať výrobu bioplynu z organického komunálneho odpadu v obciach a zoskupeniach obcí, ako aj inštaláciu fotovoltických panelov vo verejných budovách.




  Podporovať by sa mali aj zoskupenia zavlažovacích spoločenstiev, ako sú výrobcovia a injektory fotovoltaickej energie, do všeobecnej elektrizačnej sústavy. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Je dôležité, aby členské štáty verejným subjektom poskytovali potrebnú podporu pri zavádzaní požiadaviek energetickej efektívnosti vo verejnom obstarávaní a vo vhodných prípadoch pri využívaní zeleného verejného obstarávania a na tento účel poskytovali potrebné usmernenia a metodiky na účely posudzovania nákladov počas životného cyklu a vplyvu na životné prostredie a súvisiacich nákladov. Očakáva sa, že dobre skoncipované nástroje, predovšetkým digitálne nástroje, uľahčia postupy obstarávania a znížia administratívne náklady najmä v menších členských štátoch, ktoré nemusia mať dostatočné kapacity na prípravu výziev na prekladanie ponúk. V tomto ohľade by členské štáty mali aktívne propagovať využívanie digitálnych nástrojov a spoluprácu medzi verejnými obstarávateľmi, a to aj cezhranične, v záujme výmeny najlepších postupov.

Je dôležité, aby členské štáty
  miestnym a regionálnym samosprávam a iným
  verejným subjektom poskytovali potrebnú podporu pri zavádzaní požiadaviek energetickej efektívnosti vo verejnom obstarávaní a vo vhodných prípadoch pri využívaní zeleného verejného obstarávania a na tento účel poskytovali potrebné usmernenia a metodiky na účely posudzovania nákladov počas životného cyklu a vplyvu na životné prostredie a súvisiacich nákladov. Očakáva sa, že dobre skoncipované nástroje, predovšetkým digitálne nástroje, uľahčia postupy obstarávania a znížia administratívne náklady najmä v menších členských štátoch, ktoré nemusia mať dostatočné kapacity na prípravu výziev na prekladanie ponúk. V tomto ohľade by členské štáty mali aktívne propagovať využívanie digitálnych nástrojov a spoluprácu medzi verejnými obstarávateľmi, a to aj cezhranične, v záujme výmeny najlepších postupov.
  Okrem toho by sa mali vykonávať osobitné činnosti v oblasti budovania kapacít s cieľom zabezpečiť, aby správne orgány všetkých veľkostí mali prístup k rovnakým nástrojom a príležitostiam, aj v rámci plánu RePowerEU
  .

Členské štáty by mali podporovať výrobu bioplynu z organického komunálneho odpadu v obciach a zoskupeniach obcí, ako aj inštaláciu fotovoltických panelov vo verejných budovách.

Podporovať by sa mali aj zoskupenia zavlažovacích spoločenstiev, ako sú výrobcovia a injektory fotovoltaickej energie, do všeobecnej elektrizačnej sústavy.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 12

Odôvodnenie 61

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Táto smernica sa odvoláva na pojem „zraniteľný odberateľ“, ktorý majú členské štáty zaviesť podľa smernice (EÚ) 2019/944. Navyše podľa smernice 2012/27/EÚ je z pojmu „konečný spotrebiteľ“ spolu s pojmom „koncový odberateľ“ jasné, že právo na informácie o vyúčtovaní a spotrebe majú aj spotrebitelia, ktorí nemajú individuálne alebo priame zmluvy s dodávateľom energie využívanej na spoločné vykurovanie, chladenie alebo ohrev teplej úžitkovej vody v budovách s viacerými užívateľmi. Pojem „zraniteľný odberateľ“ nezaručuje automaticky zameranie na konečných spotrebiteľov. Preto by členské štáty v snahe zabezpečiť, aby opatrenia stanovené v tejto smernici zahŕňali všetkých jednotlivcov a domácnosti v zraniteľnej situácii, mali do svojho vymedzenia pojmu „zraniteľný odberateľ“ začleniť nielen odberateľov v užšom zmysle, ale aj konečných spotrebiteľov. | Táto smernica sa odvoláva na pojem „zraniteľný odberateľ“, ktorý majú členské štáty zaviesť podľa smernice (EÚ) 2019/944. Navyše podľa smernice 2012/27/EÚ je z pojmu „konečný spotrebiteľ“ spolu s pojmom „koncový odberateľ“ jasné, že právo na informácie o vyúčtovaní a spotrebe majú aj spotrebitelia, ktorí nemajú individuálne alebo priame zmluvy s dodávateľom energie využívanej na spoločné vykurovanie, chladenie alebo ohrev teplej úžitkovej vody v budovách s viacerými užívateľmi. Pojem „zraniteľný odberateľ“ nezaručuje automaticky zameranie na konečných spotrebiteľov. Preto by členské štáty v snahe zabezpečiť, aby opatrenia stanovené v tejto smernici zahŕňali všetkých jednotlivcov a domácnosti v zraniteľnej situácii, mali do svojho vymedzenia pojmu „zraniteľný odberateľ“ začleniť nielen odberateľov v užšom zmysle, ale aj konečných spotrebiteľov.
  Do rozsahu pôsobnosti smernice patrí aj pojem „zraniteľné podniky vrátane mikropodnikov a malých podnikov“ tak, ako je vymedzený v Sociálno-klimatickom fonde. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Táto smernica sa odvoláva na pojem „zraniteľný odberateľ“, ktorý majú členské štáty zaviesť podľa smernice (EÚ) 2019/944. Navyše podľa smernice 2012/27/EÚ je z pojmu „konečný spotrebiteľ“ spolu s pojmom „koncový odberateľ“ jasné, že právo na informácie o vyúčtovaní a spotrebe majú aj spotrebitelia, ktorí nemajú individuálne alebo priame zmluvy s dodávateľom energie využívanej na spoločné vykurovanie, chladenie alebo ohrev teplej úžitkovej vody v budovách s viacerými užívateľmi. Pojem „zraniteľný odberateľ“ nezaručuje automaticky zameranie na konečných spotrebiteľov. Preto by členské štáty v snahe zabezpečiť, aby opatrenia stanovené v tejto smernici zahŕňali všetkých jednotlivcov a domácnosti v zraniteľnej situácii, mali do svojho vymedzenia pojmu „zraniteľný odberateľ“ začleniť nielen odberateľov v užšom zmysle, ale aj konečných spotrebiteľov.

Táto smernica sa odvoláva na pojem „zraniteľný odberateľ“, ktorý majú členské štáty zaviesť podľa smernice (EÚ) 2019/944. Navyše podľa smernice 2012/27/EÚ je z pojmu „konečný spotrebiteľ“ spolu s pojmom „koncový odberateľ“ jasné, že právo na informácie o vyúčtovaní a spotrebe majú aj spotrebitelia, ktorí nemajú individuálne alebo priame zmluvy s dodávateľom energie využívanej na spoločné vykurovanie, chladenie alebo ohrev teplej úžitkovej vody v budovách s viacerými užívateľmi. Pojem „zraniteľný odberateľ“ nezaručuje automaticky zameranie na konečných spotrebiteľov. Preto by členské štáty v snahe zabezpečiť, aby opatrenia stanovené v tejto smernici zahŕňali všetkých jednotlivcov a domácnosti v zraniteľnej situácii, mali do svojho vymedzenia pojmu „zraniteľný odberateľ“ začleniť nielen odberateľov v užšom zmysle, ale aj konečných spotrebiteľov.
  Do rozsahu pôsobnosti smernice patrí aj pojem „zraniteľné podniky vrátane mikropodnikov a malých podnikov“ tak, ako je vymedzený v Sociálno-klimatickom fonde.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 13

Odôvodnenie 69

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Rozhodujúcim krokom je zvýšiť povedomie všetkých občanov Únie o prínosoch zlepšenej energetickej efektívnosti a poskytovať im presné informácie o spôsoboch, ktorými je ju možné dosiahnuť. Občania každého veku by mali byť zapojení aj do transformácie energetiky, a to prostredníctvom Európskeho klimatického paktu a Konferencie o budúcnosti Európy. Zlepšená energetická efektívnosť je veľmi dôležitá aj z hľadiska bezpečnosti dodávok energie Únie prostredníctvom zníženia závislosti Únie od dovozu palív z tretích krajín. | Rozhodujúcim krokom je zvýšiť povedomie všetkých občanov Únie o prínosoch zlepšenej energetickej efektívnosti a poskytovať im presné informácie o spôsoboch, ktorými je ju možné dosiahnuť. Občania každého veku by mali byť zapojení aj do transformácie energetiky, a to prostredníctvom Európskeho klimatického paktu
  , programu Erasmus+
  a Konferencie o budúcnosti Európy. Zlepšená energetická efektívnosť je veľmi dôležitá aj z hľadiska bezpečnosti dodávok energie Únie prostredníctvom zníženia závislosti Únie od dovozu palív z tretích krajín. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Rozhodujúcim krokom je zvýšiť povedomie všetkých občanov Únie o prínosoch zlepšenej energetickej efektívnosti a poskytovať im presné informácie o spôsoboch, ktorými je ju možné dosiahnuť. Občania každého veku by mali byť zapojení aj do transformácie energetiky, a to prostredníctvom Európskeho klimatického paktu a Konferencie o budúcnosti Európy. Zlepšená energetická efektívnosť je veľmi dôležitá aj z hľadiska bezpečnosti dodávok energie Únie prostredníctvom zníženia závislosti Únie od dovozu palív z tretích krajín.

Rozhodujúcim krokom je zvýšiť povedomie všetkých občanov Únie o prínosoch zlepšenej energetickej efektívnosti a poskytovať im presné informácie o spôsoboch, ktorými je ju možné dosiahnuť. Občania každého veku by mali byť zapojení aj do transformácie energetiky, a to prostredníctvom Európskeho klimatického paktu
  , programu Erasmus+
  a Konferencie o budúcnosti Európy. Zlepšená energetická efektívnosť je veľmi dôležitá aj z hľadiska bezpečnosti dodávok energie Únie prostredníctvom zníženia závislosti Únie od dovozu palív z tretích krajín.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 14

Odôvodnenie 71

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Pri vykonávaní tejto smernice a prijímaní iných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti by mali členské štáty venovať osobitnú pozornosť synergiám medzi opatreniami energetickej efektívnosti a efektívnym využívaním prírodných zdrojov v súlade so zásadami obehového hospodárstva. | Pri vykonávaní smernice 2012/27/EÚ zmenenej touto smernicou a prijímaní iných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti by mali členské štáty venovať osobitnú pozornosť synergiám medzi opatreniami energetickej efektívnosti a efektívnym využívaním prírodných zdrojov v súlade
  so stratégiou nulového znečistenia a
   zásadami obehového hospodárstva
  a ochranou prírody a biodiverzitou
  . |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Pri vykonávaní tejto smernice a prijímaní iných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti by mali členské štáty venovať osobitnú pozornosť synergiám medzi opatreniami energetickej efektívnosti a efektívnym využívaním prírodných zdrojov v súlade so zásadami obehového hospodárstva.

Pri vykonávaní smernice 2012/27/EÚ zmenenej touto smernicou a prijímaní iných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti by mali členské štáty venovať osobitnú pozornosť synergiám medzi opatreniami energetickej efektívnosti a efektívnym využívaním prírodných zdrojov v súlade
  so stratégiou nulového znečistenia a
   zásadami obehového hospodárstva
  a ochranou prírody a biodiverzitou
  .

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 15

Odôvodnenie 80 – nový bod

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | (80a) | Pri posudzovaní potenciálu efektívneho vykurovania a chladenia členské štáty zohľadnia širšie environmentálne, zdravotné a bezpečnostné aspekty. Vzhľadom na úlohu tepelných čerpadiel pri využití potenciálu energetickej účinnosti pri vykurovaní a chladení by sa mali minimalizovať riziká negatívnych environmentálnych vplyvov chladív, ktoré sú perzistentné, bioakumulatívne alebo toxické. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

(80a)

Pri posudzovaní potenciálu efektívneho vykurovania a chladenia členské štáty zohľadnia širšie environmentálne, zdravotné a bezpečnostné aspekty. Vzhľadom na úlohu tepelných čerpadiel pri využití potenciálu energetickej účinnosti pri vykurovaní a chladení by sa mali minimalizovať riziká negatívnych environmentálnych vplyvov chladív, ktoré sú perzistentné, bioakumulatívne alebo toxické.

Pozmeňovací návrh 16

Odôvodnenie 92

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Treba uznať prínos komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (25) a občianskych energetických spoločenstiev podľa smernice (EÚ) 2019/944 k dosahovaniu cieľov Európskej zelenej dohody a plánu cieľov v oblasti klímy do roku 2030. Preto by členské štáty mali zvážiť a podporovať úlohu komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskych energetických spoločenstiev. Tieto komunity a spoločenstvá môžu členským štátom pomôcť dosiahnuť ciele tejto smernice, pretože presadzujú energetickú efektívnosť na miestnej úrovni alebo na úrovni domácností. Môžu posilniť postavenie spotrebiteľov a zaangažovať ich a umožniť určitým skupinám odberateľov v domácnostiach (vrátane domácností vo vidieckych a vzdialených regiónoch) účasť na projektoch a opatreniach v oblasti energetickej efektívnosti. Energetické komunity a spoločenstvá môžu prispieť k boju proti energetickej chudobe podporou projektov energetickej efektívnosti, nižšej spotreby energie a nižších taríf za dodávky. | Treba uznať prínos komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (26) a občianskych energetických spoločenstiev podľa smernice (EÚ) 2019/944 k dosahovaniu cieľov Európskej zelenej dohody a plánu cieľov v oblasti klímy do roku 2030. Preto by členské štáty mali zvážiť a podporovať úlohu komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskych energetických spoločenstiev. Tieto komunity a spoločenstvá môžu členským štátom pomôcť dosiahnuť ciele tejto smernice
  a uplatňovať zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti
  , pretože presadzujú energetickú efektívnosť na miestnej úrovni alebo na úrovni domácností
  , ako aj energetickú efektívnosť vo verejných budovách v spolupráci s miestnymi orgánmi
  . Môžu posilniť postavenie spotrebiteľov a zaangažovať ich a umožniť určitým skupinám odberateľov v domácnostiach (vrátane domácností vo vidieckych a vzdialených regiónoch) účasť na projektoch a opatreniach v oblasti energetickej efektívnosti. Energetické komunity a spoločenstvá môžu prispieť k boju proti energetickej chudobe podporou projektov energetickej efektívnosti, nižšej spotreby energie a nižších taríf za dodávky.
  Na tento účel by členské štáty mali preskúmať vykonávacie právne predpisy a postupy s cieľom odstrániť zbytočné prekážky a nedostatky. Orgány verejnej správy na všetkých úrovniach by mali byť v tejto oblasti náležite vyškolené. Toto úsilie prispeje aj k zlepšeniu energetickej bezpečnosti EÚ. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Treba uznať prínos komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (25) a občianskych energetických spoločenstiev podľa smernice (EÚ) 2019/944 k dosahovaniu cieľov Európskej zelenej dohody a plánu cieľov v oblasti klímy do roku 2030. Preto by členské štáty mali zvážiť a podporovať úlohu komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskych energetických spoločenstiev. Tieto komunity a spoločenstvá môžu členským štátom pomôcť dosiahnuť ciele tejto smernice, pretože presadzujú energetickú efektívnosť na miestnej úrovni alebo na úrovni domácností. Môžu posilniť postavenie spotrebiteľov a zaangažovať ich a umožniť určitým skupinám odberateľov v domácnostiach (vrátane domácností vo vidieckych a vzdialených regiónoch) účasť na projektoch a opatreniach v oblasti energetickej efektívnosti. Energetické komunity a spoločenstvá môžu prispieť k boju proti energetickej chudobe podporou projektov energetickej efektívnosti, nižšej spotreby energie a nižších taríf za dodávky.

Treba uznať prínos komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (26) a občianskych energetických spoločenstiev podľa smernice (EÚ) 2019/944 k dosahovaniu cieľov Európskej zelenej dohody a plánu cieľov v oblasti klímy do roku 2030. Preto by členské štáty mali zvážiť a podporovať úlohu komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskych energetických spoločenstiev. Tieto komunity a spoločenstvá môžu členským štátom pomôcť dosiahnuť ciele tejto smernice
  a uplatňovať zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti
  , pretože presadzujú energetickú efektívnosť na miestnej úrovni alebo na úrovni domácností
  , ako aj energetickú efektívnosť vo verejných budovách v spolupráci s miestnymi orgánmi
  . Môžu posilniť postavenie spotrebiteľov a zaangažovať ich a umožniť určitým skupinám odberateľov v domácnostiach (vrátane domácností vo vidieckych a vzdialených regiónoch) účasť na projektoch a opatreniach v oblasti energetickej efektívnosti. Energetické komunity a spoločenstvá môžu prispieť k boju proti energetickej chudobe podporou projektov energetickej efektívnosti, nižšej spotreby energie a nižších taríf za dodávky.
  Na tento účel by členské štáty mali preskúmať vykonávacie právne predpisy a postupy s cieľom odstrániť zbytočné prekážky a nedostatky. Orgány verejnej správy na všetkých úrovniach by mali byť v tejto oblasti náležite vyškolené. Toto úsilie prispeje aj k zlepšeniu energetickej bezpečnosti EÚ.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 17

Odôvodnenie 97

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Financie z verejných zdrojov dostupné na vnútroštátnej i únijnej úrovni by sa mali strategicky investovať do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, predovšetkým v prospech zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Členské štáty by mali využívať akékoľvek finančné príspevky, ktoré im môžu plynúť zo Sociálno-klimatického fondu (nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde), ako aj príjmy zo systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii. Tieto príjmy pomôžu členským štátom plniť si povinnosť vykonávať opatrenia energetickej efektívnosti a politické opatrenia v rámci povinnosti úspor energie prioritne medzi zraniteľnými odberateľmi a ľuďmi postihnutými energetickou chudobou a dopravnou chudobou, a to aj vo vidieckych a vzdialených regiónoch. | Financie z verejných zdrojov dostupné na vnútroštátnej i únijnej úrovni by sa mali strategicky investovať do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, predovšetkým v prospech zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Členské štáty by mali
  v úzkej spolupráci s miestnymi a regionálnymi samosprávami
  využívať akékoľvek finančné príspevky, ktoré im môžu plynúť zo Sociálno-klimatického fondu (nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde), ako aj príjmy zo systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii. Tieto príjmy pomôžu členským štátom plniť si povinnosť vykonávať opatrenia energetickej efektívnosti a politické opatrenia v rámci povinnosti úspor energie prioritne medzi zraniteľnými odberateľmi a ľuďmi postihnutými energetickou chudobou a dopravnou chudobou, a to aj vo vidieckych a vzdialených regiónoch. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Financie z verejných zdrojov dostupné na vnútroštátnej i únijnej úrovni by sa mali strategicky investovať do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, predovšetkým v prospech zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Členské štáty by mali využívať akékoľvek finančné príspevky, ktoré im môžu plynúť zo Sociálno-klimatického fondu (nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde), ako aj príjmy zo systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii. Tieto príjmy pomôžu členským štátom plniť si povinnosť vykonávať opatrenia energetickej efektívnosti a politické opatrenia v rámci povinnosti úspor energie prioritne medzi zraniteľnými odberateľmi a ľuďmi postihnutými energetickou chudobou a dopravnou chudobou, a to aj vo vidieckych a vzdialených regiónoch.

Financie z verejných zdrojov dostupné na vnútroštátnej i únijnej úrovni by sa mali strategicky investovať do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, predovšetkým v prospech zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Členské štáty by mali
  v úzkej spolupráci s miestnymi a regionálnymi samosprávami
  využívať akékoľvek finančné príspevky, ktoré im môžu plynúť zo Sociálno-klimatického fondu (nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde), ako aj príjmy zo systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii. Tieto príjmy pomôžu členským štátom plniť si povinnosť vykonávať opatrenia energetickej efektívnosti a politické opatrenia v rámci povinnosti úspor energie prioritne medzi zraniteľnými odberateľmi a ľuďmi postihnutými energetickou chudobou a dopravnou chudobou, a to aj vo vidieckych a vzdialených regiónoch.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 18

Odôvodnenie 98 – nový bod

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | Dlhodobé zmeny správania pri spotrebe energie možno dosiahnuť posilnením postavenia občanov. Energetické komunity môžu pomôcť dosiahnuť dlhodobé úspory energie, najmä v domácnostiach a zvýšiť udržateľné investície občanov a malých podnikov. Členské štáty by mali umožniť takéto činnosti občanov prostredníctvom podpory komunitných energetických projektov a organizácií. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Dlhodobé zmeny správania pri spotrebe energie možno dosiahnuť posilnením postavenia občanov. Energetické komunity môžu pomôcť dosiahnuť dlhodobé úspory energie, najmä v domácnostiach a zvýšiť udržateľné investície občanov a malých podnikov. Členské štáty by mali umožniť takéto činnosti občanov prostredníctvom podpory komunitných energetických projektov a organizácií.

Pozmeňovací návrh 19

Odôvodnenie 108

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty
  a
   regióny by sa mali nabádať na plné využívanie európskych fondov dostupných vo VFR a nástroji NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, fondov politiky súdržnosti, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka, Fondu na spravodlivú transformáciu, ako aj nástrojov financovania a technickej pomoci dostupných v rámci Programu InvestEU na pritiahnutie súkromných a verejných investícií do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti. Investície do energetickej efektívnosti majú potenciál prispievať k hospodárskemu rastu, zamestnanosti, inováciám a znižovaniu energetickej chudoby v domácnostiach, a preto pozitívne prispievajú k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti i zelenej obnove. Potenciálne oblasti financovania zahŕňajú opatrenia energetickej efektívnosti vo verejných budovách a budovách na bývanie a 
  poskytujú nové zručnosti
  na podporu zamestnanosti v oblasti energetickej efektívnosti. Komisia zabezpečí synergické účinky rôznych nástrojov financovania, predovšetkým finančných zdrojov v zdieľanom riadení a v priamom riadení (akými sú centrálne riadené programy: Horizont Európa alebo LIFE), ako aj grantov, úverov a technickej pomoci na maximalizovanie ich pákového efektu na súkromné financovanie a ich vplyvu na dosahovanie cieľov politiky v oblasti energetickej efektívnosti. | Členské štáty, regióny
  , mestá a obce
  by sa mali nabádať na plné využívanie európskych fondov dostupných vo VFR a nástroji NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, fondov politiky súdržnosti, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka, Fondu na spravodlivú transformáciu, ako aj nástrojov financovania a technickej pomoci dostupných v rámci Programu InvestEU na pritiahnutie súkromných a verejných investícií do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti
  , najmä na miestnej úrovni
  .
  Mali by zabezpečiť aktívne zapojenie miest do vypracúvania a implementácie dohôd o partnerstve a operačných programov a poskytovať mestám priamu podporu pre udržateľný mestský rozvoj, ako aj dostatočné zdroje v rámci cieľa politiky pre ekologickejší, nízkouhlíkový prechod na hospodárstvo s nulovými emisiami uhlíka
  . Investície do energetickej efektívnosti majú potenciál prispievať k hospodárskemu rastu, zamestnanosti, inováciám a znižovaniu energetickej chudoby v domácnostiach, a preto pozitívne prispievajú k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti i zelenej obnove. Potenciálne oblasti financovania zahŕňajú opatrenia energetickej efektívnosti vo verejných budovách a budovách na bývanie a 
  odbornú prípravu, rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie odborníkov, najmä pokiaľ ide o pracovné miesta súvisiace s obnovou budov
  na podporu zamestnanosti v oblasti energetickej efektívnosti.
  Na tento účel bude potrebné zintenzívniť úsilie na európskej úrovni a na úrovni členských štátov s cieľom zvýšiť kapacity miestnych a regionálnych orgánov, pokiaľ ide o využívanie európskych fondov, a tým zvýšiť celkovú absorpčnú kapacitu regiónov a miest EÚ.
  Komisia
  sa zameria na to, aby mali mestá a regióny jednoduchý prístup k centrálne riadeným programom, ako aj na to, aby sa viac prostriedkov dalo získať priamo. Zabezpečí to
  synergické účinky rôznych nástrojov financovania, predovšetkým finančných zdrojov v zdieľanom riadení a v priamom riadení (akými sú centrálne riadené programy: Horizont Európa alebo LIFE), ako aj grantov, úverov a technickej pomoci na maximalizovanie ich pákového efektu na súkromné financovanie a ich vplyvu na dosahovanie cieľov politiky v oblasti energetickej efektívnosti. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty
  a
   regióny by sa mali nabádať na plné využívanie európskych fondov dostupných vo VFR a nástroji NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, fondov politiky súdržnosti, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka, Fondu na spravodlivú transformáciu, ako aj nástrojov financovania a technickej pomoci dostupných v rámci Programu InvestEU na pritiahnutie súkromných a verejných investícií do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti. Investície do energetickej efektívnosti majú potenciál prispievať k hospodárskemu rastu, zamestnanosti, inováciám a znižovaniu energetickej chudoby v domácnostiach, a preto pozitívne prispievajú k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti i zelenej obnove. Potenciálne oblasti financovania zahŕňajú opatrenia energetickej efektívnosti vo verejných budovách a budovách na bývanie a 
  poskytujú nové zručnosti
  na podporu zamestnanosti v oblasti energetickej efektívnosti. Komisia zabezpečí synergické účinky rôznych nástrojov financovania, predovšetkým finančných zdrojov v zdieľanom riadení a v priamom riadení (akými sú centrálne riadené programy: Horizont Európa alebo LIFE), ako aj grantov, úverov a technickej pomoci na maximalizovanie ich pákového efektu na súkromné financovanie a ich vplyvu na dosahovanie cieľov politiky v oblasti energetickej efektívnosti.

Členské štáty, regióny
  , mestá a obce
  by sa mali nabádať na plné využívanie európskych fondov dostupných vo VFR a nástroji NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, fondov politiky súdržnosti, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka, Fondu na spravodlivú transformáciu, ako aj nástrojov financovania a technickej pomoci dostupných v rámci Programu InvestEU na pritiahnutie súkromných a verejných investícií do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti
  , najmä na miestnej úrovni
  .
  Mali by zabezpečiť aktívne zapojenie miest do vypracúvania a implementácie dohôd o partnerstve a operačných programov a poskytovať mestám priamu podporu pre udržateľný mestský rozvoj, ako aj dostatočné zdroje v rámci cieľa politiky pre ekologickejší, nízkouhlíkový prechod na hospodárstvo s nulovými emisiami uhlíka
  . Investície do energetickej efektívnosti majú potenciál prispievať k hospodárskemu rastu, zamestnanosti, inováciám a znižovaniu energetickej chudoby v domácnostiach, a preto pozitívne prispievajú k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti i zelenej obnove. Potenciálne oblasti financovania zahŕňajú opatrenia energetickej efektívnosti vo verejných budovách a budovách na bývanie a 
  odbornú prípravu, rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie odborníkov, najmä pokiaľ ide o pracovné miesta súvisiace s obnovou budov
  na podporu zamestnanosti v oblasti energetickej efektívnosti.
  Na tento účel bude potrebné zintenzívniť úsilie na európskej úrovni a na úrovni členských štátov s cieľom zvýšiť kapacity miestnych a regionálnych orgánov, pokiaľ ide o využívanie európskych fondov, a tým zvýšiť celkovú absorpčnú kapacitu regiónov a miest EÚ.
  Komisia
  sa zameria na to, aby mali mestá a regióny jednoduchý prístup k centrálne riadeným programom, ako aj na to, aby sa viac prostriedkov dalo získať priamo. Zabezpečí to
  synergické účinky rôznych nástrojov financovania, predovšetkým finančných zdrojov v zdieľanom riadení a v priamom riadení (akými sú centrálne riadené programy: Horizont Európa alebo LIFE), ako aj grantov, úverov a technickej pomoci na maximalizovanie ich pákového efektu na súkromné financovanie a ich vplyvu na dosahovanie cieľov politiky v oblasti energetickej efektívnosti.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 20

Odôvodnenie 109

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty by mali podporovať využívanie nástrojov financovania na podporu cieľov tejto smernice. Takéto nástroje financovania by mohli zahŕňať finančné príspevky a pokuty za neplnenie určitých ustanovení tejto smernice; zdroje pridelené na energetickú účinnosť podľa článku 10 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady2003/87/ES (27); zdroje pridelené na energetickú efektívnosť v európskych fondoch a programoch a špecializovaných európskych finančných nástrojoch, ako Európsky fond energetickej efektívnosti. | Členské štáty by mali podporovať využívanie nástrojov financovania na podporu cieľov tejto smernice. Takéto nástroje financovania by mohli zahŕňať finančné príspevky a pokuty za neplnenie určitých ustanovení tejto smernice; zdroje pridelené na energetickú účinnosť podľa článku 10 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady2003/87/ES (28); zdroje pridelené na energetickú efektívnosť v európskych fondoch a programoch a špecializovaných európskych finančných nástrojoch, ako Európsky fond energetickej efektívnosti.


  Na tento účel bude musieť Európska komisia a členské štáty pracovať na budovaní platforiem zameraných na zlučovanie malých a stredných projektov s cieľom vytvoriť súbory projektov vhodné na financovanie. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty by mali podporovať využívanie nástrojov financovania na podporu cieľov tejto smernice. Takéto nástroje financovania by mohli zahŕňať finančné príspevky a pokuty za neplnenie určitých ustanovení tejto smernice; zdroje pridelené na energetickú účinnosť podľa článku 10 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady2003/87/ES (27); zdroje pridelené na energetickú efektívnosť v európskych fondoch a programoch a špecializovaných európskych finančných nástrojoch, ako Európsky fond energetickej efektívnosti.

Členské štáty by mali podporovať využívanie nástrojov financovania na podporu cieľov tejto smernice. Takéto nástroje financovania by mohli zahŕňať finančné príspevky a pokuty za neplnenie určitých ustanovení tejto smernice; zdroje pridelené na energetickú účinnosť podľa článku 10 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady2003/87/ES (28); zdroje pridelené na energetickú efektívnosť v európskych fondoch a programoch a špecializovaných európskych finančných nástrojoch, ako Európsky fond energetickej efektívnosti.

Na tento účel bude musieť Európska komisia a členské štáty pracovať na budovaní platforiem zameraných na zlučovanie malých a stredných projektov s cieľom vytvoriť súbory projektov vhodné na financovanie.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 21

Odôvodnenie 113

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Dostupné programy financovania, finančné nástroje Únie a jej inovačné mechanizmy financovania by sa mali používať na reálne plnenie cieľa, ktorým je zvyšovanie energetickej hospodárnosti budov verejných subjektov. Členské štáty môžu v tomto ohľade používať svoje príjmy z ročných pridelených emisných kvót podľa rozhodnutia č. 406/2009/ES na rozvoj takýchto mechanizmov na dobrovoľnom základe a pri zohľadnení vnútroštátnych rozpočtových pravidiel. | Dostupné programy financovania, finančné nástroje Únie a jej inovačné mechanizmy financovania by sa mali používať na reálne plnenie cieľa, ktorým je zvyšovanie energetickej hospodárnosti budov verejných subjektov. Členské štáty môžu v tomto ohľade používať svoje príjmy z ročných pridelených emisných kvót podľa rozhodnutia č. 406/2009/ES na rozvoj takýchto mechanizmov na dobrovoľnom základe a pri zohľadnení vnútroštátnych rozpočtových pravidiel.


  Európska komisia a členské štáty budú musieť regionálnym a miestnym správnym orgánom poskytovať primerané informácie a odbornú prípravu o takýchto programoch s cieľom zvýšiť ich schopnosť prilákať finančné zdroje. Platforma Dohovoru primátorov a starostov by mohla byť jedným z nástrojov takýchto opatrení, a to aj v rámci plánu RePowerEU, spolu s ďalšími nástrojmi vytvorenými v súlade s existujúcimi právnymi predpismi v oblasti zmeny klímy na regionálnej a miestnej úrovni. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Dostupné programy financovania, finančné nástroje Únie a jej inovačné mechanizmy financovania by sa mali používať na reálne plnenie cieľa, ktorým je zvyšovanie energetickej hospodárnosti budov verejných subjektov. Členské štáty môžu v tomto ohľade používať svoje príjmy z ročných pridelených emisných kvót podľa rozhodnutia č. 406/2009/ES na rozvoj takýchto mechanizmov na dobrovoľnom základe a pri zohľadnení vnútroštátnych rozpočtových pravidiel.

Dostupné programy financovania, finančné nástroje Únie a jej inovačné mechanizmy financovania by sa mali používať na reálne plnenie cieľa, ktorým je zvyšovanie energetickej hospodárnosti budov verejných subjektov. Členské štáty môžu v tomto ohľade používať svoje príjmy z ročných pridelených emisných kvót podľa rozhodnutia č. 406/2009/ES na rozvoj takýchto mechanizmov na dobrovoľnom základe a pri zohľadnení vnútroštátnych rozpočtových pravidiel.

Európska komisia a členské štáty budú musieť regionálnym a miestnym správnym orgánom poskytovať primerané informácie a odbornú prípravu o takýchto programoch s cieľom zvýšiť ich schopnosť prilákať finančné zdroje. Platforma Dohovoru primátorov a starostov by mohla byť jedným z nástrojov takýchto opatrení, a to aj v rámci plánu RePowerEU, spolu s ďalšími nástrojmi vytvorenými v súlade s existujúcimi právnymi predpismi v oblasti zmeny klímy na regionálnej a miestnej úrovni.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 22

Odôvodnenie 119

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Miestne a regionálne orgány by mali mať vedúcu úlohu pri vývoji a navrhovaní, vykonávaní a hodnotení opatrení stanovených v tejto smernici, aby mohli vhodne reagovať na osobitosti svojich vlastných klimatických podmienok, kultúry a spoločnosti. | Miestne a regionálne orgány by mali mať vedúcu úlohu pri vývoji a navrhovaní, vykonávaní a hodnotení opatrení stanovených v tejto smernici, aby mohli vhodne reagovať na osobitosti svojich vlastných klimatických podmienok, kultúry a spoločnosti.


  Európska komisia bude úzko spolupracovať s Európskym výborom regiónov s cieľom podporiť miestne a regionálne orgány v tomto úsilí. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Miestne a regionálne orgány by mali mať vedúcu úlohu pri vývoji a navrhovaní, vykonávaní a hodnotení opatrení stanovených v tejto smernici, aby mohli vhodne reagovať na osobitosti svojich vlastných klimatických podmienok, kultúry a spoločnosti.

Miestne a regionálne orgány by mali mať vedúcu úlohu pri vývoji a navrhovaní, vykonávaní a hodnotení opatrení stanovených v tejto smernici, aby mohli vhodne reagovať na osobitosti svojich vlastných klimatických podmienok, kultúry a spoločnosti.

Európska komisia bude úzko spolupracovať s Európskym výborom regiónov s cieľom podporiť miestne a regionálne orgány v tomto úsilí.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 23

Článok 2 bod 49

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| 49. | „energetická chudoba“ je nedostatočný prístup
  domácnosti
  k energetickým službám, ktoré sú základom dôstojnej životnej úrovne a zdravia vrátane primeraného tepla, chladenia, osvetlenia a elektrickej energie pre spotrebiče v relevantnom vnútroštátnom kontexte, existujúcej sociálnej politike a iných relevantných politikách; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

49.

„energetická chudoba“ je nedostatočný prístup
  domácnosti
  k energetickým službám, ktoré sú základom dôstojnej životnej úrovne a zdravia vrátane primeraného tepla, chladenia, osvetlenia a elektrickej energie pre spotrebiče v relevantnom vnútroštátnom kontexte, existujúcej sociálnej politike a iných relevantných politikách;

| 49. | „energetická chudoba“ je nedostatočný prístup k energetickým službám, ktoré sú základom dôstojnej životnej úrovne
  , práce
  a zdravia vrátane primeraného tepla, chladenia,
  teplej úžitkovej vody,
  osvetlenia
  , mobility
  a elektrickej energie pre spotrebiče v relevantnom vnútroštátnom kontexte, existujúcej sociálnej politike a iných relevantných politikách; |
| --- | --- |

49.

„energetická chudoba“ je nedostatočný prístup k energetickým službám, ktoré sú základom dôstojnej životnej úrovne
  , práce
  a zdravia vrátane primeraného tepla, chladenia,
  teplej úžitkovej vody,
  osvetlenia
  , mobility
  a elektrickej energie pre spotrebiče v relevantnom vnútroštátnom kontexte, existujúcej sociálnej politike a iných relevantných politikách;

| 49a | „zraniteľné domácnosti“ sú domácnosti postihnuté energetickou chudobou alebo domácnosti (vrátane domácností s nižšími strednými príjmami), ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi začlenenia sektora budov do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a ktoré nemajú prostriedky na obnovu budov, ktoré obývajú; |
| --- | --- |

49a

| 49b | „používatelia dopravy“ sú domácnosti alebo podniky vrátane mikropodnikov, ktoré využívajú rôzne možnosti dopravy a mobility; |
| --- | --- |

49b

| 49c | „zraniteľní používatelia mobility“ sú používatelia dopravy, a to aj z domácností s nižšími strednými príjmami, ktorí sú významne zasiahnutí cenovými vplyvmi začlenenia odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a ktorí nemajú prostriedky na nákup vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami alebo na prechod na alternatívne udržateľné druhy dopravy vrátane verejnej dopravy, najmä vo vidieckych a vzdialených oblastiach; |
| --- | --- |

49c

| 49d„ | mikropodnik“ je podnik, ktorý zamestnáva menej ako 10 osôb a ktorého ročný obrat alebo ročná súvaha nepresahuje 2 milióny EUR, čo sa vypočíta v súlade s článkami 3 až 6 prílohy I k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 651/2014; |
| --- | --- |

49d„

| 49d | a „malý podnik“ je podnik, ktorý zamestnáva menej než 50 osôb a ktorého ročný obrat a/alebo celková ročná súvaha nepresahuje 10 milióny EUR; |
| --- | --- |

49d

| 49e | „zraniteľné mikropodniky a malé podniky“ sú mikropodniky a malé podniky, ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi začlenenia sektora budov do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a ktoré nemajú prostriedky na obnovu budov, ktoré obývajú; |
| --- | --- |

49e

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 24

Článok 4 ods. 1

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty kolektívne zabezpečia zníženie spotreby energie o minimálne 9 % v roku 2030 v porovnaní s prognózami referenčného scenára z roku 2020, aby konečná energetická spotreba Únie v roku 2030 nepresiahla 787 Mtoe a jej primárna energetická spotreba nepresiahla 1023 Mtoe. | Členské štáty kolektívne zabezpečia zníženie spotreby energie o minimálne 9 % v roku 2030 v porovnaní s prognózami referenčného scenára z roku 2020, aby konečná energetická spotreba Únie v roku 2030 nepresiahla 787 Mtoe a jej primárna energetická spotreba
  alebo kumulatívna energetická spotreba
  nepresiahla 1023 Mtoe. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty kolektívne zabezpečia zníženie spotreby energie o minimálne 9 % v roku 2030 v porovnaní s prognózami referenčného scenára z roku 2020, aby konečná energetická spotreba Únie v roku 2030 nepresiahla 787 Mtoe a jej primárna energetická spotreba nepresiahla 1023 Mtoe.

Členské štáty kolektívne zabezpečia zníženie spotreby energie o minimálne 9 % v roku 2030 v porovnaní s prognózami referenčného scenára z roku 2020, aby konečná energetická spotreba Únie v roku 2030 nepresiahla 787 Mtoe a jej primárna energetická spotreba
  alebo kumulatívna energetická spotreba
  nepresiahla 1023 Mtoe.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 25

Článok 4 ods. 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Každý členský štát stanoví národné príspevky k dosahovaniu energetickej efektívnosti pri primárnej alebo konečnej energetickej spotrebe v snahe kolektívne dosiahnuť záväznú únijnú cieľovú hodnotu stanovenú v odseku 1. Členské štáty tieto príspevky spolu s ich orientačnou trajektóriou oznámia Komisii ako súčasť aktualizácií svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a ako súčasť svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov uvedených v článku 3 a článkoch 7 až 12 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v súlade s postupmi stanovenými v daných článkoch. Členské štáty pritom používajú vzorec vymedzený v prílohe I k tejto smernici a vysvetlia, ako a na základe akých údajov dané príspevky vypočítali. | Každý členský štát stanoví
  orientačné
  národné príspevky k dosahovaniu energetickej efektívnosti pri primárnej alebo konečnej energetickej spotrebe v snahe kolektívne dosiahnuť záväznú únijnú cieľovú hodnotu stanovenú v odseku 1. Členské štáty tieto príspevky spolu s ich orientačnou trajektóriou
  s čiastkovými cieľmi
  oznámia Komisii ako súčasť aktualizácií svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a ako súčasť svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov uvedených v článku 3 a článkoch 7 až 12 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v súlade s postupmi stanovenými v daných článkoch. Členské štáty pritom používajú vzorec vymedzený v prílohe I k tejto smernici a vysvetlia, ako a na základe akých údajov dané príspevky vypočítali. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Každý členský štát stanoví národné príspevky k dosahovaniu energetickej efektívnosti pri primárnej alebo konečnej energetickej spotrebe v snahe kolektívne dosiahnuť záväznú únijnú cieľovú hodnotu stanovenú v odseku 1. Členské štáty tieto príspevky spolu s ich orientačnou trajektóriou oznámia Komisii ako súčasť aktualizácií svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a ako súčasť svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov uvedených v článku 3 a článkoch 7 až 12 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v súlade s postupmi stanovenými v daných článkoch. Členské štáty pritom používajú vzorec vymedzený v prílohe I k tejto smernici a vysvetlia, ako a na základe akých údajov dané príspevky vypočítali.

Každý členský štát stanoví
  orientačné
  národné príspevky k dosahovaniu energetickej efektívnosti pri primárnej alebo konečnej energetickej spotrebe v snahe kolektívne dosiahnuť záväznú únijnú cieľovú hodnotu stanovenú v odseku 1. Členské štáty tieto príspevky spolu s ich orientačnou trajektóriou
  s čiastkovými cieľmi
  oznámia Komisii ako súčasť aktualizácií svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a ako súčasť svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov uvedených v článku 3 a článkoch 7 až 12 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v súlade s postupmi stanovenými v daných článkoch. Členské štáty pritom používajú vzorec vymedzený v prílohe I k tejto smernici a vysvetlia, ako a na základe akých údajov dané príspevky vypočítali.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 26

Článok 4 ods. 2 písm. d)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| [...] | [...]








  iv a) | bezpečnosť dodávok energie; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

[...]

[...]

iv a)

bezpečnosť dodávok energie;

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 27

Článok 5

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Verejný sektor ako vzor v oblasti energetickej efektívnosti | Verejný sektor ako vzor v oblasti energetickej efektívnosti |
| 1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa celková konečná energetická spotreba všetkých verejných subjektov spolu znížila každoročne
  aspoň
  o 1,7  % v porovnaní s rokom X-2 (X je rok nadobudnutia účinnosti tejto smernice). | 1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa celková konečná energetická spotreba všetkých verejných subjektov spolu znížila každoročne o 1,7  % v porovnaní s rokom X-2 (X je rok nadobudnutia účinnosti tejto smernice). |
| Členské štáty môžu pri výpočte konečnej energetickej spotreby svojich verejných subjektov zohľadniť klimatické rozdiely na svojom území. | Členské štáty môžu pri výpočte konečnej energetickej spotreby svojich verejných subjektov zohľadniť klimatické rozdiely na svojom území. |
| 2.   Členské štáty do svojich národných energetických a klimatických plánov a ich aktualizácií podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 zahrnú zoznam verejných subjektov, ktoré prispievajú k plneniu povinnosti stanovenej v odseku 1 tohto článku, objem zníženia spotreby energie, ktoré má každý z nich dosiahnuť, a plánované opatrenia na dosiahnutie zníženia. Ako súčasť svojich integrovaných národných energetických a klimatických správ podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 Komisii nahlasujú každoročne dosiahnuté zníženie konečnej energetickej spotreby. | 2.   Členské štáty do svojich národných energetických a klimatických plánov a ich aktualizácií podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 zahrnú zoznam verejných subjektov, ktoré prispievajú k plneniu povinnosti stanovenej v odseku 1 tohto článku, objem zníženia spotreby energie, ktoré má každý z nich dosiahnuť, a plánované opatrenia na dosiahnutie zníženia. Ako súčasť svojich integrovaných národných energetických a klimatických správ podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 Komisii nahlasujú každoročne dosiahnuté zníženie konečnej energetickej spotreby. |
| 3.   Členské štáty zabezpečia, aby regionálne a miestne orgány zaviedli vo svojich plánoch dekarbonizácie konkrétne opatrenia zamerané na energetickú efektívnosť, a to na základe konzultácií so zainteresovanými stranami a verejnosťou vrátane konkrétnych skupín vystavených riziku postihnutia energetickou chudobou alebo náchylnejších podliehať jej nepriaznivým vplyvom, ako sú ženy, ľudia so zdravotným postihnutím, staršie osoby, deti a ľudia s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom. | 3.   Členské štáty zabezpečia, aby regionálne a miestne orgány zaviedli vo svojich plánoch dekarbonizácie konkrétne opatrenia zamerané na energetickú efektívnosť, a to na základe konzultácií so zainteresovanými stranami a verejnosťou vrátane konkrétnych skupín vystavených riziku postihnutia energetickou chudobou alebo náchylnejších podliehať jej nepriaznivým vplyvom, ako sú ženy, ľudia so zdravotným postihnutím, staršie osoby, deti a ľudia s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom. |
| 4.   Členské štáty podporujú verejné subjekty pri zavádzaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, a na tento účel poskytujú usmernenia, podporujú budovanie kompetencií a príležitosti na vzdelávanie a podnecujú spoluprácu medzi verejnými subjektmi. | 4.   Členské štáty podporujú
  miestne a regionálne samosprávy
  a iné verejné subjekty pri zavádzaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, a na tento účel poskytujú
  finančnú a technickú podporu a predkladajú plány na riešenie nedostatku pracovnej sily potrebnej vo všetkých fázach zelenej transformácie vrátane remeselníkov, ako aj vysokokvalifikovaných odborníkov na ekologické technológie, aplikovaných vedcov a inovátorov. Členské štáty podporujú verejné subjekty, aby zohľadňovali širšie prínosy nad rámec úspor energie, ako je kvalita vnútorného ovzdušia a životného prostredia, ako aj zlepšenie kvality života, najmä v školách, jasliach, chránenom bývaní, opatrovateľských zariadeniach a nemocniciach. Členské štáty poskytujú
  usmernenia, podporujú budovanie kompetencií a príležitosti na vzdelávanie,
  a to aj v oblasti energetickej obnovy využívaním zmlúv o energetickej efektívnosti a verejno-súkromných partnerstiev,
  a podnecujú spoluprácu medzi verejnými subjektmi. |
| 5.   Členské štáty podnecujú verejné subjekty, aby zohľadňovali emisie uhlíka z celého životného cyklu svojich investičných a politických činností. | 5.   Členské štáty podnecujú verejné subjekty, aby zohľadňovali emisie uhlíka z celého životného cyklu svojich investičných a politických činností
  a poskytujú v tejto súvislosti konkrétne usmernenia
  . |
| | 6.
     
  Členské štáty podporujú regionálne a miestne orgány a iné verejné orgány pri získavaní primeraných finančných zdrojov na vykonávanie smernice prostredníctvom účelových rozpočtových riadkov a činností zameraných na budovanie kapacít v oblasti získavania finančných prostriedkov. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Verejný sektor ako vzor v oblasti energetickej efektívnosti

Verejný sektor ako vzor v oblasti energetickej efektívnosti

1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa celková konečná energetická spotreba všetkých verejných subjektov spolu znížila každoročne
  aspoň
  o 1,7  % v porovnaní s rokom X-2 (X je rok nadobudnutia účinnosti tejto smernice).

1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa celková konečná energetická spotreba všetkých verejných subjektov spolu znížila každoročne o 1,7  % v porovnaní s rokom X-2 (X je rok nadobudnutia účinnosti tejto smernice).

Členské štáty môžu pri výpočte konečnej energetickej spotreby svojich verejných subjektov zohľadniť klimatické rozdiely na svojom území.

Členské štáty môžu pri výpočte konečnej energetickej spotreby svojich verejných subjektov zohľadniť klimatické rozdiely na svojom území.

2.   Členské štáty do svojich národných energetických a klimatických plánov a ich aktualizácií podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 zahrnú zoznam verejných subjektov, ktoré prispievajú k plneniu povinnosti stanovenej v odseku 1 tohto článku, objem zníženia spotreby energie, ktoré má každý z nich dosiahnuť, a plánované opatrenia na dosiahnutie zníženia. Ako súčasť svojich integrovaných národných energetických a klimatických správ podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 Komisii nahlasujú každoročne dosiahnuté zníženie konečnej energetickej spotreby.

2.   Členské štáty do svojich národných energetických a klimatických plánov a ich aktualizácií podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 zahrnú zoznam verejných subjektov, ktoré prispievajú k plneniu povinnosti stanovenej v odseku 1 tohto článku, objem zníženia spotreby energie, ktoré má každý z nich dosiahnuť, a plánované opatrenia na dosiahnutie zníženia. Ako súčasť svojich integrovaných národných energetických a klimatických správ podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 Komisii nahlasujú každoročne dosiahnuté zníženie konečnej energetickej spotreby.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby regionálne a miestne orgány zaviedli vo svojich plánoch dekarbonizácie konkrétne opatrenia zamerané na energetickú efektívnosť, a to na základe konzultácií so zainteresovanými stranami a verejnosťou vrátane konkrétnych skupín vystavených riziku postihnutia energetickou chudobou alebo náchylnejších podliehať jej nepriaznivým vplyvom, ako sú ženy, ľudia so zdravotným postihnutím, staršie osoby, deti a ľudia s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby regionálne a miestne orgány zaviedli vo svojich plánoch dekarbonizácie konkrétne opatrenia zamerané na energetickú efektívnosť, a to na základe konzultácií so zainteresovanými stranami a verejnosťou vrátane konkrétnych skupín vystavených riziku postihnutia energetickou chudobou alebo náchylnejších podliehať jej nepriaznivým vplyvom, ako sú ženy, ľudia so zdravotným postihnutím, staršie osoby, deti a ľudia s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom.

4.   Členské štáty podporujú verejné subjekty pri zavádzaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, a na tento účel poskytujú usmernenia, podporujú budovanie kompetencií a príležitosti na vzdelávanie a podnecujú spoluprácu medzi verejnými subjektmi.

4.   Členské štáty podporujú
  miestne a regionálne samosprávy
  a iné verejné subjekty pri zavádzaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, a na tento účel poskytujú
  finančnú a technickú podporu a predkladajú plány na riešenie nedostatku pracovnej sily potrebnej vo všetkých fázach zelenej transformácie vrátane remeselníkov, ako aj vysokokvalifikovaných odborníkov na ekologické technológie, aplikovaných vedcov a inovátorov. Členské štáty podporujú verejné subjekty, aby zohľadňovali širšie prínosy nad rámec úspor energie, ako je kvalita vnútorného ovzdušia a životného prostredia, ako aj zlepšenie kvality života, najmä v školách, jasliach, chránenom bývaní, opatrovateľských zariadeniach a nemocniciach. Členské štáty poskytujú
  usmernenia, podporujú budovanie kompetencií a príležitosti na vzdelávanie,
  a to aj v oblasti energetickej obnovy využívaním zmlúv o energetickej efektívnosti a verejno-súkromných partnerstiev,
  a podnecujú spoluprácu medzi verejnými subjektmi.

5.   Členské štáty podnecujú verejné subjekty, aby zohľadňovali emisie uhlíka z celého životného cyklu svojich investičných a politických činností.

5.   Členské štáty podnecujú verejné subjekty, aby zohľadňovali emisie uhlíka z celého životného cyklu svojich investičných a politických činností
  a poskytujú v tejto súvislosti konkrétne usmernenia
  .

6.
     
  Členské štáty podporujú regionálne a miestne orgány a iné verejné orgány pri získavaní primeraných finančných zdrojov na vykonávanie smernice prostredníctvom účelových rozpočtových riadkov a činností zameraných na budovanie kapacít v oblasti získavania finančných prostriedkov.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Absentuje posúdenie potenciálu a vplyvu stanovenej úrovne vo výške 1,7 %. Úroveň 1,7 % je akceptovateľná ako východiskový bod, je však potrebné zohľadniť situáciu v členských štátoch a posúdenie vplyvu.

Pozmeňovací návrh 28

Pozmeňovací návrh 28

Článok 5 nový

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | Partnerstvá pre energetickú transformáciu |
| | 1.
     
  Komisia vytvorí európske odvetvové partnerstvá pre energetickú transformáciu tým, že inkluzívnym a reprezentatívnym spôsobom združí kľúčové zainteresované strany v odvetviach, ako sú IKT, doprava, financie a stavebníctvo. Komisia vymenuje predsedu každého európskeho sektorového partnerstva pre energetickú transformáciu, ktoré by sa malo zriadiť do 12 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice. |
| | 2.
     
  Partnerstvá uľahčujú dialógy o klíme a povzbudzujú odvetvia, aby vypracovali „plány energetickej transformácie“ s cieľom zmapovať dostupné opatrenia a technologické možnosti na dosiahnutie úspor v dôsledku energetickej efektívnosti, pripraviť sa na využívanie energie z obnoviteľných zdrojov a dekarbonizovať odvetvia. Takéto plány by mohli cenným spôsobom pomôcť odvetviam pri plánovaní potrebných investícií nevyhnutných na dosiahnutie cieľov tejto smernice a plánu cieľov EÚ v oblasti klímy, a zároveň uľahčiť cezhraničnú spoluprácu medzi aktérmi s cieľom posilniť vnútorný trh Európskej únie. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Partnerstvá pre energetickú transformáciu

Partnerstvá pre energetickú transformáciu

1.
     
  Komisia vytvorí európske odvetvové partnerstvá pre energetickú transformáciu tým, že inkluzívnym a reprezentatívnym spôsobom združí kľúčové zainteresované strany v odvetviach, ako sú IKT, doprava, financie a stavebníctvo. Komisia vymenuje predsedu každého európskeho sektorového partnerstva pre energetickú transformáciu, ktoré by sa malo zriadiť do 12 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

2.
     
  Partnerstvá uľahčujú dialógy o klíme a povzbudzujú odvetvia, aby vypracovali „plány energetickej transformácie“ s cieľom zmapovať dostupné opatrenia a technologické možnosti na dosiahnutie úspor v dôsledku energetickej efektívnosti, pripraviť sa na využívanie energie z obnoviteľných zdrojov a dekarbonizovať odvetvia. Takéto plány by mohli cenným spôsobom pomôcť odvetviam pri plánovaní potrebných investícií nevyhnutných na dosiahnutie cieľov tejto smernice a plánu cieľov EÚ v oblasti klímy, a zároveň uľahčiť cezhraničnú spoluprácu medzi aktérmi s cieľom posilniť vnútorný trh Európskej únie.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 29

Pozmeňovací návrh 29

Článok 5 nový

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | Jednotné kontaktné miesta pre energetickú účinnosť





  1.
     
  Členské štáty spolupracujú s príslušnými orgánmi a súkromnými zainteresovanými stranami pri vytváraní špecializovaných miestnych, regionálnych alebo vnútroštátnych jednotných kontaktných miest. Tieto jednotné kontaktné miesta sú medziodvetvové a interdisciplinárne a umožňujú miestne vypracovanie projektov tým, že:










  i. | poskytujú poradenstvo a zjednodušené informácie o technických a finančných možnostiach a riešeniach pre mikropodniky a malé podniky, regionálne a miestne orgány a iné verejné subjekty a domácnosti; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Jednotné kontaktné miesta pre energetickú účinnosť

1.
     
  Členské štáty spolupracujú s príslušnými orgánmi a súkromnými zainteresovanými stranami pri vytváraní špecializovaných miestnych, regionálnych alebo vnútroštátnych jednotných kontaktných miest. Tieto jednotné kontaktné miesta sú medziodvetvové a interdisciplinárne a umožňujú miestne vypracovanie projektov tým, že:

i.

poskytujú poradenstvo a zjednodušené informácie o technických a finančných možnostiach a riešeniach pre mikropodniky a malé podniky, regionálne a miestne orgány a iné verejné subjekty a domácnosti;

| ii. | umožňujú prepojenie potenciálnych projektov s účastníkmi trhu, najmä pre projekty menšieho rozsahu; |
| --- | --- |

ii.

umožňujú prepojenie potenciálnych projektov s účastníkmi trhu, najmä pre projekty menšieho rozsahu;

| iii. | poskytujú podporu aktívnych spotrebiteľov prostredníctvom poradenstva o správaní v oblasti spotreby energie; |
| --- | --- |

iii.

poskytujú podporu aktívnych spotrebiteľov prostredníctvom poradenstva o správaní v oblasti spotreby energie;

| iv. | poskytujú informácie o programoch odbornej prípravy a vzdelávaní s cieľom zabezpečiť väčší počet odborníkov v oblasti energetickej efektívnosti, ako aj a rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie odborníkov s cieľom uspokojiť potreby trhu; |
| --- | --- |

iv.

poskytujú informácie o programoch odbornej prípravy a vzdelávaní s cieľom zabezpečiť väčší počet odborníkov v oblasti energetickej efektívnosti, ako aj a rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie odborníkov s cieľom uspokojiť potreby trhu;

| v. | umožňujú zviditeľnenie príkladov najlepších postupov z rôznych typov budov, bývania a podnikov; |
| --- | --- |

v.

umožňujú zviditeľnenie príkladov najlepších postupov z rôznych typov budov, bývania a podnikov;

| vi. | vykonávajú zber súhrnných údajov o typológii z projektov energetickej efektívnosti a predkladajú tieto údaje Komisii. Komisia by mala tieto informácie uverejniť v správe každý druhý rok s cieľom umožniť výmenu skúseností a posilniť cezhraničnú spoluprácu medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

vi.

vykonávajú zber súhrnných údajov o typológii z projektov energetickej efektívnosti a predkladajú tieto údaje Komisii. Komisia by mala tieto informácie uverejniť v správe každý druhý rok s cieľom umožniť výmenu skúseností a posilniť cezhraničnú spoluprácu medzi členskými štátmi;

2.
     
  Tieto jednotné kontaktné miesta nadviažu silné a dôveryhodné partnerstvá s miestnymi a regionálnymi súkromnými aktérmi, ako sú MSP, spoločnosti poskytujúce energetické služby, subjekty vykonávajúce inštaláciu, konzultačné firmy, realizátori projektov, finančné inštitúcie, ktoré sú schopné poskytovať služby, ako sú energetické audity, finančné riešenia a vykonávanie energetickej obnovy;

3.
     
  Členské štáty spolupracujú s miestnymi a regionálnymi orgánmi pri podpore týchto jednotných kontaktných miest;

4.
     
  Komisia poskytne členským štátom usmernenia na vytvorenie týchto jednotných kontaktných miest s cieľom zaviesť harmonizovaný prístup v celej Európe.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 30

Pozmeňovací návrh 30

Článok 6

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Vzorová úloha budov verejných subjektov | Vzorová úloha budov verejných subjektov |
| 1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (1), každý členský štát zabezpečí, aby sa každoročne obnovovali aspoň 3 % z celkovej podlahovej plochy vykurovaných a/alebo chladených budov, ktoré vlastnia verejné subjekty, tak, aby sa z nich stali budovy s takmer nulovou spotrebou energie v súlade s článkom 9 smernice 2010/31/EÚ. | 1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (1), každý členský štát zabezpečí, aby sa každoročne obnovovali aspoň 3 % z celkovej podlahovej plochy vykurovaných a/alebo chladených budov, ktoré vlastnia verejné subjekty, tak, aby sa z nich stali budovy s takmer nulovou spotrebou energie v súlade s článkom 9 smernice 2010/31/EÚ
  s cieľom naplno využiť potenciál úspor energie, pokiaľ je to nákladovo efektívne a realizovateľné z technického a ekonomického hľadiska. Členské štáty oslobodia budovy sociálneho bývania od povinnosti obnoviť 3 % celkovej podlahovej plochy, ak obnovy nie sú nákladovo neutrálne a povedú k výraznému zvýšeniu nájomného pre osoby žijúce v sociálnom bývaní a ak náklady na tieto obnovy sú vyššie ako ekonomické úspory z výdavkov na energiu
  . |
| Ak verejné subjekty využívajú budovu, ktorú nevlastnia,
  uplatňujú svoje zmluvné práva v najvyššej možnej miere a
   podnecujú vlastníka budovy k jej obnove, aby sa stala budovou s takmer nulovou spotrebou energie v súlade s článkom 9 smernice 2010/31/EÚ. Pri uzatváraní novej zmluvy o využívaní budovy, ktorú nevlastnia, sa usilujú sa o to, aby predmetná budova patrila k dvom najvyšším triedam energetickej hospodárnosti uvádzaným na energetickom certifikáte. | Ak verejné subjekty využívajú budovu, ktorú nevlastnia, podnecujú vlastníka budovy
  k jej hĺbkovej alebo viacstupňovej hĺbkovej obnove
  , aby sa stala budovou s takmer nulovou spotrebou energie v súlade s článkom 9 smernice 2010/31/EÚ
  s cieľom naplno využiť potenciál úspor energie, pokiaľ je to nákladovo efektívne a technicky realizovateľné
  . Pri uzatváraní novej zmluvy o využívaní budovy, ktorú nevlastnia, sa usilujú sa o to, aby predmetná budova patrila k dvom najvyšším triedam energetickej hospodárnosti uvádzaným na energetickom certifikáte
  alebo aby spĺňala iné úrovne hospodárnosti platné v danom členskom štáte
  . |
| Podiel
  aspoň 3 % sa vypočíta z celkovej podlahovej plochy budov s celkovou úžitkovou podlahovou plochou nad 250 m2 ktoré vlastnia verejné subjekty dotknutého členského štátu a ktoré k 1. januáru 2024 nie sú budovami s takmer nulovou spotrebou energie. | Priemerný podiel
  aspoň 3 %
  za obdobie piatich rokov
  sa vypočíta z celkovej podlahovej plochy budov s celkovou úžitkovou podlahovou plochou nad 250 m2 ktoré vlastnia verejné subjekty dotknutého členského štátu a ktoré k 1. januáru 2024 nie sú budovami s takmer nulovou spotrebou energie. |
| 2.   Členské štáty môžu vo výnimočných prípadoch do ročnej miery obnovy budov započítať nové budovy vlastnené ako náhrada za konkrétne budovy verejných subjektov zbúrané počas ktoréhokoľvek z dvoch predchádzajúcich rokov. Takéto výnimky sa uplatňujú len vtedy, keď by boli nákladovo efektívnejšie a udržateľnejšie z hľadiska dosiahnutých úspor energie a dosiahnutého zníženia emisií CO2 počas celého životného cyklu v porovnaní s obnovou takýchto budov. Každý členský štát jednoznačne stanoví a zverejní všeobecné kritériá, metodiky a postupy na určenie takýchto výnimočných prípadov. | 2.   
  Členské štáty sa môžu rozhodnúť uplatňovať menej prísne požiadavky na tieto kategórie budov: |
| | a) | budovy úradne chránené ako súčasť charakteristického prostredia alebo pre ich osobitnú architektonickú alebo historickú hodnotu, pokiaľ by dodržiavanie určitých minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť neprijateľne zmenilo ich charakter alebo vzhľad; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Vzorová úloha budov verejných subjektov

Vzorová úloha budov verejných subjektov

1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (1), každý členský štát zabezpečí, aby sa každoročne obnovovali aspoň 3 % z celkovej podlahovej plochy vykurovaných a/alebo chladených budov, ktoré vlastnia verejné subjekty, tak, aby sa z nich stali budovy s takmer nulovou spotrebou energie v súlade s článkom 9 smernice 2010/31/EÚ.

1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (1), každý členský štát zabezpečí, aby sa každoročne obnovovali aspoň 3 % z celkovej podlahovej plochy vykurovaných a/alebo chladených budov, ktoré vlastnia verejné subjekty, tak, aby sa z nich stali budovy s takmer nulovou spotrebou energie v súlade s článkom 9 smernice 2010/31/EÚ
  s cieľom naplno využiť potenciál úspor energie, pokiaľ je to nákladovo efektívne a realizovateľné z technického a ekonomického hľadiska. Členské štáty oslobodia budovy sociálneho bývania od povinnosti obnoviť 3 % celkovej podlahovej plochy, ak obnovy nie sú nákladovo neutrálne a povedú k výraznému zvýšeniu nájomného pre osoby žijúce v sociálnom bývaní a ak náklady na tieto obnovy sú vyššie ako ekonomické úspory z výdavkov na energiu
  .

Ak verejné subjekty využívajú budovu, ktorú nevlastnia,
  uplatňujú svoje zmluvné práva v najvyššej možnej miere a
   podnecujú vlastníka budovy k jej obnove, aby sa stala budovou s takmer nulovou spotrebou energie v súlade s článkom 9 smernice 2010/31/EÚ. Pri uzatváraní novej zmluvy o využívaní budovy, ktorú nevlastnia, sa usilujú sa o to, aby predmetná budova patrila k dvom najvyšším triedam energetickej hospodárnosti uvádzaným na energetickom certifikáte.

uplatňujú svoje zmluvné práva v najvyššej možnej miere a

Ak verejné subjekty využívajú budovu, ktorú nevlastnia, podnecujú vlastníka budovy
  k jej hĺbkovej alebo viacstupňovej hĺbkovej obnove
  , aby sa stala budovou s takmer nulovou spotrebou energie v súlade s článkom 9 smernice 2010/31/EÚ
  s cieľom naplno využiť potenciál úspor energie, pokiaľ je to nákladovo efektívne a technicky realizovateľné
  . Pri uzatváraní novej zmluvy o využívaní budovy, ktorú nevlastnia, sa usilujú sa o to, aby predmetná budova patrila k dvom najvyšším triedam energetickej hospodárnosti uvádzaným na energetickom certifikáte
  alebo aby spĺňala iné úrovne hospodárnosti platné v danom členskom štáte
  .

k jej hĺbkovej alebo viacstupňovej hĺbkovej obnove

s cieľom naplno využiť potenciál úspor energie, pokiaľ je to nákladovo efektívne a technicky realizovateľné

alebo aby spĺňala iné úrovne hospodárnosti platné v danom členskom štáte

Podiel
  aspoň 3 % sa vypočíta z celkovej podlahovej plochy budov s celkovou úžitkovou podlahovou plochou nad 250 m2 ktoré vlastnia verejné subjekty dotknutého členského štátu a ktoré k 1. januáru 2024 nie sú budovami s takmer nulovou spotrebou energie.

Podiel

2

Priemerný podiel
  aspoň 3 %
  za obdobie piatich rokov
  sa vypočíta z celkovej podlahovej plochy budov s celkovou úžitkovou podlahovou plochou nad 250 m2 ktoré vlastnia verejné subjekty dotknutého členského štátu a ktoré k 1. januáru 2024 nie sú budovami s takmer nulovou spotrebou energie.

Priemerný podiel

za obdobie piatich rokov

2.   Členské štáty môžu vo výnimočných prípadoch do ročnej miery obnovy budov započítať nové budovy vlastnené ako náhrada za konkrétne budovy verejných subjektov zbúrané počas ktoréhokoľvek z dvoch predchádzajúcich rokov. Takéto výnimky sa uplatňujú len vtedy, keď by boli nákladovo efektívnejšie a udržateľnejšie z hľadiska dosiahnutých úspor energie a dosiahnutého zníženia emisií CO2 počas celého životného cyklu v porovnaní s obnovou takýchto budov. Každý členský štát jednoznačne stanoví a zverejní všeobecné kritériá, metodiky a postupy na určenie takýchto výnimočných prípadov.

2.   
  Členské štáty sa môžu rozhodnúť uplatňovať menej prísne požiadavky na tieto kategórie budov:

a)

a)

budovy úradne chránené ako súčasť charakteristického prostredia alebo pre ich osobitnú architektonickú alebo historickú hodnotu, pokiaľ by dodržiavanie určitých minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť neprijateľne zmenilo ich charakter alebo vzhľad;

budovy úradne chránené ako súčasť charakteristického prostredia alebo pre ich osobitnú architektonickú alebo historickú hodnotu, pokiaľ by dodržiavanie určitých minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť neprijateľne zmenilo ich charakter alebo vzhľad;

| b) | budovy používané ako miesta na bohoslužby a na náboženské podujatia.



  V oboch prípadoch zodpovedné orgány preukážu nezlučiteľnosť požiadaviek na budovy s takmer nulovou spotrebou energie s budovami, na ktoré sa vzťahuje táto výnimka. |
| --- | --- |

b)

b)

budovy používané ako miesta na bohoslužby a na náboženské podujatia.

budovy používané ako miesta na bohoslužby a na náboženské podujatia.

V oboch prípadoch zodpovedné orgány preukážu nezlučiteľnosť požiadaviek na budovy s takmer nulovou spotrebou energie s budovami, na ktoré sa vzťahuje táto výnimka.

3
  .   Členské štáty na účely tohto článku sprístupnia verejnosti zoznam vykurovaných a/alebo chladených budov verejných subjektov s celkovou úžitkovou podlahovou plochou viac než 250 m2. Tento zoznam sa aktualizuje minimálne raz ročne. Zoznam musí obsahovať aspoň tieto údaje:

| a) | podlahová plocha v m2; |
| --- | --- |

a)

podlahová plocha v m2;

| b) | energetický certifikát jednotlivých budov vydaný v súlade s článkom 12 smernice 2010/31/EÚ. |
| --- | --- |

b)

energetický certifikát jednotlivých budov vydaný v súlade s článkom 12 smernice 2010/31/EÚ.

3.
     Členské štáty môžu vo výnimočných prípadoch do ročnej miery obnovy budov započítať nové budovy vlastnené ako náhrada za konkrétne budovy verejných subjektov zbúrané počas ktoréhokoľvek z dvoch predchádzajúcich rokov. Takéto výnimky sa uplatňujú len vtedy, keď by boli nákladovo efektívnejšie a udržateľnejšie z hľadiska dosiahnutých úspor energie a dosiahnutého zníženia emisií CO2 počas celého životného cyklu v porovnaní s obnovou takýchto budov. Každý členský štát jednoznačne stanoví a zverejní všeobecné kritériá, metodiky a postupy na určenie takýchto výnimočných prípadov.

4
  .   Členské štáty na účely tohto článku
  najneskôr do XX/XX/XXXX
  sprístupnia verejnosti zoznam vykurovaných a/alebo chladených budov verejných subjektov s celkovou úžitkovou podlahovou plochou viac než 250 m2. Tento zoznam sa aktualizuje minimálne raz ročne. Zoznam musí obsahovať aspoň tieto údaje:

| a) | podlahová plocha v m2; |
| --- | --- |

a)

podlahová plocha v m2;

| b) | energetický certifikát jednotlivých budov vydaný v súlade s článkom 12 smernice 2010/31/EÚ. |
| --- | --- |

b)

energetický certifikát jednotlivých budov vydaný v súlade s článkom 12 smernice 2010/31/EÚ.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 31

Pozmeňovací návrh 31

Článok 6 nový

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Ak členský štát v danom roku obnoví viac ako 3 % celkovej podlahovej plochy budov, ktoré vlastnia verejné subjekty, v nasledujúcich rokoch môže znížiť svoje úsilie, aby sa dosiahol ročný priemer počítaný za obdobie piatich rokov. Ak členský štát v danom roku obnoví menej ako 3 % celkovej podlahovej plochy budov, ktoré vlastnia verejné subjekty, v nasledujúcich rokoch zvýši svoje úsilie, aby dosiahol ročný priemer počítaný za obdobie piatich rokov. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

1 a.
     
  Ak členský štát v danom roku obnoví viac ako 3 % celkovej podlahovej plochy budov, ktoré vlastnia verejné subjekty, v nasledujúcich rokoch môže znížiť svoje úsilie, aby sa dosiahol ročný priemer počítaný za obdobie piatich rokov. Ak členský štát v danom roku obnoví menej ako 3 % celkovej podlahovej plochy budov, ktoré vlastnia verejné subjekty, v nasledujúcich rokoch zvýši svoje úsilie, aby dosiahol ročný priemer počítaný za obdobie piatich rokov.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 32

Pozmeňovací návrh 32

Článok 6 nový

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Pri plánovaní vykonávacích opatrení podľa tohto článku členské štáty poskytnú finančnú a technickú podporu a predložia plány na riešenie nedostatku pracovnej sily a kvalifikovaných odborníkov potrebných vo všetkých fázach zelenej transformácie vrátane remeselníkov, ako aj vysokokvalifikovaných odborníkov na ekologické technológie, aplikovaných vedcov a inovátorov. Členské štáty podporia regionálne a miestne orgány a iné verejné subjekty, aby zohľadňovali širšie prínosy nad rámec úspor energie, ako je zdravé vnútorné prostredie s lepšou kvalitou vnútorného ovzdušia a životného prostredia, ako aj zlepšenie kvality života, najmä v školách, jasliach, chránenom bývaní, opatrovateľských zariadeniach a nemocniciach. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

3 a.
     
  Pri plánovaní vykonávacích opatrení podľa tohto článku členské štáty poskytnú finančnú a technickú podporu a predložia plány na riešenie nedostatku pracovnej sily a kvalifikovaných odborníkov potrebných vo všetkých fázach zelenej transformácie vrátane remeselníkov, ako aj vysokokvalifikovaných odborníkov na ekologické technológie, aplikovaných vedcov a inovátorov. Členské štáty podporia regionálne a miestne orgány a iné verejné subjekty, aby zohľadňovali širšie prínosy nad rámec úspor energie, ako je zdravé vnútorné prostredie s lepšou kvalitou vnútorného ovzdušia a životného prostredia, ako aj zlepšenie kvality života, najmä v školách, jasliach, chránenom bývaní, opatrovateľských zariadeniach a nemocniciach.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 33

Pozmeňovací návrh 33

Článok 7

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| 1.   Členské štáty zabezpečia, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia pri zadávaní verejných zákaziek a udeľovaní koncesií s hodnotou rovnakou alebo väčšou ako prahové hodnoty stanovené v článku 8 smernice 2014/23/EÚ, článku 4 smernice 2014/24/EÚ a článku 15 smernice 2014/25/EÚ obstarávali iba výrobky, služby, práce a budovy s vysokou energetickou efektívnosťou
  v súlade s požiadavkami uvedenými
  v prílohe IV k tejto smernici. | 1.   Členské štáty zabezpečia, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia pri zadávaní verejných zákaziek
  pri náležitom dodržiavaní zásady miestnej samosprávy zakotvenej v článku 4 Zmluvy o EÚ
  a udeľovaní koncesií s hodnotou rovnakou alebo väčšou ako prahové hodnoty stanovené v článku 8 smernice 2014/23/EÚ, článku 4 smernice 2014/24/EÚ a článku 15 smernice 2014/25/EÚ obstarávali iba výrobky, služby, práce a budovy s vysokou energetickou efektívnosťou
  , pokiaľ je to v súlade s nákladovou efektívnosťou, ekonomickou realizovateľnosťou, udržateľnosťou zo širšieho hľadiska, technickou vhodnosťou a dostatočnou hospodárskou súťažou, v snahe dodržať kritériá, na ktoré sa odkazuje
  v prílohe IV k tejto smernici. |
| 5.   Členské štáty
  môžu
  od verejných obstarávateľov a obstarávateľov
  vyžadovať
  , aby prípadne vo svojich praktikách obstarávania zohľadňovali aspekty širšej udržateľnosti, sociálne a environmentálne aspekty, ako aj aspekty obehového hospodárstva so zreteľom na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti dekarbonizácie a nulového znečisťovania. V prípade potreby a v súlade s požiadavkami stanovenými v prílohe IV vyžadujú od verejných obstarávateľov a obstarávateľov, aby zohľadňovali kritériá Únie vzťahujúce sa na zelené verejné obstarávanie. | 5.   Členské štáty
  vyžadujú
  od verejných obstarávateľov a obstarávateľov, aby prípadne vo svojich praktikách obstarávania zohľadňovali aspekty širšej udržateľnosti, sociálne a environmentálne aspekty, ako aj aspekty obehového hospodárstva so zreteľom na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti dekarbonizácie a nulového znečisťovania. V prípade potreby a v súlade s požiadavkami stanovenými v prílohe IV vyžadujú od verejných obstarávateľov a obstarávateľov, aby zohľadňovali kritériá Únie vzťahujúce sa na zelené
  a obehové
  verejné obstarávanie. |
| Členské štáty v snahe zabezpečiť transparentnosť pri uplatňovaní požiadaviek energetickej efektívnosti v postupe obstarávania uverejnia informácie o vplyvoch zákaziek s hodnotou rovnakou alebo väčšou ako prahové hodnoty uvedené v odseku 1 alebo presahujúcou tieto hodnoty na energetickú efektívnosť. Verejní obstarávatelia sa môžu rozhodnúť vyžadovať, aby predkladatelia ponúk zverejňovali informácie o potenciáli globálneho otepľovania nových budov a dané informácie verejne sprístupňovali, a to najmä pri zákazkách týkajúcich sa nových budov s podlahovou plochou presahujúcou 2 000  m2. | Členské štáty v snahe zabezpečiť transparentnosť pri uplatňovaní požiadaviek energetickej efektívnosti v postupe obstarávania uverejnia informácie o vplyvoch zákaziek s hodnotou rovnakou alebo väčšou ako prahové hodnoty uvedené v odseku 1 alebo presahujúcou tieto hodnoty na energetickú efektívnosť. Verejní obstarávatelia sa môžu rozhodnúť vyžadovať, aby predkladatelia ponúk zverejňovali informácie o potenciáli globálneho otepľovania nových budov a dané informácie verejne sprístupňovali, a to najmä pri zákazkách týkajúcich sa nových budov s podlahovou plochou presahujúcou 2 000  m2. |
| Členské štáty podporujú verejných obstarávateľov a obstarávateľov pri zavádzaní požiadaviek na energetickú efektívnosť, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, a na tento účel poskytujú jasné pravidlá a usmernenia vrátane metodík posudzovania nákladov vyplývajúcich zo životného cyklu a environmentálnych vplyvov a súvisiacich nákladov, vytvárajú centrá na podporu kompetencií, podnecujú spoluprácu medzi verejnými obstarávateľmi, a to aj cezhraničnú spoluprácu, ako aj využívanie hromadného a digitálneho obstarávania, keď to je možné. | Členské štáty podporujú verejných obstarávateľov a obstarávateľov pri zavádzaní požiadaviek na energetickú efektívnosť, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, a na tento účel poskytujú jasné pravidlá a usmernenia vrátane metodík posudzovania nákladov vyplývajúcich zo životného cyklu a environmentálnych vplyvov a súvisiacich nákladov, vytvárajú centrá na podporu kompetencií, podnecujú spoluprácu medzi verejnými obstarávateľmi, a to aj cezhraničnú spoluprácu, ako aj využívanie hromadného a digitálneho obstarávania, keď to je možné. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

1.   Členské štáty zabezpečia, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia pri zadávaní verejných zákaziek a udeľovaní koncesií s hodnotou rovnakou alebo väčšou ako prahové hodnoty stanovené v článku 8 smernice 2014/23/EÚ, článku 4 smernice 2014/24/EÚ a článku 15 smernice 2014/25/EÚ obstarávali iba výrobky, služby, práce a budovy s vysokou energetickou efektívnosťou
  v súlade s požiadavkami uvedenými
  v prílohe IV k tejto smernici.

1.   Členské štáty zabezpečia, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia pri zadávaní verejných zákaziek
  pri náležitom dodržiavaní zásady miestnej samosprávy zakotvenej v článku 4 Zmluvy o EÚ
  a udeľovaní koncesií s hodnotou rovnakou alebo väčšou ako prahové hodnoty stanovené v článku 8 smernice 2014/23/EÚ, článku 4 smernice 2014/24/EÚ a článku 15 smernice 2014/25/EÚ obstarávali iba výrobky, služby, práce a budovy s vysokou energetickou efektívnosťou
  , pokiaľ je to v súlade s nákladovou efektívnosťou, ekonomickou realizovateľnosťou, udržateľnosťou zo širšieho hľadiska, technickou vhodnosťou a dostatočnou hospodárskou súťažou, v snahe dodržať kritériá, na ktoré sa odkazuje
  v prílohe IV k tejto smernici.

5.   Členské štáty
  môžu
  od verejných obstarávateľov a obstarávateľov
  vyžadovať
  , aby prípadne vo svojich praktikách obstarávania zohľadňovali aspekty širšej udržateľnosti, sociálne a environmentálne aspekty, ako aj aspekty obehového hospodárstva so zreteľom na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti dekarbonizácie a nulového znečisťovania. V prípade potreby a v súlade s požiadavkami stanovenými v prílohe IV vyžadujú od verejných obstarávateľov a obstarávateľov, aby zohľadňovali kritériá Únie vzťahujúce sa na zelené verejné obstarávanie.

5.   Členské štáty
  vyžadujú
  od verejných obstarávateľov a obstarávateľov, aby prípadne vo svojich praktikách obstarávania zohľadňovali aspekty širšej udržateľnosti, sociálne a environmentálne aspekty, ako aj aspekty obehového hospodárstva so zreteľom na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti dekarbonizácie a nulového znečisťovania. V prípade potreby a v súlade s požiadavkami stanovenými v prílohe IV vyžadujú od verejných obstarávateľov a obstarávateľov, aby zohľadňovali kritériá Únie vzťahujúce sa na zelené
  a obehové
  verejné obstarávanie.

Členské štáty v snahe zabezpečiť transparentnosť pri uplatňovaní požiadaviek energetickej efektívnosti v postupe obstarávania uverejnia informácie o vplyvoch zákaziek s hodnotou rovnakou alebo väčšou ako prahové hodnoty uvedené v odseku 1 alebo presahujúcou tieto hodnoty na energetickú efektívnosť. Verejní obstarávatelia sa môžu rozhodnúť vyžadovať, aby predkladatelia ponúk zverejňovali informácie o potenciáli globálneho otepľovania nových budov a dané informácie verejne sprístupňovali, a to najmä pri zákazkách týkajúcich sa nových budov s podlahovou plochou presahujúcou 2 000  m2.

2

Členské štáty v snahe zabezpečiť transparentnosť pri uplatňovaní požiadaviek energetickej efektívnosti v postupe obstarávania uverejnia informácie o vplyvoch zákaziek s hodnotou rovnakou alebo väčšou ako prahové hodnoty uvedené v odseku 1 alebo presahujúcou tieto hodnoty na energetickú efektívnosť. Verejní obstarávatelia sa môžu rozhodnúť vyžadovať, aby predkladatelia ponúk zverejňovali informácie o potenciáli globálneho otepľovania nových budov a dané informácie verejne sprístupňovali, a to najmä pri zákazkách týkajúcich sa nových budov s podlahovou plochou presahujúcou 2 000  m2.

2

Členské štáty podporujú verejných obstarávateľov a obstarávateľov pri zavádzaní požiadaviek na energetickú efektívnosť, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, a na tento účel poskytujú jasné pravidlá a usmernenia vrátane metodík posudzovania nákladov vyplývajúcich zo životného cyklu a environmentálnych vplyvov a súvisiacich nákladov, vytvárajú centrá na podporu kompetencií, podnecujú spoluprácu medzi verejnými obstarávateľmi, a to aj cezhraničnú spoluprácu, ako aj využívanie hromadného a digitálneho obstarávania, keď to je možné.

Členské štáty podporujú verejných obstarávateľov a obstarávateľov pri zavádzaní požiadaviek na energetickú efektívnosť, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, a na tento účel poskytujú jasné pravidlá a usmernenia vrátane metodík posudzovania nákladov vyplývajúcich zo životného cyklu a environmentálnych vplyvov a súvisiacich nákladov, vytvárajú centrá na podporu kompetencií, podnecujú spoluprácu medzi verejnými obstarávateľmi, a to aj cezhraničnú spoluprácu, ako aj využívanie hromadného a digitálneho obstarávania, keď to je možné.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 34

Pozmeňovací návrh 34

Článok 8

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| (3)   Členské štáty vykonávajú povinné schémy energetickej efektívnosti, alternatívne politické opatrenia alebo ich kombináciu, alebo programy a opatrenia financované z národného fondu energetickej efektívnosti prioritne u ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Členské štáty zabezpečujú, aby politické opatrenia vykonávané podľa tohto článku nemali na dané osoby nepriaznivé účinky. V uplatniteľných prípadoch čo najlepším spôsobom využívajú financovanie vrátane financovania z verejných zdrojov, nástrojov financovania zriadených na úrovni Únie a príjmov z kvót podľa článku 22 ods. 3 písm. b) s cieľom odstrániť nepriaznivé účinky a zabezpečiť spravodlivú a inkluzívnu transformáciu energetiky. | (3)   Členské štáty vykonávajú povinné schémy energetickej efektívnosti, alternatívne politické opatrenia alebo ich kombináciu, alebo programy a opatrenia financované z národného fondu energetickej efektívnosti prioritne u ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch
  , ako aj zraniteľných mikropodnikov, malých podnikov a zraniteľných používateľov dopravy
  . Členské štáty zabezpečujú, aby politické opatrenia vykonávané podľa tohto článku nemali na dané osoby nepriaznivé účinky. V uplatniteľných prípadoch čo najlepším spôsobom využívajú financovanie vrátane financovania z verejných zdrojov, nástrojov financovania zriadených na úrovni Únie a príjmov z kvót podľa článku 22 ods. 3 písm. b) s cieľom odstrániť nepriaznivé účinky a zabezpečiť spravodlivú a inkluzívnu transformáciu energetiky. |
| Pri navrhovaní takýchto politických opatrení členské štáty zvažujú a podporujú úlohu komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskych energetických spoločenstiev ako ich príspevok k vykonávaniu týchto politických opatrení. | Pri navrhovaní takýchto politických opatrení členské štáty zvažujú a podporujú úlohu komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskych energetických spoločenstiev ako ich príspevok k vykonávaniu týchto politických opatrení. |
| Členské štáty musia dosiahnuť podiel požadovaného množstva kumulovaných úspor energie u konečného spotrebiteľa v prípade ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Tento podiel sa musí minimálne rovnať pomeru domácností postihnutých energetickou chudobou, ako ho posúdili vo svojich národných energetických a klimatických plánoch v súlade s článkom 3 ods. 3 písm. d) nariadenia o riadení 2018/1999. Ak členský štát neoznámil podiel domácností postihnutých energetickou chudobou podľa posúdenia vo svojom národnom energetickom a klimatickom pláne, podiel požadovaného objemu kumulovaných úspor energie u konečného spotrebiteľa v prípade ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch sa musí rovnať minimálne aritmetickému priemeru podielu týchto ukazovateľov za rok 2019, alebo ak ukazovatele za rok 2019 nie sú k dispozícii, lineárnej extrapolácii hodnôt týchto ukazovateľov za posledné tri dostupné roky: | Členské štáty musia dosiahnuť podiel požadovaného množstva kumulovaných úspor energie u konečného spotrebiteľa v prípade ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch
  , ako aj zraniteľných mikropodnikov, malých podnikov a používateľov služieb mobility.
  Tento podiel sa musí minimálne rovnať pomeru domácností postihnutých energetickou chudobou, ako ho posúdili vo svojich národných energetických a klimatických plánoch v súlade s článkom 3 ods. 3 písm. d) nariadenia o riadení 2018/1999. Ak členský štát neoznámil podiel domácností postihnutých energetickou chudobou podľa posúdenia vo svojom národnom energetickom a klimatickom pláne, podiel požadovaného objemu kumulovaných úspor energie u konečného spotrebiteľa v prípade ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch sa musí rovnať minimálne aritmetickému priemeru podielu týchto ukazovateľov za rok 2019, alebo ak ukazovatele za rok 2019 nie sú k dispozícii, lineárnej extrapolácii hodnôt týchto ukazovateľov za posledné tri dostupné roky: |
| a) | nemožnosť primerane vykurovať domácnosť (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]); |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

(3)   Členské štáty vykonávajú povinné schémy energetickej efektívnosti, alternatívne politické opatrenia alebo ich kombináciu, alebo programy a opatrenia financované z národného fondu energetickej efektívnosti prioritne u ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Členské štáty zabezpečujú, aby politické opatrenia vykonávané podľa tohto článku nemali na dané osoby nepriaznivé účinky. V uplatniteľných prípadoch čo najlepším spôsobom využívajú financovanie vrátane financovania z verejných zdrojov, nástrojov financovania zriadených na úrovni Únie a príjmov z kvót podľa článku 22 ods. 3 písm. b) s cieľom odstrániť nepriaznivé účinky a zabezpečiť spravodlivú a inkluzívnu transformáciu energetiky.

(3)   Členské štáty vykonávajú povinné schémy energetickej efektívnosti, alternatívne politické opatrenia alebo ich kombináciu, alebo programy a opatrenia financované z národného fondu energetickej efektívnosti prioritne u ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch
  , ako aj zraniteľných mikropodnikov, malých podnikov a zraniteľných používateľov dopravy
  . Členské štáty zabezpečujú, aby politické opatrenia vykonávané podľa tohto článku nemali na dané osoby nepriaznivé účinky. V uplatniteľných prípadoch čo najlepším spôsobom využívajú financovanie vrátane financovania z verejných zdrojov, nástrojov financovania zriadených na úrovni Únie a príjmov z kvót podľa článku 22 ods. 3 písm. b) s cieľom odstrániť nepriaznivé účinky a zabezpečiť spravodlivú a inkluzívnu transformáciu energetiky.

Pri navrhovaní takýchto politických opatrení členské štáty zvažujú a podporujú úlohu komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskych energetických spoločenstiev ako ich príspevok k vykonávaniu týchto politických opatrení.

Pri navrhovaní takýchto politických opatrení členské štáty zvažujú a podporujú úlohu komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskych energetických spoločenstiev ako ich príspevok k vykonávaniu týchto politických opatrení.

Členské štáty musia dosiahnuť podiel požadovaného množstva kumulovaných úspor energie u konečného spotrebiteľa v prípade ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Tento podiel sa musí minimálne rovnať pomeru domácností postihnutých energetickou chudobou, ako ho posúdili vo svojich národných energetických a klimatických plánoch v súlade s článkom 3 ods. 3 písm. d) nariadenia o riadení 2018/1999. Ak členský štát neoznámil podiel domácností postihnutých energetickou chudobou podľa posúdenia vo svojom národnom energetickom a klimatickom pláne, podiel požadovaného objemu kumulovaných úspor energie u konečného spotrebiteľa v prípade ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch sa musí rovnať minimálne aritmetickému priemeru podielu týchto ukazovateľov za rok 2019, alebo ak ukazovatele za rok 2019 nie sú k dispozícii, lineárnej extrapolácii hodnôt týchto ukazovateľov za posledné tri dostupné roky:

Členské štáty musia dosiahnuť podiel požadovaného množstva kumulovaných úspor energie u konečného spotrebiteľa v prípade ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch
  , ako aj zraniteľných mikropodnikov, malých podnikov a používateľov služieb mobility.
  Tento podiel sa musí minimálne rovnať pomeru domácností postihnutých energetickou chudobou, ako ho posúdili vo svojich národných energetických a klimatických plánoch v súlade s článkom 3 ods. 3 písm. d) nariadenia o riadení 2018/1999. Ak členský štát neoznámil podiel domácností postihnutých energetickou chudobou podľa posúdenia vo svojom národnom energetickom a klimatickom pláne, podiel požadovaného objemu kumulovaných úspor energie u konečného spotrebiteľa v prípade ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch sa musí rovnať minimálne aritmetickému priemeru podielu týchto ukazovateľov za rok 2019, alebo ak ukazovatele za rok 2019 nie sú k dispozícii, lineárnej extrapolácii hodnôt týchto ukazovateľov za posledné tri dostupné roky:

, ako aj zraniteľných mikropodnikov, malých podnikov a používateľov služieb mobility.

a)

nemožnosť primerane vykurovať domácnosť (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]);

| b) | nedoplatky za služby spojené s bývaním (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]) a |
| --- | --- |

b)

nedoplatky za služby spojené s bývaním (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]) a

| c) | štruktúra nákladov na spotrebu podľa príjmového kvintilu a účelu spotreby COICOP (Eurostat, HBS, [hbs_str_t223], údaje za [CP045] elektrinu, plyn a iné palivá). |
| --- | --- |

c)

štruktúra nákladov na spotrebu podľa príjmového kvintilu a účelu spotreby COICOP (Eurostat, HBS, [hbs_str_t223], údaje za [CP045] elektrinu, plyn a iné palivá).

| a) | nemožnosť primerane vykurovať domácnosť (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]); |
| --- | --- |

a)

nemožnosť primerane vykurovať domácnosť (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]);

| b) | nedoplatky za služby spojené s bývaním (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]) a |
| --- | --- |

b)

nedoplatky za služby spojené s bývaním (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]) a

| c) | štruktúra nákladov na spotrebu podľa príjmového kvintilu a účelu spotreby COICOP (Eurostat, HBS, [hbs_str_t223], údaje za [CP045] elektrinu, plyn a iné palivá). |
| --- | --- |

c)

štruktúra nákladov na spotrebu podľa príjmového kvintilu a účelu spotreby COICOP (Eurostat, HBS, [hbs_str_t223], údaje za [CP045] elektrinu, plyn a iné palivá).

Európska komisia vydá usmernenia týkajúce sa identifikácie zraniteľných mikropodnikov, malých podnikov a používateľov služieb mobility a navrhne jasné kritériá. Členské štáty zahrnú analýzu energetickej chudoby medzi mikropodnikmi, malými podnikmi a zraniteľnými používateľmi služieb mobility do revízie svojich národných energetických a klimatických plánov.

Európska komisia vydá usmernenia týkajúce sa identifikácie zraniteľných mikropodnikov, malých podnikov a používateľov služieb mobility a navrhne jasné kritériá. Členské štáty zahrnú analýzu energetickej chudoby medzi mikropodnikmi, malými podnikmi a zraniteľnými používateľmi služieb mobility do revízie svojich národných energetických a klimatických plánov.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

V súlade s návrhom týkajúcim sa Sociálno-klimatického fondu.

Pozmeňovací návrh 35

Pozmeňovací návrh 35

Článok 8 ods. 14

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Ako súčasť svojich aktualizácií národných energetických a klimatických plánov a zodpovedajúcich správ o pokroku, ako aj svojich následných integrovaných národných energetických a klimatických plánov oznámených podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 členské štáty preukážu, v prípade potreby vrátane dôkazov a výpočtov, tieto skutočnosti: | Ako súčasť svojich aktualizácií národných energetických a klimatických plánov a zodpovedajúcich správ o pokroku, ako aj svojich následných integrovaných národných energetických a klimatických plánov oznámených podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 členské štáty preukážu, v prípade potreby vrátane dôkazov a výpočtov, tieto skutočnosti: |
| a) | že v prípade prekrývania vplyvu politických opatrení alebo individuálnych opatrení nedochádza k zdvojenému započítaniu úspor energie; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Ako súčasť svojich aktualizácií národných energetických a klimatických plánov a zodpovedajúcich správ o pokroku, ako aj svojich následných integrovaných národných energetických a klimatických plánov oznámených podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 členské štáty preukážu, v prípade potreby vrátane dôkazov a výpočtov, tieto skutočnosti:

Ako súčasť svojich aktualizácií národných energetických a klimatických plánov a zodpovedajúcich správ o pokroku, ako aj svojich následných integrovaných národných energetických a klimatických plánov oznámených podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 členské štáty preukážu, v prípade potreby vrátane dôkazov a výpočtov, tieto skutočnosti:

a)

že v prípade prekrývania vplyvu politických opatrení alebo individuálnych opatrení nedochádza k zdvojenému započítaniu úspor energie;

| a) | že v prípade prekrývania vplyvu politických opatrení alebo individuálnych opatrení nedochádza k zdvojenému započítaniu úspor energie; |
| --- | --- |

a)

že v prípade prekrývania vplyvu politických opatrení alebo individuálnych opatrení nedochádza k zdvojenému započítaniu úspor energie;

| b) | ako úspory energie dosiahnuté podľa odseku 1 prvého pododseku písm. b) a c) prispievajú k dosahovaniu ich národného príspevku podľa článku 4; |
| --- | --- |

b)

ako úspory energie dosiahnuté podľa odseku 1 prvého pododseku písm. b) a c) prispievajú k dosahovaniu ich národného príspevku podľa článku 4;

| b) | ako úspory energie dosiahnuté podľa odseku 1 prvého pododseku písm. b) a c) prispievajú k dosahovaniu ich národného príspevku podľa článku 4; |
| --- | --- |

b)

ako úspory energie dosiahnuté podľa odseku 1 prvého pododseku písm. b) a c) prispievajú k dosahovaniu ich národného príspevku podľa článku 4;

| c) | že sa zaviedli politické opatrenia na účely splnenia ich povinnosti úspor energie, že sú skoncipované v súlade s požiadavkami tohto článku a že predmetné politické opatrenia sú oprávnené a vhodné na dosiahnutie požadovaného objemu kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa do konca každého povinného obdobia. |
| --- | --- |

c)

že sa zaviedli politické opatrenia na účely splnenia ich povinnosti úspor energie, že sú skoncipované v súlade s požiadavkami tohto článku a že predmetné politické opatrenia sú oprávnené a vhodné na dosiahnutie požadovaného objemu kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa do konca každého povinného obdobia.

| c) | že sa zaviedli politické opatrenia na účely splnenia ich povinnosti úspor energie, že sú skoncipované v súlade s požiadavkami tohto článku a že predmetné politické opatrenia sú oprávnené a vhodné na dosiahnutie požadovaného objemu kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa do konca každého povinného obdobia. |
| --- | --- |

c)

že sa zaviedli politické opatrenia na účely splnenia ich povinnosti úspor energie, že sú skoncipované v súlade s požiadavkami tohto článku a že predmetné politické opatrenia sú oprávnené a vhodné na dosiahnutie požadovaného objemu kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa do konca každého povinného obdobia.

Do týchto výpočtov členské štáty zahrnú úspory dosiahnuté na regionálnej a miestnej úrovni, ktoré sa neprekrývajú s vnútroštátnymi opatreniami, ako napríklad miestne stanovené príspevky k vnútroštátnemu cieľu.

Do týchto výpočtov členské štáty zahrnú úspory dosiahnuté na regionálnej a miestnej úrovni, ktoré sa neprekrývajú s vnútroštátnymi opatreniami, ako napríklad miestne stanovené príspevky k vnútroštátnemu cieľu.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Keďže smernica obsahuje ciele a povinnosti týkajúce sa opatrení, ktoré sa nevyhnutne prijímajú na nižšej ako celoštátnej úrovni, tieto opatrenia by sa mali náležite zohľadniť a mala by sa zohľadniť úroveň, na ktorej sa prijímajú, s cieľom doladiť politiky po počiatočnom cykle revízie.

Pozmeňovací návrh 36

Pozmeňovací návrh 36

Článok 9 ods. 5

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| 5.   Členské štáty môžu od povinných subjektov vyžadovať, aby spolupracovali s miestnymi
  orgánmi alebo obcami
  pri propagovaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti u ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Takáto spolupráca zahŕňa určenie a riešenie osobitných potrieb konkrétnych skupín ohrozených energetickou chudobou alebo náchylnejších podliehať jej účinkom. Členské štáty v snahe chrániť ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch podnecujú povinné subjekty, aby vykonávali opatrenia, ako je obnova budov vrátane sociálneho bývania, výmena spotrebičov, finančná podpora a stimuly na opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti v súlade s vnútroštátnymi schémami financovania a podpory, či energetické audity. | 5.   Členské štáty môžu od povinných subjektov vyžadovať, aby spolupracovali s miestnymi
  a regionálnymi samosprávami
  pri propagovaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti u ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Takáto spolupráca zahŕňa určenie a riešenie osobitných potrieb konkrétnych skupín ohrozených energetickou chudobou alebo náchylnejších podliehať jej účinkom. Členské štáty v snahe chrániť ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch podnecujú povinné subjekty, aby vykonávali opatrenia, ako je obnova budov vrátane sociálneho bývania, výmena spotrebičov, finančná podpora a stimuly na opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti v súlade s vnútroštátnymi schémami financovania a podpory, či energetické audity. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

5.   Členské štáty môžu od povinných subjektov vyžadovať, aby spolupracovali s miestnymi
  orgánmi alebo obcami
  pri propagovaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti u ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Takáto spolupráca zahŕňa určenie a riešenie osobitných potrieb konkrétnych skupín ohrozených energetickou chudobou alebo náchylnejších podliehať jej účinkom. Členské štáty v snahe chrániť ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch podnecujú povinné subjekty, aby vykonávali opatrenia, ako je obnova budov vrátane sociálneho bývania, výmena spotrebičov, finančná podpora a stimuly na opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti v súlade s vnútroštátnymi schémami financovania a podpory, či energetické audity.

5.   Členské štáty môžu od povinných subjektov vyžadovať, aby spolupracovali s miestnymi
  a regionálnymi samosprávami
  pri propagovaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti u ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Takáto spolupráca zahŕňa určenie a riešenie osobitných potrieb konkrétnych skupín ohrozených energetickou chudobou alebo náchylnejších podliehať jej účinkom. Členské štáty v snahe chrániť ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch podnecujú povinné subjekty, aby vykonávali opatrenia, ako je obnova budov vrátane sociálneho bývania, výmena spotrebičov, finančná podpora a stimuly na opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti v súlade s vnútroštátnymi schémami financovania a podpory, či energetické audity.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 37

Pozmeňovací návrh 37

Článok 11

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | 11.
     
  Členské štáty aktívne podporujú zavádzanie systému energetického manažérstva vo verejnej správe na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. Na tento účel budú podporovať opatrenia na budovanie kapacít a stimuly pre menšie orgány. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

11.
     
  Členské štáty aktívne podporujú zavádzanie systému energetického manažérstva vo verejnej správe na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. Na tento účel budú podporovať opatrenia na budovanie kapacít a stimuly pre menšie orgány.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 38

Pozmeňovací návrh 38

Článok 21 ods. 1

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| 1.   Členské štáty zabezpečujú, aby informácie o dostupných opatreniach na zlepšenie energetickej efektívnosti, individuálnych opatreniach a finančných a právnych rámcoch boli transparentné a šírili sa vo veľkom rozsahu všetkým relevantným účastníkom trhu, ako sú koncoví odberatelia, koneční spotrebitelia, spotrebiteľské organizácie, zástupcovia občianskej spoločnosti, komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov, občianske energetické spoločenstvá, miestne a regionálne orgány, energetické agentúry, poskytovatelia sociálnych služieb, stavbári, architekti, inžinieri, environmentálni a energetickí audítori a subjekty inštalujúce prvky budov podľa vymedzenia v článku 2 bode 9 smernice 2010/31/EÚ. | 1.   Členské štáty
  podľa možnosti v úzkej spolupráci s regionálnymi a miestnymi samosprávami
  zabezpečujú, aby informácie o dostupných opatreniach na zlepšenie energetickej efektívnosti, individuálnych opatreniach a finančných a právnych rámcoch boli transparentné a šírili sa vo veľkom rozsahu všetkým relevantným účastníkom trhu, ako sú koncoví odberatelia, koneční spotrebitelia, spotrebiteľské organizácie, zástupcovia občianskej spoločnosti, komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov, občianske energetické spoločenstvá, miestne a regionálne orgány, energetické agentúry, poskytovatelia sociálnych služieb, stavbári, architekti, inžinieri, environmentálni a energetickí audítori a subjekty inštalujúce prvky budov podľa vymedzenia v článku 2 bode 9 smernice 2010/31/EÚ. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

1.   Členské štáty zabezpečujú, aby informácie o dostupných opatreniach na zlepšenie energetickej efektívnosti, individuálnych opatreniach a finančných a právnych rámcoch boli transparentné a šírili sa vo veľkom rozsahu všetkým relevantným účastníkom trhu, ako sú koncoví odberatelia, koneční spotrebitelia, spotrebiteľské organizácie, zástupcovia občianskej spoločnosti, komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov, občianske energetické spoločenstvá, miestne a regionálne orgány, energetické agentúry, poskytovatelia sociálnych služieb, stavbári, architekti, inžinieri, environmentálni a energetickí audítori a subjekty inštalujúce prvky budov podľa vymedzenia v článku 2 bode 9 smernice 2010/31/EÚ.

1.   Členské štáty
  podľa možnosti v úzkej spolupráci s regionálnymi a miestnymi samosprávami
  zabezpečujú, aby informácie o dostupných opatreniach na zlepšenie energetickej efektívnosti, individuálnych opatreniach a finančných a právnych rámcoch boli transparentné a šírili sa vo veľkom rozsahu všetkým relevantným účastníkom trhu, ako sú koncoví odberatelia, koneční spotrebitelia, spotrebiteľské organizácie, zástupcovia občianskej spoločnosti, komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov, občianske energetické spoločenstvá, miestne a regionálne orgány, energetické agentúry, poskytovatelia sociálnych služieb, stavbári, architekti, inžinieri, environmentálni a energetickí audítori a subjekty inštalujúce prvky budov podľa vymedzenia v článku 2 bode 9 smernice 2010/31/EÚ.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 39

Pozmeňovací návrh 39

Článok 21 ods. 5

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| 5.   Členské štáty bez toho, aby boli dotknuté ich základné zásady práva týkajúce sa vlastníctva a prenájmu, prijmú potrebné opatrenia na odstránenie regulačných a neregulačných prekážok energetickej efektívnosti, pokiaľ ide o rozdielnosť motivácie vlastníkov a nájomníkov alebo vlastníkov budov alebo jednotiek budov s cieľom zabezpečiť, aby tieto subjekty neboli odrádzané od uskutočňovania investícií na zlepšenie efektívnosti, ktoré by inak uskutočnili, z dôvodu, že nebudú môcť individuálne získať všetky prínosy, alebo tým, že neexistujú pravidlá na rozdelenie nákladov a prínosov medzi tieto subjekty. Opatrenia na odstránenie takýchto prekážok môžu zahŕňať poskytovanie stimulov, zrušenie alebo zmenu právnych alebo regulačných ustanovení alebo prijatie usmernení a výkladových oznámení, alebo zjednodušenie administratívnych postupov vrátane vnútroštátnych pravidiel a opatrení regulujúcich rozhodovacie procesy v nehnuteľnostiach s viacerými vlastníkmi.
  O
  patrenia môžu byť kombinované s poskytovaním vzdelávania, odbornej prípravy a konkrétnych informácií a technickej pomoci v oblasti energetickej efektívnosti účastníkom trhu, ako sú uvedení v odseku 1. | 5.   Členské štáty bez toho, aby boli dotknuté ich základné zásady práva týkajúce sa vlastníctva a prenájmu, prijmú potrebné opatrenia na odstránenie regulačných a neregulačných prekážok energetickej efektívnosti, pokiaľ ide o rozdielnosť motivácie vlastníkov a nájomníkov alebo vlastníkov budov alebo jednotiek budov s cieľom zabezpečiť, aby tieto subjekty neboli odrádzané od uskutočňovania investícií na zlepšenie efektívnosti, ktoré by inak uskutočnili, z dôvodu, že nebudú môcť individuálne získať všetky prínosy, alebo tým, že neexistujú pravidlá na rozdelenie nákladov a prínosov medzi tieto subjekty. Opatrenia na odstránenie takýchto prekážok môžu zahŕňať poskytovanie stimulov, zrušenie alebo zmenu právnych alebo regulačných ustanovení,
  napr. zavedenie rýchleho povoľovania
  , alebo prijatie usmernení a výkladových oznámení, alebo zjednodušenie administratívnych postupov vrátane vnútroštátnych pravidiel a opatrení regulujúcich rozhodovacie procesy v nehnuteľnostiach s viacerými vlastníkmi.
  Tieto o
  patrenia
  budú vypracované v spolupráci s miestnymi a regionálnymi samosprávami a
   môžu byť kombinované s poskytovaním vzdelávania, odbornej prípravy a konkrétnych informácií a technickej pomoci v oblasti energetickej efektívnosti účastníkom trhu, ako sú uvedení v odseku 1. |
| Členské štáty prijímajú primerané opatrenia na podporu viacstranného dialógu s účasťou relevantných verejných a sociálnych partnerov, ako sú organizácie vlastníkov a nájomníkov, spotrebiteľské organizácie, komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov, občianske energetické spoločenstvá, miestne a regionálne orgány, relevantné verejné orgány, a ich zámerom je vypracovať návrhy spoločne akceptovaných opatrení, stimulov a usmernení týkajúcich sa rozdielnej motivácie vlastníkov a nájomníkov alebo vlastníkov budov alebo jednotiek budov. | Členské štáty prijímajú primerané opatrenia na podporu viacstranného dialógu s účasťou relevantných
  miestnych a regionálnych samospráv,
  verejných a sociálnych partnerov, ako sú organizácie vlastníkov a nájomníkov, spotrebiteľské organizácie, komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov, občianske energetické spoločenstvá, miestne a regionálne orgány, relevantné verejné orgány, a ich zámerom je vypracovať návrhy spoločne akceptovaných opatrení, stimulov a usmernení týkajúcich sa rozdielnej motivácie vlastníkov a nájomníkov alebo vlastníkov budov alebo jednotiek budov. |
| Každý členský štát nahlasuje takéto prekážky a vykonané opatrenia vo svojej dlhodobej stratégii obnovy budov podľa článku 2a smernice 2010/31/EÚ a nariadenia (EÚ) 2018/1999. | Každý členský štát nahlasuje takéto prekážky a vykonané opatrenia vo svojej dlhodobej stratégii obnovy budov podľa článku 2a smernice 2010/31/EÚ a nariadenia (EÚ) 2018/1999. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

5.   Členské štáty bez toho, aby boli dotknuté ich základné zásady práva týkajúce sa vlastníctva a prenájmu, prijmú potrebné opatrenia na odstránenie regulačných a neregulačných prekážok energetickej efektívnosti, pokiaľ ide o rozdielnosť motivácie vlastníkov a nájomníkov alebo vlastníkov budov alebo jednotiek budov s cieľom zabezpečiť, aby tieto subjekty neboli odrádzané od uskutočňovania investícií na zlepšenie efektívnosti, ktoré by inak uskutočnili, z dôvodu, že nebudú môcť individuálne získať všetky prínosy, alebo tým, že neexistujú pravidlá na rozdelenie nákladov a prínosov medzi tieto subjekty. Opatrenia na odstránenie takýchto prekážok môžu zahŕňať poskytovanie stimulov, zrušenie alebo zmenu právnych alebo regulačných ustanovení alebo prijatie usmernení a výkladových oznámení, alebo zjednodušenie administratívnych postupov vrátane vnútroštátnych pravidiel a opatrení regulujúcich rozhodovacie procesy v nehnuteľnostiach s viacerými vlastníkmi.
  O
  patrenia môžu byť kombinované s poskytovaním vzdelávania, odbornej prípravy a konkrétnych informácií a technickej pomoci v oblasti energetickej efektívnosti účastníkom trhu, ako sú uvedení v odseku 1.

5.   Členské štáty bez toho, aby boli dotknuté ich základné zásady práva týkajúce sa vlastníctva a prenájmu, prijmú potrebné opatrenia na odstránenie regulačných a neregulačných prekážok energetickej efektívnosti, pokiaľ ide o rozdielnosť motivácie vlastníkov a nájomníkov alebo vlastníkov budov alebo jednotiek budov s cieľom zabezpečiť, aby tieto subjekty neboli odrádzané od uskutočňovania investícií na zlepšenie efektívnosti, ktoré by inak uskutočnili, z dôvodu, že nebudú môcť individuálne získať všetky prínosy, alebo tým, že neexistujú pravidlá na rozdelenie nákladov a prínosov medzi tieto subjekty. Opatrenia na odstránenie takýchto prekážok môžu zahŕňať poskytovanie stimulov, zrušenie alebo zmenu právnych alebo regulačných ustanovení,
  napr. zavedenie rýchleho povoľovania
  , alebo prijatie usmernení a výkladových oznámení, alebo zjednodušenie administratívnych postupov vrátane vnútroštátnych pravidiel a opatrení regulujúcich rozhodovacie procesy v nehnuteľnostiach s viacerými vlastníkmi.
  Tieto o
  patrenia
  budú vypracované v spolupráci s miestnymi a regionálnymi samosprávami a
   môžu byť kombinované s poskytovaním vzdelávania, odbornej prípravy a konkrétnych informácií a technickej pomoci v oblasti energetickej efektívnosti účastníkom trhu, ako sú uvedení v odseku 1.

Členské štáty prijímajú primerané opatrenia na podporu viacstranného dialógu s účasťou relevantných verejných a sociálnych partnerov, ako sú organizácie vlastníkov a nájomníkov, spotrebiteľské organizácie, komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov, občianske energetické spoločenstvá, miestne a regionálne orgány, relevantné verejné orgány, a ich zámerom je vypracovať návrhy spoločne akceptovaných opatrení, stimulov a usmernení týkajúcich sa rozdielnej motivácie vlastníkov a nájomníkov alebo vlastníkov budov alebo jednotiek budov.

Členské štáty prijímajú primerané opatrenia na podporu viacstranného dialógu s účasťou relevantných
  miestnych a regionálnych samospráv,
  verejných a sociálnych partnerov, ako sú organizácie vlastníkov a nájomníkov, spotrebiteľské organizácie, komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov, občianske energetické spoločenstvá, miestne a regionálne orgány, relevantné verejné orgány, a ich zámerom je vypracovať návrhy spoločne akceptovaných opatrení, stimulov a usmernení týkajúcich sa rozdielnej motivácie vlastníkov a nájomníkov alebo vlastníkov budov alebo jednotiek budov.

miestnych a regionálnych samospráv,

Každý členský štát nahlasuje takéto prekážky a vykonané opatrenia vo svojej dlhodobej stratégii obnovy budov podľa článku 2a smernice 2010/31/EÚ a nariadenia (EÚ) 2018/1999.

Každý členský štát nahlasuje takéto prekážky a vykonané opatrenia vo svojej dlhodobej stratégii obnovy budov podľa článku 2a smernice 2010/31/EÚ a nariadenia (EÚ) 2018/1999.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 40

Pozmeňovací návrh 40

Článok 22

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| 1.   Členské štáty prijímajú primerané opatrenia na posilnenie postavenia a ochranu ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch.
  Členské štáty pri vymedzení pojmu zraniteľný odberateľ podľa článku 28 ods. 1 a článku 29 smernice (EÚ) 2019/944 a článku 3 ods. 3 smernice 2009/73/ES zohľadnia konečných spotrebiteľov. | 1.   Členské štáty prijímajú primerané opatrenia na posilnenie postavenia a ochranu ľudí postihnutých energetickou chudobou,
  zraniteľných používateľov dopravy, zraniteľné podniky, najmä mikropodniky,
  zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch,
  najmä pokiaľ ide o energeticky izolované regióny, v ktorých nie je možné prepojenie s európskou sieťou
  .
  Členské štáty pri vymedzení pojmu zraniteľný odberateľ podľa článku 28 ods. 1 a článku 29 smernice (EÚ) 2019/944 a článku 3 ods. 3 smernice 2009/73/ES zohľadnia konečných spotrebiteľov.


  Európska komisia vydá v nadväznosti na definície uvedené v nariadení o Sociálno-klimatickom fonde usmernenie o vymedzení zraniteľných používateľov služieb mobility a zraniteľných mikropodnikov a malých podnikov. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

1.   Členské štáty prijímajú primerané opatrenia na posilnenie postavenia a ochranu ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch.

Členské štáty pri vymedzení pojmu zraniteľný odberateľ podľa článku 28 ods. 1 a článku 29 smernice (EÚ) 2019/944 a článku 3 ods. 3 smernice 2009/73/ES zohľadnia konečných spotrebiteľov.

1.   Členské štáty prijímajú primerané opatrenia na posilnenie postavenia a ochranu ľudí postihnutých energetickou chudobou,
  zraniteľných používateľov dopravy, zraniteľné podniky, najmä mikropodniky,
  zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch,
  najmä pokiaľ ide o energeticky izolované regióny, v ktorých nie je možné prepojenie s európskou sieťou
  .

Členské štáty pri vymedzení pojmu zraniteľný odberateľ podľa článku 28 ods. 1 a článku 29 smernice (EÚ) 2019/944 a článku 3 ods. 3 smernice 2009/73/ES zohľadnia konečných spotrebiteľov.

Európska komisia vydá v nadväznosti na definície uvedené v nariadení o Sociálno-klimatickom fonde usmernenie o vymedzení zraniteľných používateľov služieb mobility a zraniteľných mikropodnikov a malých podnikov.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 41

Pozmeňovací návrh 41

Článok 23 ods. 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| 2.   Členské štáty
  zabezpečujú
  , aby verejnosť mala príležitosť podieľať sa na vypracovaní plánov vykurovania a chladenia, komplexného posúdenia, ako aj politík a opatrení. | 2.   Členské štáty
  vypracujú plány vykurovania a chladenia v úzkej spolupráci s príslušnými miestnymi a regionálnymi orgánmi a spoločne zabezpečia
  , aby verejnosť mala príležitosť podieľať sa na vypracovaní plánov vykurovania a chladenia, komplexného posúdenia, ako aj politík a opatrení. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

2.   Členské štáty
  zabezpečujú
  , aby verejnosť mala príležitosť podieľať sa na vypracovaní plánov vykurovania a chladenia, komplexného posúdenia, ako aj politík a opatrení.

2.   Členské štáty
  vypracujú plány vykurovania a chladenia v úzkej spolupráci s príslušnými miestnymi a regionálnymi orgánmi a spoločne zabezpečia
  , aby verejnosť mala príležitosť podieľať sa na vypracovaní plánov vykurovania a chladenia, komplexného posúdenia, ako aj politík a opatrení.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 42

Pozmeňovací návrh 42

Článok 23 ods. 3

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty na účely posúdenia uvedeného v odseku 1 vykonajú na základe klimatických podmienok, ekonomickej realizovateľnosti a technickej vhodnosti analýzu nákladov a prínosov vzťahujúcu sa na ich územie v súlade s časťou 1 prílohy IX. Prostredníctvom analýzy nákladov a prínosov možno určiť najlepšie riešenia z hľadiska efektívnosti využívania zdrojov a nákladov na uspokojenie potrieb na vykurovanie a chladenie. Uvedená analýza nákladov a prínosov môže byť súčasťou environmentálneho posudzovania podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES. | Členské štáty na účely posúdenia uvedeného v odseku 1
  , ak je uplatniteľný,
  vykonajú
  v spolupráci s príslušnými miestnymi a regionálnymi samosprávami a
   na základe klimatických podmienok, ekonomickej realizovateľnosti a technickej vhodnosti analýzu nákladov a prínosov vzťahujúcu sa na ich územie v súlade s časťou 1 prílohy IX. Prostredníctvom analýzy nákladov a prínosov možno určiť najlepšie riešenia z hľadiska efektívnosti využívania zdrojov a nákladov na uspokojenie potrieb na vykurovanie a chladenie. Uvedená analýza nákladov a prínosov môže byť súčasťou environmentálneho posudzovania podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty na účely posúdenia uvedeného v odseku 1 vykonajú na základe klimatických podmienok, ekonomickej realizovateľnosti a technickej vhodnosti analýzu nákladov a prínosov vzťahujúcu sa na ich územie v súlade s časťou 1 prílohy IX. Prostredníctvom analýzy nákladov a prínosov možno určiť najlepšie riešenia z hľadiska efektívnosti využívania zdrojov a nákladov na uspokojenie potrieb na vykurovanie a chladenie. Uvedená analýza nákladov a prínosov môže byť súčasťou environmentálneho posudzovania podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES.

Členské štáty na účely posúdenia uvedeného v odseku 1
  , ak je uplatniteľný,
  vykonajú
  v spolupráci s príslušnými miestnymi a regionálnymi samosprávami a
   na základe klimatických podmienok, ekonomickej realizovateľnosti a technickej vhodnosti analýzu nákladov a prínosov vzťahujúcu sa na ich územie v súlade s časťou 1 prílohy IX. Prostredníctvom analýzy nákladov a prínosov možno určiť najlepšie riešenia z hľadiska efektívnosti využívania zdrojov a nákladov na uspokojenie potrieb na vykurovanie a chladenie. Uvedená analýza nákladov a prínosov môže byť súčasťou environmentálneho posudzovania podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES.

, ak je uplatniteľný,

v spolupráci s príslušnými miestnymi a regionálnymi samosprávami a

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Niektoré systémy vykurovania a chladenia, napríklad rozvody diaľkového kúrenia, priamo súvisia s územím, na ktorom sa ich prostredníctvom uskutočňujú dodávky. Akákoľvek analýza týchto systémov by sa mala vykonať v spolupráci s miestnymi a regionálnymi samosprávami.

Pozmeňovací návrh 43

Pozmeňovací návrh 43

Článok 23 ods. 4

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| 4.   V prípade, že sa posúdením uvedeným v odseku 1 a analýzou uvedenou v odseku 3 identifikuje potenciál uplatňovania vysokoúčinnej kombinovanej výroby a/alebo účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom, ktorých prínosy prevyšujú náklady, členské štáty prijmú primerané opatrenia na rozvoj účinnej infraštruktúry centralizovaného zásobovania teplom a chladom a/alebo na zohľadnenie rozvoja vysokoúčinnej kombinovanej výroby a využívania vykurovania a chladenia z odpadového tepla a obnoviteľných zdrojov energie v súlade s odsekom 1 a článkom 24 ods. 4 a 6. | 4.   V prípade, že sa posúdením uvedeným v odseku 1 a analýzou uvedenou v odseku 3 identifikuje potenciál uplatňovania vysokoúčinnej kombinovanej výroby a/alebo účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom, ktorých prínosy prevyšujú náklady, členské štáty
  a miestne a regionálne samosprávy, ktoré majú právomoc v danej oblasti,
  prijmú primerané opatrenia na rozvoj účinnej infraštruktúry centralizovaného zásobovania teplom a chladom a/alebo na zohľadnenie rozvoja vysokoúčinnej kombinovanej výroby a využívania vykurovania a chladenia z odpadového tepla
  (vrátane tepla zo spaľovania komunálneho odpadu)
  a obnoviteľných zdrojov energie v súlade s odsekom 1 a článkom 24 ods. 4 a 6. |
| Ak sa posúdením uvedeným v odseku 1 a analýzou uvedenou v odseku 3 neidentifikuje potenciál, ktorého prínosy prevyšujú náklady vrátane administratívnych nákladov na vykonanie analýzy nákladov a prínosov uvedenej v článku 24 ods. 4, dotknutý členský štát môže zariadenia vyňať z požiadaviek ustanovených v uvedenom odseku. | Ak sa posúdením uvedeným v odseku 1 a analýzou uvedenou v odseku 3 neidentifikuje potenciál, ktorého prínosy prevyšujú náklady vrátane administratívnych nákladov na vykonanie analýzy nákladov a prínosov uvedenej v článku 24 ods. 4, dotknutý členský štát
  spolu s miestnymi a regionálnymi samosprávami
  môže zariadenia vyňať z požiadaviek ustanovených v uvedenom odseku. |
| 5.   Členské štáty prijmú politiky a opatrenia, ktoré zaručia, že potenciál identifikovaný pri komplexnom posúdení sa zrealizuje podľa odseku 1. Tieto politiky a opatrenia zahŕňajú aspoň prvky stanovené v prílohe IX. Každý členský štát oznamuje uvedené politiky a opatrenia ako súčasť aktualizácií svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov, svojho následného integrovaného národného energetického a klimatického plánu a zodpovedajúcich správ o pokroku oznamovaných v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999. | 5.   Členské štáty prijmú politiky a opatrenia, ktoré zaručia, že potenciál identifikovaný pri komplexnom posúdení sa zrealizuje podľa odseku 1. Tieto politiky a opatrenia zahŕňajú aspoň prvky stanovené v prílohe IX. Každý členský štát oznamuje uvedené politiky a opatrenia ako súčasť aktualizácií svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov, svojho následného integrovaného národného energetického a klimatického plánu a zodpovedajúcich správ o pokroku oznamovaných v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999. |
| 6.   Členské štáty podnecujú regionálne a miestne orgány, aby vypracovali miestne plány vykurovania a chladenia aspoň v obciach s celkovým počtom obyvateľov vyšším ako 50 000 . Dané plány by mali minimálne: | 6.   Členské štáty podnecujú regionálne a miestne orgány, aby vypracovali miestne plány vykurovania a chladenia aspoň v obciach s celkovým počtom obyvateľov vyšším ako 50 000 . Dané plány by mali minimálne: |
| a) | vychádzať z informácií a údajov poskytnutých v komplexnom posúdení vykonanom podľa odseku 1, obsahovať odhady a mapovanie potenciálu na zvýšenie energetickej efektívnosti, a to aj prostredníctvom využívania odpadového tepla, a potenciálu energie z obnoviteľných zdrojov vo vykurovaní a chladení v predmetnej oblasti; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

4.   V prípade, že sa posúdením uvedeným v odseku 1 a analýzou uvedenou v odseku 3 identifikuje potenciál uplatňovania vysokoúčinnej kombinovanej výroby a/alebo účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom, ktorých prínosy prevyšujú náklady, členské štáty prijmú primerané opatrenia na rozvoj účinnej infraštruktúry centralizovaného zásobovania teplom a chladom a/alebo na zohľadnenie rozvoja vysokoúčinnej kombinovanej výroby a využívania vykurovania a chladenia z odpadového tepla a obnoviteľných zdrojov energie v súlade s odsekom 1 a článkom 24 ods. 4 a 6.

4.   V prípade, že sa posúdením uvedeným v odseku 1 a analýzou uvedenou v odseku 3 identifikuje potenciál uplatňovania vysokoúčinnej kombinovanej výroby a/alebo účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom, ktorých prínosy prevyšujú náklady, členské štáty
  a miestne a regionálne samosprávy, ktoré majú právomoc v danej oblasti,
  prijmú primerané opatrenia na rozvoj účinnej infraštruktúry centralizovaného zásobovania teplom a chladom a/alebo na zohľadnenie rozvoja vysokoúčinnej kombinovanej výroby a využívania vykurovania a chladenia z odpadového tepla
  (vrátane tepla zo spaľovania komunálneho odpadu)
  a obnoviteľných zdrojov energie v súlade s odsekom 1 a článkom 24 ods. 4 a 6.

Ak sa posúdením uvedeným v odseku 1 a analýzou uvedenou v odseku 3 neidentifikuje potenciál, ktorého prínosy prevyšujú náklady vrátane administratívnych nákladov na vykonanie analýzy nákladov a prínosov uvedenej v článku 24 ods. 4, dotknutý členský štát môže zariadenia vyňať z požiadaviek ustanovených v uvedenom odseku.

Ak sa posúdením uvedeným v odseku 1 a analýzou uvedenou v odseku 3 neidentifikuje potenciál, ktorého prínosy prevyšujú náklady vrátane administratívnych nákladov na vykonanie analýzy nákladov a prínosov uvedenej v článku 24 ods. 4, dotknutý členský štát
  spolu s miestnymi a regionálnymi samosprávami
  môže zariadenia vyňať z požiadaviek ustanovených v uvedenom odseku.

spolu s miestnymi a regionálnymi samosprávami

5.   Členské štáty prijmú politiky a opatrenia, ktoré zaručia, že potenciál identifikovaný pri komplexnom posúdení sa zrealizuje podľa odseku 1. Tieto politiky a opatrenia zahŕňajú aspoň prvky stanovené v prílohe IX. Každý členský štát oznamuje uvedené politiky a opatrenia ako súčasť aktualizácií svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov, svojho následného integrovaného národného energetického a klimatického plánu a zodpovedajúcich správ o pokroku oznamovaných v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999.

5.   Členské štáty prijmú politiky a opatrenia, ktoré zaručia, že potenciál identifikovaný pri komplexnom posúdení sa zrealizuje podľa odseku 1. Tieto politiky a opatrenia zahŕňajú aspoň prvky stanovené v prílohe IX. Každý členský štát oznamuje uvedené politiky a opatrenia ako súčasť aktualizácií svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov, svojho následného integrovaného národného energetického a klimatického plánu a zodpovedajúcich správ o pokroku oznamovaných v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999.

6.   Členské štáty podnecujú regionálne a miestne orgány, aby vypracovali miestne plány vykurovania a chladenia aspoň v obciach s celkovým počtom obyvateľov vyšším ako 50 000 . Dané plány by mali minimálne:

6.   Členské štáty podnecujú regionálne a miestne orgány, aby vypracovali miestne plány vykurovania a chladenia aspoň v obciach s celkovým počtom obyvateľov vyšším ako 50 000 . Dané plány by mali minimálne:

a)

vychádzať z informácií a údajov poskytnutých v komplexnom posúdení vykonanom podľa odseku 1, obsahovať odhady a mapovanie potenciálu na zvýšenie energetickej efektívnosti, a to aj prostredníctvom využívania odpadového tepla, a potenciálu energie z obnoviteľných zdrojov vo vykurovaní a chladení v predmetnej oblasti;

| a) | vychádzať z informácií a údajov poskytnutých v komplexnom posúdení vykonanom podľa odseku 1, obsahovať odhady a mapovanie potenciálu na zvýšenie energetickej efektívnosti, a to aj prostredníctvom využívania odpadového tepla, a potenciálu energie z obnoviteľných zdrojov vo vykurovaní a chladení v predmetnej oblasti; |
| --- | --- |

a)

vychádzať z informácií a údajov poskytnutých v komplexnom posúdení vykonanom podľa odseku 1, obsahovať odhady a mapovanie potenciálu na zvýšenie energetickej efektívnosti, a to aj prostredníctvom využívania odpadového tepla, a potenciálu energie z obnoviteľných zdrojov vo vykurovaní a chladení v predmetnej oblasti;

| b) | zahŕňať stratégiu využitia identifikovaného potenciálu podľa odseku 6 písm. a); |
| --- | --- |

b)

zahŕňať stratégiu využitia identifikovaného potenciálu podľa odseku 6 písm. a);

| b) | zahŕňať stratégiu využitia identifikovaného potenciálu podľa odseku 6 písm. a); |
| --- | --- |

b)

zahŕňať stratégiu využitia identifikovaného potenciálu podľa odseku 6 písm. a);

| c) | byť zostavené za účasti všetkých relevantných regionálnych a miestnych zainteresovaných strán a zabezpečovať účasť širokej verejnosti; |
| --- | --- |

c)

byť zostavené za účasti všetkých relevantných regionálnych a miestnych zainteresovaných strán a zabezpečovať účasť širokej verejnosti;

| c) | byť zostavené za účasti všetkých relevantných regionálnych a miestnych zainteresovaných strán a zabezpečovať účasť širokej verejnosti; |
| --- | --- |

c)

byť zostavené za účasti všetkých relevantných regionálnych a miestnych zainteresovaných strán a zabezpečovať účasť širokej verejnosti;

| d) | zohľadňovať spoločné potreby miestnych komunít a viacerých miestnych alebo regionálnych územných jednotiek alebo regiónov; |
| --- | --- |

d)

zohľadňovať spoločné potreby miestnych komunít a viacerých miestnych alebo regionálnych územných jednotiek alebo regiónov;

| d) | zohľadňovať spoločné potreby miestnych komunít a viacerých miestnych alebo regionálnych územných jednotiek alebo regiónov; |
| --- | --- |

d)

zohľadňovať spoločné potreby miestnych komunít a viacerých miestnych alebo regionálnych územných jednotiek alebo regiónov;

| e) | zahŕňať monitorovanie pokroku pri vykonávaní určených politík a opatrení. |
| --- | --- |

e)

zahŕňať monitorovanie pokroku pri vykonávaní určených politík a opatrení.

| e) | zahŕňať monitorovanie pokroku pri vykonávaní určených politík a opatrení. |
| --- | --- |

e)

zahŕňať monitorovanie pokroku pri vykonávaní určených politík a opatrení.

Členské štáty zabezpečujú, aby verejnosť mala príležitosť podieľať sa na vypracovaní plánov vykurovania a chladenia, komplexného posúdenia, ako aj politík a opatrení.

Členské štáty
  a príslušné miestne a regionálne samosprávy
  zabezpečujú, aby verejnosť mala príležitosť podieľať sa na vypracovaní plánov vykurovania a chladenia, komplexného posúdenia, ako aj politík a opatrení.

a príslušné miestne a regionálne samosprávy

Na tento účel členské štáty zostavia odporúčania na podporu regionálnych a miestnych orgánov pri vykonávaní politík a opatrení zameraných na energeticky efektívne vykurovanie a chladenie založené na energii z obnoviteľných zdrojov na regionálnej a miestnej úrovni s využitím identifikovaného potenciálu. Členské štáty podporujú regionálne a miestne orgány v čo najväčšej možnej miere a akýmikoľvek prostriedkami vrátane schém finančnej a technickej podpory.

Na tento účel členské štáty zostavia odporúčania na podporu regionálnych a miestnych orgánov pri vykonávaní politík a opatrení zameraných na energeticky efektívne vykurovanie a chladenie založené na energii z obnoviteľných zdrojov na regionálnej a miestnej úrovni s využitím identifikovaného potenciálu. Členské štáty podporujú regionálne a miestne orgány v čo najväčšej možnej miere a akýmikoľvek prostriedkami vrátane schém finančnej a technickej podpory.

Pozmeňovací návrh 44

Pozmeňovací návrh 44

Článok 23 ods. 6

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Na tento účel členské štáty zostavia odporúčania na podporu regionálnych a miestnych orgánov pri vykonávaní politík a opatrení zameraných na energeticky efektívne vykurovanie a chladenie založené na energii z obnoviteľných zdrojov na regionálnej a miestnej úrovni s využitím identifikovaného potenciálu. Členské štáty podporujú regionálne a miestne orgány v čo najväčšej možnej miere a akýmikoľvek prostriedkami vrátane schém finančnej a technickej podpory. | Na tento účel členské štáty zostavia odporúčania na podporu regionálnych a miestnych orgánov pri vykonávaní politík a opatrení zameraných na energeticky efektívne vykurovanie a chladenie založené na energii z obnoviteľných zdrojov na regionálnej a miestnej úrovni s využitím identifikovaného potenciálu. Členské štáty podporujú regionálne a miestne orgány v čo najväčšej možnej miere a akýmikoľvek prostriedkami vrátane schém finančnej a technickej podpory.
  Členské štáty zabezpečia, aby plány vykurovania a chladenia boli v súlade s miestnymi plánovacími požiadavkami, ktoré sa týkajú klimatických, energetických a environmentálnych opatrení, a to pokiaľ ide o obsah a dátumy, aby sa zabránilo zdvojovaniu práce a administratívnemu zaťaženiu miestnych a regionálnych samospráv a podporilo účinné vykonávanie plánov. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Na tento účel členské štáty zostavia odporúčania na podporu regionálnych a miestnych orgánov pri vykonávaní politík a opatrení zameraných na energeticky efektívne vykurovanie a chladenie založené na energii z obnoviteľných zdrojov na regionálnej a miestnej úrovni s využitím identifikovaného potenciálu. Členské štáty podporujú regionálne a miestne orgány v čo najväčšej možnej miere a akýmikoľvek prostriedkami vrátane schém finančnej a technickej podpory.

Na tento účel členské štáty zostavia odporúčania na podporu regionálnych a miestnych orgánov pri vykonávaní politík a opatrení zameraných na energeticky efektívne vykurovanie a chladenie založené na energii z obnoviteľných zdrojov na regionálnej a miestnej úrovni s využitím identifikovaného potenciálu. Členské štáty podporujú regionálne a miestne orgány v čo najväčšej možnej miere a akýmikoľvek prostriedkami vrátane schém finančnej a technickej podpory.
  Členské štáty zabezpečia, aby plány vykurovania a chladenia boli v súlade s miestnymi plánovacími požiadavkami, ktoré sa týkajú klimatických, energetických a environmentálnych opatrení, a to pokiaľ ide o obsah a dátumy, aby sa zabránilo zdvojovaniu práce a administratívnemu zaťaženiu miestnych a regionálnych samospráv a podporilo účinné vykonávanie plánov.

Členské štáty zabezpečia, aby plány vykurovania a chladenia boli v súlade s miestnymi plánovacími požiadavkami, ktoré sa týkajú klimatických, energetických a environmentálnych opatrení, a to pokiaľ ide o obsah a dátumy, aby sa zabránilo zdvojovaniu práce a administratívnemu zaťaženiu miestnych a regionálnych samospráv a podporilo účinné vykonávanie plánov.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 45

Pozmeňovací návrh 45

Článok 23 ods. 6 písm. a) (nový)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | 6a)
     
  Miestne plány vykurovania a chladenia môže spoločne pripraviť skupina viacerých susediacich miestnych orgánov, ak tomu zodpovedajú zemepisné a administratívne súvislosti a infraštruktúra vykurovania a chladenia. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

6a)
     
  Miestne plány vykurovania a chladenia môže spoločne pripraviť skupina viacerých susediacich miestnych orgánov, ak tomu zodpovedajú zemepisné a administratívne súvislosti a infraštruktúra vykurovania a chladenia.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 46

Pozmeňovací návrh 46

Článok 23 ods. 6

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | da) | 1. posúdiť dôležitú úlohu komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a iných iniciatív vedených spotrebiteľmi, ktoré môžu aktívne prispieť k realizácii miestnych projektov vykurovania a chladenia. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

da)

da)

1. posúdiť dôležitú úlohu komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a iných iniciatív vedených spotrebiteľmi, ktoré môžu aktívne prispieť k realizácii miestnych projektov vykurovania a chladenia.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 47

Pozmeňovací návrh 47

Článok 23 ods. 6

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | da) | 2. posúdiť, ako financovať vykonávanie identifikovaných politík a opatrení, a zabezpečiť finančné mechanizmy vrátane priameho financovania EÚ, ktoré miestnym a regionálnym samosprávam a jednotlivým spotrebiteľom umožnia prejsť na vykurovanie a chladenie využívajúce obnoviteľné zdroje energie; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

da)

da)

2. posúdiť, ako financovať vykonávanie identifikovaných politík a opatrení, a zabezpečiť finančné mechanizmy vrátane priameho financovania EÚ, ktoré miestnym a regionálnym samosprávam a jednotlivým spotrebiteľom umožnia prejsť na vykurovanie a chladenie využívajúce obnoviteľné zdroje energie;

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 48

Pozmeňovací návrh 48

Článok 24

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| 1.   S cieľom zvýšiť efektívnosť pri používaní primárnej energie a podiel energie z obnoviteľných zdrojov v dodávkach vykurovania a chladenia je systém účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom systémom, ktorý spĺňa tieto kritériá: | 1.   S cieľom zvýšiť efektívnosť pri používaní primárnej energie a podiel energie z obnoviteľných zdrojov v dodávkach vykurovania a chladenia je systém účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom systémom, ktorý spĺňa tieto kritériá: |
| a) | do 31. decembra
  2025
  systém, ktorý využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov, 50 % odpadového tepla, 75 % tepla z kombinovanej výroby alebo 50 % kombinácie energie a tepla z týchto zdrojov; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

1.   S cieľom zvýšiť efektívnosť pri používaní primárnej energie a podiel energie z obnoviteľných zdrojov v dodávkach vykurovania a chladenia je systém účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom systémom, ktorý spĺňa tieto kritériá:

1.   S cieľom zvýšiť efektívnosť pri používaní primárnej energie a podiel energie z obnoviteľných zdrojov v dodávkach vykurovania a chladenia je systém účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom systémom, ktorý spĺňa tieto kritériá:

a)

do 31. decembra
  2025
  systém, ktorý využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov, 50 % odpadového tepla, 75 % tepla z kombinovanej výroby alebo 50 % kombinácie energie a tepla z týchto zdrojov;

2025

| a) | do 31. decembra
  2029
  systém, ktorý využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov, 50 % odpadového tepla, 75 % tepla z kombinovanej výroby alebo 50 % kombinácie energie a tepla z týchto zdrojov; |
| --- | --- |

a)

do 31. decembra
  2029
  systém, ktorý využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov, 50 % odpadového tepla, 75 % tepla z kombinovanej výroby alebo 50 % kombinácie energie a tepla z týchto zdrojov;

2029

| b) | od 1 januára
  2026
  systém, ktorý využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov, 50 % odpadového tepla, 80 % tepla z vysokoúčinnej kombinovanej výroby alebo aspoň kombináciu takejto tepelnej energie vstupujúcej do siete, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 5 % a celkový podiel energie z obnoviteľných zdrojov, odpadového tepla a tepla z vysokoúčinnej kombinovanej výroby predstavuje aspoň 50 %; |
| --- | --- |

b)

od 1 januára
  2026
  systém, ktorý využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov, 50 % odpadového tepla, 80 % tepla z vysokoúčinnej kombinovanej výroby alebo aspoň kombináciu takejto tepelnej energie vstupujúcej do siete, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 5 % a celkový podiel energie z obnoviteľných zdrojov, odpadového tepla a tepla z vysokoúčinnej kombinovanej výroby predstavuje aspoň 50 %;

2026

| b) | od 1. januára
  2030
  systém, ktorý využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov, 50 % odpadového tepla, 80 % tepla z vysokoúčinnej kombinovanej výroby alebo aspoň kombináciu takejto tepelnej energie vstupujúcej do siete, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 5 % a celkový podiel energie z obnoviteľných zdrojov, odpadového tepla a tepla z vysokoúčinnej kombinovanej výroby predstavuje aspoň 50 %; |
| --- | --- |

b)

od 1. januára
  2030
  systém, ktorý využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov, 50 % odpadového tepla, 80 % tepla z vysokoúčinnej kombinovanej výroby alebo aspoň kombináciu takejto tepelnej energie vstupujúcej do siete, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 5 % a celkový podiel energie z obnoviteľných zdrojov, odpadového tepla a tepla z vysokoúčinnej kombinovanej výroby predstavuje aspoň 50 %;

2030

| c) | od 1. januára 2035 systém, ktorý využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 20 %; |
| --- | --- |

c)

od 1. januára 2035 systém, ktorý využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 20 %;

| c) | od 1. januára 2035 systém, ktorý využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 20 %; |
| --- | --- |

c)

od 1. januára 2035 systém, ktorý využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 20 %;

| d) | od 1. januára 2045 systém, ktorý využíva aspoň 75 % energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 40 %; |
| --- | --- |

d)

od 1. januára 2045 systém, ktorý využíva aspoň 75 % energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 40 %;

| d) | od 1. januára 2045 systém, ktorý využíva aspoň 75 % energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 40 %; |
| --- | --- |

d)

od 1. januára 2045 systém, ktorý využíva aspoň 75 % energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 40 %;

| e) | od 1. januára 2050 systém, ktorý využíva len energiu z obnoviteľných zdrojov a odpadové teplo, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 60 %. |
| --- | --- |

e)

od 1. januára 2050 systém, ktorý využíva len energiu z obnoviteľných zdrojov a odpadové teplo, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 60 %.

| e) | od 1. januára 2050 systém, ktorý využíva len energiu z obnoviteľných zdrojov a odpadové teplo, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 60 %. |
| --- | --- |

e)

od 1. januára 2050 systém, ktorý využíva len energiu z obnoviteľných zdrojov a odpadové teplo, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 60 %.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Pokiaľ ide o opatrenia na zlepšenie diaľkového vykurovania, podpora riešení kombinovanej výroby, ktoré sú energeticky efektívnejšie, by mala mať prioritu. Takáto rýchla zmena vo vymedzení efektívneho systému diaľkového vykurovania by znamenala, že veľká časť jednotiek a sietí, ktoré sa v súčasnosti modernizujú, by nespĺňala kritériá a neumožnila by amortizáciu riešení a nebolo by možné získať finančné prostriedky na ďalšiu modernizáciu a investície do nových zdrojov energie. Dynamická zmena v tejto oblasti by mohla viesť aj k nekontrolovanému zvýšeniu nákladov na dodávky energie zo sietí diaľkového vykurovania, čo by mohlo mať za následok pokles záujmu spotrebiteľov o používanie týchto systémov a návrat k menej efektívnym miestnym zdrojom tepla, ktoré nemožno kontrolovať z hľadiska emisií CO2 a prachu.

2

Vo všeobecnosti by technológie a palivá používané v systémoch diaľkového vykurovania v zásade nemali vylučovať možnosť podávania správ a financovania úspor vyplývajúcich z opatrení energetickej efektívnosti.

Pozmeňovací návrh 49

Pozmeňovací návrh 49

Článok 26 ods. 1 pododsek 1

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | Členské štáty zavedú opatrenia na podporu účasti na takýchto programoch, predovšetkým účasti malých a stredných podnikov, mikropodnikov a samostatne zárobkovo činných osôb. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty zavedú opatrenia na podporu účasti na takýchto programoch, predovšetkým účasti malých a stredných podnikov, mikropodnikov a samostatne zárobkovo činných osôb.

Členské štáty zavedú opatrenia na podporu účasti na takýchto programoch, predovšetkým účasti malých a stredných podnikov, mikropodnikov a samostatne zárobkovo činných osôb.

Pozmeňovací návrh 50

Pozmeňovací návrh 50

Článok 26 ods. 1 písm. b)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | 1b)
     
  Komisia do 12 mesiacov od nadobudnutia účinnosti smernice zriadi platformu, ktorá bude jednotným prístupovým miestom na podporu a výmenu poznatkov o zabezpečovaní primeranej úrovne kvalifikácie odborníkov na dosiahnutie klimatických a energetických cieľov EÚ. Platforma bude združovať členské štáty, sociálnych partnerov, vzdelávacie inštitúcie, akademickú obec a iné relevantné zainteresované subjekty. Bude podporovať a propagovať najlepšie postupy na zabezpečenie väčšieho počtu odborníkov na energetickú efektívnosť a zabezpečenie rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie odborníkov na uspokojenie potrieb trhu a riešenie problémov pomocou prebiehajúcich iniciatív EÚ, ako je Sociálno-klimatický fond, Erasmus+ a Nový európsky Bauhaus. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

1b)
     
  Komisia do 12 mesiacov od nadobudnutia účinnosti smernice zriadi platformu, ktorá bude jednotným prístupovým miestom na podporu a výmenu poznatkov o zabezpečovaní primeranej úrovne kvalifikácie odborníkov na dosiahnutie klimatických a energetických cieľov EÚ. Platforma bude združovať členské štáty, sociálnych partnerov, vzdelávacie inštitúcie, akademickú obec a iné relevantné zainteresované subjekty. Bude podporovať a propagovať najlepšie postupy na zabezpečenie väčšieho počtu odborníkov na energetickú efektívnosť a zabezpečenie rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie odborníkov na uspokojenie potrieb trhu a riešenie problémov pomocou prebiehajúcich iniciatív EÚ, ako je Sociálno-klimatický fond, Erasmus+ a Nový európsky Bauhaus.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 51

Pozmeňovací návrh 51

Článok 27 ods. 4 a 5

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| 4.   Členské štáty podnecujú verejné subjekty, aby využívali zmluvy o energetickej efektívnosti pri obnove veľkých budov. Pri obnove veľkých nebytových budov s úžitkovou podlahovou plochou nad 1 000  m2 členské štáty zabezpečujú, aby verejné subjekty posudzovali realizovateľnosť využitia zmlúv o energetickej efektívnosti. | 4.   Členské štáty podnecujú
  miestne a regionálne orgány a
   verejné subjekty, aby využívali zmluvy o energetickej efektívnosti pri obnove veľkých budov. Pri obnove veľkých nebytových budov s úžitkovou podlahovou plochou nad 1 000  m 2 členské štáty zabezpečujú, aby
  všetky
  verejné subjekty posudzovali realizovateľnosť využitia zmlúv o energetickej efektívnosti. |
| Členské štáty môžu verejné subjekty podnecovať, aby kombinovali zmluvy o energetickej efektívnosti s rozšírenými energetickými službami vrátane skladovania a reakcie na strane spotreby a skladovania. | Členské štáty môžu
  miestne a regionálne samosprávy a
   verejné subjekty podnecovať, aby kombinovali zmluvy o energetickej efektívnosti s rozšírenými energetickými službami vrátane skladovania a reakcie na strane spotreby a skladovania. |
| 5.   Členské štáty zabezpečujú podporu verejného sektora pri využívaní ponúk energetických služieb najmä na obnovu budov tak, že: | 5.   Členské štáty zabezpečujú podporu verejného sektora
  a najmä miestnych a regionálnych samospráv
  pri využívaní ponúk energetických služieb najmä na obnovu budov tak, že: |
| a) | zabezpečia vzorové zmluvy pre zmluvy o energetickej efektívnosti obsahujúce aspoň položky uvedené v prílohe XIII a zohľadnia existujúce európske a medzinárodné normy, dostupné usmernenia k zadávaniu zákaziek a príručku Eurostatu o štatistickom spracovaní zmlúv o energetickej efektívnosti v účtoch verejnej správy; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

4.   Členské štáty podnecujú verejné subjekty, aby využívali zmluvy o energetickej efektívnosti pri obnove veľkých budov. Pri obnove veľkých nebytových budov s úžitkovou podlahovou plochou nad 1 000  m2 členské štáty zabezpečujú, aby verejné subjekty posudzovali realizovateľnosť využitia zmlúv o energetickej efektívnosti.

4.   Členské štáty podnecujú
  miestne a regionálne orgány a
   verejné subjekty, aby využívali zmluvy o energetickej efektívnosti pri obnove veľkých budov. Pri obnove veľkých nebytových budov s úžitkovou podlahovou plochou nad 1 000  m 2 členské štáty zabezpečujú, aby
  všetky
  verejné subjekty posudzovali realizovateľnosť využitia zmlúv o energetickej efektívnosti.

Členské štáty môžu verejné subjekty podnecovať, aby kombinovali zmluvy o energetickej efektívnosti s rozšírenými energetickými službami vrátane skladovania a reakcie na strane spotreby a skladovania.

Členské štáty môžu
  miestne a regionálne samosprávy a
   verejné subjekty podnecovať, aby kombinovali zmluvy o energetickej efektívnosti s rozšírenými energetickými službami vrátane skladovania a reakcie na strane spotreby a skladovania.

miestne a regionálne samosprávy a

5.   Členské štáty zabezpečujú podporu verejného sektora pri využívaní ponúk energetických služieb najmä na obnovu budov tak, že:

5.   Členské štáty zabezpečujú podporu verejného sektora
  a najmä miestnych a regionálnych samospráv
  pri využívaní ponúk energetických služieb najmä na obnovu budov tak, že:

a)

zabezpečia vzorové zmluvy pre zmluvy o energetickej efektívnosti obsahujúce aspoň položky uvedené v prílohe XIII a zohľadnia existujúce európske a medzinárodné normy, dostupné usmernenia k zadávaniu zákaziek a príručku Eurostatu o štatistickom spracovaní zmlúv o energetickej efektívnosti v účtoch verejnej správy;

| a) | zabezpečia vzorové zmluvy pre zmluvy o energetickej efektívnosti obsahujúce aspoň položky uvedené v prílohe XIII a zohľadnia existujúce európske a medzinárodné normy, dostupné usmernenia k zadávaniu zákaziek a príručku Eurostatu o štatistickom spracovaní zmlúv o energetickej efektívnosti v účtoch verejnej správy; |
| --- | --- |

a)

zabezpečia vzorové zmluvy pre zmluvy o energetickej efektívnosti obsahujúce aspoň položky uvedené v prílohe XIII a zohľadnia existujúce európske a medzinárodné normy, dostupné usmernenia k zadávaniu zákaziek a príručku Eurostatu o štatistickom spracovaní zmlúv o energetickej efektívnosti v účtoch verejnej správy;

| b) | zabezpečia informácie o najlepších postupoch týkajúcich sa zmlúv o energetickej efektívnosti, a to vrátane analýzy nákladov a prínosov, využívajúcej prístup založený na životnom cykle v prípade, ak je taká analýza k dispozícii; |
| --- | --- |

b)

zabezpečia informácie o najlepších postupoch týkajúcich sa zmlúv o energetickej efektívnosti, a to vrátane analýzy nákladov a prínosov, využívajúcej prístup založený na životnom cykle v prípade, ak je taká analýza k dispozícii;

| b) | zabezpečia informácie o najlepších postupoch týkajúcich sa zmlúv o energetickej efektívnosti, a to vrátane analýzy nákladov a prínosov, využívajúcej prístup založený na životnom cykle v prípade, ak je taká analýza k dispozícii; |
| --- | --- |

b)

zabezpečia informácie o najlepších postupoch týkajúcich sa zmlúv o energetickej efektívnosti, a to vrátane analýzy nákladov a prínosov, využívajúcej prístup založený na životnom cykle v prípade, ak je taká analýza k dispozícii;

| c) | verejne sprístupnia databázu vykonaných a prebiehajúcich projektov so zmluvami o energetickej efektívnosti, ktorá zahŕňa plánované a dosiahnuté úspory energie. |
| --- | --- |

c)

verejne sprístupnia databázu vykonaných a prebiehajúcich projektov so zmluvami o energetickej efektívnosti, ktorá zahŕňa plánované a dosiahnuté úspory energie.

| c) | verejne sprístupnia databázu vykonaných a prebiehajúcich projektov so zmluvami o energetickej efektívnosti, ktorá zahŕňa plánované a dosiahnuté úspory energie. |
| --- | --- |

c)

verejne sprístupnia databázu vykonaných a prebiehajúcich projektov so zmluvami o energetickej efektívnosti, ktorá zahŕňa plánované a dosiahnuté úspory energie.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 52

Pozmeňovací návrh 52

Článok 28

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| 1.   Členské štáty bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, podporujú vytvorenie nástrojov financovania alebo používanie existujúcich nástrojov financovania pre opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti s cieľom maximalizovať prínosy financovania z viacerých zdrojov a kombinácie grantov, finančných nástrojov a technickej pomoci. | 1.   Členské štáty bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, podporujú vytvorenie nástrojov financovania alebo používanie existujúcich nástrojov financovania pre opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti s cieľom maximalizovať prínosy financovania z viacerých zdrojov a kombinácie grantov, finančných nástrojov a technickej pomoci. |
| 2.   Komisia v prípade potreby priamo alebo prostredníctvom európskych finančných inštitúcií pomáha členským štátom vytvárať nástroje financovania a nástroje pomoci pri vypracúvaní projektov na celoštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni s cieľom zvyšovať investície do energetickej efektívnosti v rôznych sektoroch a chrániť zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch a posilniť ich postavenie, a to aj zahrnutím hľadiska rovnosti, aby sa na nikoho nezabudlo. | 2.   Komisia v prípade potreby priamo alebo prostredníctvom európskych finančných inštitúcií pomáha členským štátom vytvárať nástroje financovania a nástroje pomoci pri vypracúvaní projektov na celoštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni s cieľom zvyšovať investície do energetickej efektívnosti v rôznych sektoroch a chrániť zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch a posilniť ich postavenie, a to aj zahrnutím hľadiska rovnosti, aby sa na nikoho nezabudlo. |
| 3.   Členské štáty prijímajú opatrenia, ktoré zabezpečujú, aby finančné inštitúcie mali rozsiahlu a nediskriminačnú ponuku úverových produktov na dosahovanie energetickej efektívnosti, ako sú zelené hypotéky a zelené úvery (zabezpečené aj nezabezpečené) a aby tieto produkty boli viditeľné a dostupné pre všetkých spotrebiteľov. Členské štáty prijímajú opatrenia na uľahčenie vykonávania schém financovania prostredníctvom účtov za energie a daní. Členské štáty zabezpečia, aby boli banky a iné finančné inštitúcie informované o možnostiach účasti na financovaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, a to aj prostredníctvom vytvorenia verejno-súkromných partnerstiev. | 3.   Členské štáty prijímajú opatrenia, ktoré zabezpečujú, aby finančné inštitúcie mali rozsiahlu a nediskriminačnú ponuku úverových produktov na dosahovanie energetickej efektívnosti, ako sú zelené hypotéky a zelené úvery (zabezpečené aj nezabezpečené)
  a finančná podpora na nákup alebo poskytovanie prístupu k verejnej doprave a druhom dopravy s nulovými emisiami a
   aby tieto produkty boli viditeľné a dostupné pre všetkých spotrebiteľov. Členské štáty prijímajú opatrenia na uľahčenie vykonávania schém financovania prostredníctvom účtov za energie a daní. Členské štáty zabezpečia, aby boli banky a iné finančné inštitúcie informované o možnostiach účasti na financovaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, a to aj prostredníctvom vytvorenia verejno-súkromných partnerstiev. |
| 4.   Komisia uľahčuje výmenu najlepších postupov medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi
  alebo
  regionálnymi orgánmi alebo subjektmi, napr. prostredníctvom každoročných stretnutí regulačných orgánov, verejných databáz s informáciami o vykonávaní opatrení členskými štátmi a porovnávaním krajín. | 4.   Komisia uľahčuje výmenu najlepších postupov medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi,
  miestnymi alebo
  regionálnymi orgánmi alebo subjektmi, napr. prostredníctvom každoročných stretnutí regulačných orgánov, verejných databáz s informáciami o vykonávaní opatrení členskými štátmi a porovnávaním krajín. |
| 5.   S cieľom mobilizovať súkromné financovanie opatrení energetickej efektívnosti a energetickej obnovy v súlade so smernicou 2010/31/EÚ vedie Komisia dialóg s verejnými aj súkromnými finančnými inštitúciami, aby určila možné kroky, ktoré by mohla prijať. | 5.   S cieľom mobilizovať súkromné financovanie opatrení energetickej efektívnosti a energetickej obnovy v súlade so smernicou 2010/31/EÚ vedie Komisia dialóg s verejnými aj súkromnými finančnými inštitúciami, aby určila možné kroky, ktoré by mohla prijať. |
| 6.   Medzi kroky uvedené v odseku 4 patria tieto prvky: | 6.   Medzi kroky uvedené v odseku 4 patria tieto prvky: |
| a) | mobilizácia kapitálových investícií do energetickej efektívnosti zvážením širšieho vplyvu úspor energie; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

1.   Členské štáty bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, podporujú vytvorenie nástrojov financovania alebo používanie existujúcich nástrojov financovania pre opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti s cieľom maximalizovať prínosy financovania z viacerých zdrojov a kombinácie grantov, finančných nástrojov a technickej pomoci.

1.   Členské štáty bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, podporujú vytvorenie nástrojov financovania alebo používanie existujúcich nástrojov financovania pre opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti s cieľom maximalizovať prínosy financovania z viacerých zdrojov a kombinácie grantov, finančných nástrojov a technickej pomoci.

2.   Komisia v prípade potreby priamo alebo prostredníctvom európskych finančných inštitúcií pomáha členským štátom vytvárať nástroje financovania a nástroje pomoci pri vypracúvaní projektov na celoštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni s cieľom zvyšovať investície do energetickej efektívnosti v rôznych sektoroch a chrániť zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch a posilniť ich postavenie, a to aj zahrnutím hľadiska rovnosti, aby sa na nikoho nezabudlo.

2.   Komisia v prípade potreby priamo alebo prostredníctvom európskych finančných inštitúcií pomáha členským štátom vytvárať nástroje financovania a nástroje pomoci pri vypracúvaní projektov na celoštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni s cieľom zvyšovať investície do energetickej efektívnosti v rôznych sektoroch a chrániť zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch a posilniť ich postavenie, a to aj zahrnutím hľadiska rovnosti, aby sa na nikoho nezabudlo.

3.   Členské štáty prijímajú opatrenia, ktoré zabezpečujú, aby finančné inštitúcie mali rozsiahlu a nediskriminačnú ponuku úverových produktov na dosahovanie energetickej efektívnosti, ako sú zelené hypotéky a zelené úvery (zabezpečené aj nezabezpečené) a aby tieto produkty boli viditeľné a dostupné pre všetkých spotrebiteľov. Členské štáty prijímajú opatrenia na uľahčenie vykonávania schém financovania prostredníctvom účtov za energie a daní. Členské štáty zabezpečia, aby boli banky a iné finančné inštitúcie informované o možnostiach účasti na financovaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, a to aj prostredníctvom vytvorenia verejno-súkromných partnerstiev.

3.   Členské štáty prijímajú opatrenia, ktoré zabezpečujú, aby finančné inštitúcie mali rozsiahlu a nediskriminačnú ponuku úverových produktov na dosahovanie energetickej efektívnosti, ako sú zelené hypotéky a zelené úvery (zabezpečené aj nezabezpečené)
  a finančná podpora na nákup alebo poskytovanie prístupu k verejnej doprave a druhom dopravy s nulovými emisiami a
   aby tieto produkty boli viditeľné a dostupné pre všetkých spotrebiteľov. Členské štáty prijímajú opatrenia na uľahčenie vykonávania schém financovania prostredníctvom účtov za energie a daní. Členské štáty zabezpečia, aby boli banky a iné finančné inštitúcie informované o možnostiach účasti na financovaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, a to aj prostredníctvom vytvorenia verejno-súkromných partnerstiev.

4.   Komisia uľahčuje výmenu najlepších postupov medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi
  alebo
  regionálnymi orgánmi alebo subjektmi, napr. prostredníctvom každoročných stretnutí regulačných orgánov, verejných databáz s informáciami o vykonávaní opatrení členskými štátmi a porovnávaním krajín.

4.   Komisia uľahčuje výmenu najlepších postupov medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi,
  miestnymi alebo
  regionálnymi orgánmi alebo subjektmi, napr. prostredníctvom každoročných stretnutí regulačných orgánov, verejných databáz s informáciami o vykonávaní opatrení členskými štátmi a porovnávaním krajín.

5.   S cieľom mobilizovať súkromné financovanie opatrení energetickej efektívnosti a energetickej obnovy v súlade so smernicou 2010/31/EÚ vedie Komisia dialóg s verejnými aj súkromnými finančnými inštitúciami, aby určila možné kroky, ktoré by mohla prijať.

5.   S cieľom mobilizovať súkromné financovanie opatrení energetickej efektívnosti a energetickej obnovy v súlade so smernicou 2010/31/EÚ vedie Komisia dialóg s verejnými aj súkromnými finančnými inštitúciami, aby určila možné kroky, ktoré by mohla prijať.

6.   Medzi kroky uvedené v odseku 4 patria tieto prvky:

6.   Medzi kroky uvedené v odseku 4 patria tieto prvky:

a)

mobilizácia kapitálových investícií do energetickej efektívnosti zvážením širšieho vplyvu úspor energie;

| a) | mobilizácia kapitálových investícií do energetickej efektívnosti zvážením širšieho vplyvu úspor energie; |
| --- | --- |

a)

mobilizácia kapitálových investícií do energetickej efektívnosti zvážením širšieho vplyvu úspor energie;

| b) | zabezpečenie lepších údajov o energetickej hospodárnosti a finančnej výkonnosti prostredníctvom: |
| --- | --- |

b)

zabezpečenie lepších údajov o energetickej hospodárnosti a finančnej výkonnosti prostredníctvom:

| b) | zabezpečenie lepších údajov o energetickej hospodárnosti a finančnej výkonnosti prostredníctvom: |
| --- | --- |

b)

zabezpečenie lepších údajov o energetickej hospodárnosti a finančnej výkonnosti prostredníctvom:

| | i) | ďalšieho preskúmania, ako investície do energetickej efektívnosti zlepšujú hodnoty podkladových aktív; |
| --- | --- | --- |

i)

ďalšieho preskúmania, ako investície do energetickej efektívnosti zlepšujú hodnoty podkladových aktív;

| | i) | ďalšieho preskúmania, ako investície do energetickej efektívnosti zlepšujú hodnoty podkladových aktív; |
| --- | --- | --- |

i)

ďalšieho preskúmania, ako investície do energetickej efektívnosti zlepšujú hodnoty podkladových aktív;

| | ii) | podporných štúdií na posúdenie peňažného vyjadrenia neenergetických prínosov investícií do energetickej efektívnosti. |
| --- | --- | --- |

ii)

podporných štúdií na posúdenie peňažného vyjadrenia neenergetických prínosov investícií do energetickej efektívnosti.

| | ii) | podporných štúdií na posúdenie peňažného vyjadrenia neenergetických prínosov investícií do energetickej efektívnosti. |
| --- | --- | --- |

ii)

podporných štúdií na posúdenie peňažného vyjadrenia neenergetických prínosov investícií do energetickej efektívnosti.

7.   Na účely mobilizácie súkromného financovania opatrení v oblasti energetickej efektívnosti a energetickej obnovy členské štáty pri vykonávaní tejto smernice:

7.   Na účely mobilizácie súkromného financovania opatrení v oblasti energetickej efektívnosti a energetickej obnovy členské štáty pri vykonávaní tejto smernice:

| a) | zvážia spôsoby lepšieho využívania energetických auditov podľa článku 11 na ovplyvňovanie rozhodovania; |
| --- | --- |

a)

zvážia spôsoby lepšieho využívania energetických auditov podľa článku 11 na ovplyvňovanie rozhodovania;

| a) | zvážia spôsoby lepšieho využívania energetických auditov podľa článku 11 na ovplyvňovanie rozhodovania; |
| --- | --- |

a)

zvážia spôsoby lepšieho využívania energetických auditov podľa článku 11 na ovplyvňovanie rozhodovania;

| b) | optimálne využívajú možnosti a nástroje dostupné z rozpočtu Únie a navrhnuté v rámci iniciatívy Inteligentné financovanie inteligentných budov a v oznámení Komisie s názvom Vlna obnovy pre Európu. |
| --- | --- |

b)

optimálne využívajú možnosti a nástroje dostupné z rozpočtu Únie a navrhnuté v rámci iniciatívy Inteligentné financovanie inteligentných budov a v oznámení Komisie s názvom Vlna obnovy pre Európu.

| b) | optimálne využívajú možnosti a nástroje dostupné z rozpočtu Únie a navrhnuté v rámci iniciatívy Inteligentné financovanie inteligentných budov a v oznámení Komisie s názvom Vlna obnovy pre Európu. |
| --- | --- |

b)

optimálne využívajú možnosti a nástroje dostupné z rozpočtu Únie a navrhnuté v rámci iniciatívy Inteligentné financovanie inteligentných budov a v oznámení Komisie s názvom Vlna obnovy pre Európu.

8.   Komisia do 31. decembra 2024 poskytne členským štátom a účastníkom trhu usmernenia, ako uvoľniť súkromné investície.

8.   Komisia do 31. decembra 2024 poskytne členským štátom a účastníkom trhu usmernenia, ako uvoľniť súkromné investície.

Účelom usmernení je pomôcť členským štátom a účastníkom trhu pri príprave a realizácii investícií do energetickej efektívnosti v rôznych programoch Únie a budú zahŕňať návrhy primeraných mechanizmov a riešení financovania s kombináciami grantov, finančných nástrojov a pomoci pri vypracúvaní projektov so zámerom rozšíriť existujúce iniciatívy a využiť finančné prostriedky Únie ako katalyzátor na mobilizáciu a aktiváciu financovania zo súkromných zdrojov.

Účelom usmernení je pomôcť členským štátom
  , regiónom a miestnym orgánom
  a účastníkom trhu pri príprave a realizácii investícií do energetickej efektívnosti v rôznych programoch Únie a budú zahŕňať návrhy primeraných mechanizmov a riešení financovania s kombináciami grantov, finančných nástrojov a pomoci pri vypracúvaní projektov so zámerom rozšíriť existujúce iniciatívy a využiť finančné prostriedky Únie ako katalyzátor na mobilizáciu a aktiváciu financovania zo súkromných zdrojov.

, regiónom a miestnym orgánom

9.   Členské štáty môžu zriadiť národný fond energetickej efektívnosti. Účelom tohto fondu je vykonávanie opatrení zameraných na energetickú efektívnosť vrátane opatrení podľa článku 8 ods. 3 a článku 22 prioritne u zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch, ako aj národných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti na podporu členských štátov pri dosahovaní ich národných príspevkov k energetickej efektívnosti a ich orientačných trajektórií uvedených v článku 4 ods. 2 Národný fond energetickej efektívnosti možno financovať z príjmov z aukcií kvót podľa systému EÚ na obchodovanie s emisiami v odvetví budov a dopravy.

9.   Členské štáty môžu zriadiť národný fond energetickej efektívnosti. Účelom tohto fondu je vykonávanie opatrení zameraných na energetickú efektívnosť vrátane opatrení podľa článku 8 ods. 3 a článku 22 prioritne u zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch, ako aj národných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti na podporu členských štátov pri dosahovaní ich národných príspevkov k energetickej efektívnosti a ich orientačných trajektórií uvedených v článku 4 ods. 2 Národný fond energetickej efektívnosti možno financovať z príjmov z aukcií kvót podľa systému EÚ na obchodovanie s emisiami v odvetví budov a dopravy.

10.   Členské štáty môžu povoliť verejným subjektom, aby plnili povinnosti uvedené v článku 6 ods. 1 prostredníctvom každoročných príspevkov do národného fondu energetickej efektívnosti, ktorý by bol rovnocenný s výškou investícií vyžadovaných na splnenie uvedených povinností.

10.   Členské štáty môžu povoliť verejným subjektom, aby plnili povinnosti uvedené v článku 6 ods. 1 prostredníctvom každoročných príspevkov do národného fondu energetickej efektívnosti, ktorý by bol rovnocenný s výškou investícií vyžadovaných na splnenie uvedených povinností.

11.   Členské štáty môžu stanoviť, že povinné subjekty môžu splniť svoje povinnosti uvedené v článku 9 ods. 1 a 4 tým, že každoročne prispejú do národného fondu energetickej efektívnosti sumou vo výške investícií vyžadovaných na splnenie uvedených povinností.

11.   Členské štáty môžu stanoviť, že povinné subjekty môžu splniť svoje povinnosti uvedené v článku 9 ods. 1 a 4 tým, že každoročne prispejú do národného fondu energetickej efektívnosti sumou vo výške investícií vyžadovaných na splnenie uvedených povinností.

12.   Členské štáty môžu použiť na rozvoj inovačného financovania svoje príjmy z ročných pridelených emisných kvót podľa rozhodnutia 406/2009/ES v záujme zlepšenia energetickej efektívnosti.

12.   Členské štáty môžu použiť na rozvoj inovačného financovania svoje príjmy z ročných pridelených emisných kvót podľa rozhodnutia 406/2009/ES v záujme zlepšenia energetickej efektívnosti.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 53

Pozmeňovací návrh 53

Príloha IV

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Verejní obstarávatelia a obstarávatelia, ktorí obstarávajú produkty, služby, budovy a práce, pri postupoch zadávania verejných zákaziek a koncesií: | Verejní obstarávatelia a obstarávatelia, ktorí obstarávajú produkty, služby, budovy a práce, pri postupoch zadávania verejných zákaziek a koncesií
  v súlade s nákladovou efektívnosťou, ekonomickou realizovateľnosťou, udržateľnosťou zo širšieho hľadiska, technickou vhodnosťou, ako aj dostatočnou hospodárskou súťažou
  : |
| [...] | [...] |
| d) | obstarávajú iba pneumatiky, ktoré spĺňajú kritérium triedy najvyššej energetickej úspornosti palív, ako sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/740. Táto požiadavka
  nebráni verejným orgánom obstarávať pneumatiky s najvyššou triedou priľnavosti za mokra alebo triedou vonkajšieho hluku valenia
  , ak je takéto obstarávanie zdôvodnené bezpečnosťou alebo zdravím obyvateľstva; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Verejní obstarávatelia a obstarávatelia, ktorí obstarávajú produkty, služby, budovy a práce, pri postupoch zadávania verejných zákaziek a koncesií:

Verejní obstarávatelia a obstarávatelia, ktorí obstarávajú produkty, služby, budovy a práce, pri postupoch zadávania verejných zákaziek a koncesií
  v súlade s nákladovou efektívnosťou, ekonomickou realizovateľnosťou, udržateľnosťou zo širšieho hľadiska, technickou vhodnosťou, ako aj dostatočnou hospodárskou súťažou
  :

v súlade s nákladovou efektívnosťou, ekonomickou realizovateľnosťou, udržateľnosťou zo širšieho hľadiska, technickou vhodnosťou, ako aj dostatočnou hospodárskou súťažou

[...]

[...]

d)

obstarávajú iba pneumatiky, ktoré spĺňajú kritérium triedy najvyššej energetickej úspornosti palív, ako sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/740. Táto požiadavka
  nebráni verejným orgánom obstarávať pneumatiky s najvyššou triedou priľnavosti za mokra alebo triedou vonkajšieho hluku valenia
  , ak je takéto obstarávanie zdôvodnené bezpečnosťou alebo zdravím obyvateľstva;

nebráni verejným orgánom obstarávať pneumatiky s najvyššou triedou priľnavosti za mokra alebo triedou vonkajšieho hluku valenia

| d) | obstarávajú iba pneumatiky, ktoré spĺňajú kritérium triedy najvyššej energetickej úspornosti palív, ako sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/740. Táto požiadavka
  však musí popri vysokej triede priľnavosti za mokra a vysokej triede vonkajšieho hluku valenia zohľadňovať vyváženým spôsobom aj zimné podmienky
  , ak je takéto obstarávanie zdôvodnené bezpečnosťou alebo zdravím obyvateľstva; |
| --- | --- |

d)

obstarávajú iba pneumatiky, ktoré spĺňajú kritérium triedy najvyššej energetickej úspornosti palív, ako sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/740. Táto požiadavka
  však musí popri vysokej triede priľnavosti za mokra a vysokej triede vonkajšieho hluku valenia zohľadňovať vyváženým spôsobom aj zimné podmienky
  , ak je takéto obstarávanie zdôvodnené bezpečnosťou alebo zdravím obyvateľstva;

však musí popri vysokej triede priľnavosti za mokra a vysokej triede vonkajšieho hluku valenia zohľadňovať vyváženým spôsobom aj zimné podmienky

[...]

[...]

| f) | obstarávajú iba také budovy alebo uzatvárajú nové zmluvy o prenájme len takých budov, ktoré spĺňajú aspoň minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť uvedené v článku 4 ods. 1 smernice 2010/31/EÚ, okrem prípadov, ak predmetom obstarávania je: |
| --- | --- |

f)

obstarávajú iba také budovy alebo uzatvárajú nové zmluvy o prenájme len takých budov, ktoré spĺňajú aspoň minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť uvedené v článku 4 ods. 1 smernice 2010/31/EÚ, okrem prípadov, ak predmetom obstarávania je:

| f) | obstarávajú iba také budovy alebo uzatvárajú nové zmluvy o prenájme len takých budov, ktoré spĺňajú aspoň minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť uvedené v článku 4 ods. 1 smernice 2010/31/EÚ
  alebo iné požiadavky na existujúce budovy alebo dôkladnejšie obnovy, ktoré členské štáty považujú za vhodné
  , okrem prípadov, ak predmetom obstarávania je: |
| --- | --- |

f)

obstarávajú iba také budovy alebo uzatvárajú nové zmluvy o prenájme len takých budov, ktoré spĺňajú aspoň minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť uvedené v článku 4 ods. 1 smernice 2010/31/EÚ
  alebo iné požiadavky na existujúce budovy alebo dôkladnejšie obnovy, ktoré členské štáty považujú za vhodné
  , okrem prípadov, ak predmetom obstarávania je:

alebo iné požiadavky na existujúce budovy alebo dôkladnejšie obnovy, ktoré členské štáty považujú za vhodné

[...]

[...]

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Mali by sa zohľadniť všetky rozmery udržateľnosti vrátane smernice o energetickej efektívnosti. V prípade pneumatík by sa mali zvážiť aj zimné podmienky. Minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť podľa smernice o energetickej hospodárnosti budov nie sú primeranou úrovňou požiadaviek na obnovu, keďže sú v jednotlivých členských štátoch vymedzené odlišne.

II.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (EVR)

| 1. | súhlasí s Európskou komisiou, že energetická efektívnosť zohráva rozhodujúcu úlohu pri dosahovaní klimatickej neutrality do roku 2050, zlepšovaní bezpečnosti dodávok energie a znižovaní závislosti EÚ od dovážaných palív, čo je dôležité najmä teraz vzhľadom na súčasnú krízu cien energie, ktoré vážne ovplyvňuje vojna na Ukrajine; |
| --- | --- |

1.

súhlasí s Európskou komisiou, že energetická efektívnosť zohráva rozhodujúcu úlohu pri dosahovaní klimatickej neutrality do roku 2050, zlepšovaní bezpečnosti dodávok energie a znižovaní závislosti EÚ od dovážaných palív, čo je dôležité najmä teraz vzhľadom na súčasnú krízu cien energie, ktoré vážne ovplyvňuje vojna na Ukrajine;

| 2. | víta navrhované zmeny existujúcich ustanovení smernice o energetickej efektívnosti a zdôrazňuje, že tieto zmeny by mali posilniť právny rámec a poskytnúť viac príležitostí na využitie potenciálu na zlepšenie energetickej efektívnosti v súlade s právnymi predpismi v oblasti klímy vykonávanými na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni; |
| --- | --- |

2.

víta navrhované zmeny existujúcich ustanovení smernice o energetickej efektívnosti a zdôrazňuje, že tieto zmeny by mali posilniť právny rámec a poskytnúť viac príležitostí na využitie potenciálu na zlepšenie energetickej efektívnosti v súlade s právnymi predpismi v oblasti klímy vykonávanými na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni;

| 3. | opätovne zdôrazňuje kľúčovú úlohu opatrení na úrovni EÚ v oblasti energetickej efektívnosti, ktorá je nevyhnutná na dosiahnutie cieľov Zelenej dohody. Zdôrazňuje, že tieto opatrenia sa samozrejme musia realizovať na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni, a preto víta väčšie uznanie úlohy miestnych a regionálnych samospráv v návrhu; |
| --- | --- |

3.

opätovne zdôrazňuje kľúčovú úlohu opatrení na úrovni EÚ v oblasti energetickej efektívnosti, ktorá je nevyhnutná na dosiahnutie cieľov Zelenej dohody. Zdôrazňuje, že tieto opatrenia sa samozrejme musia realizovať na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni, a preto víta väčšie uznanie úlohy miestnych a regionálnych samospráv v návrhu;

| 4. | zdôrazňuje, že výsledkom prebiehajúcej energetickej transformácie je prechod od energetického systému založeného na tradičnej centralizovanej výrobe k decentralizovanejšiemu, energeticky efektívnemu a pružnému systému, ktorý je do veľkej miery založený na obnoviteľných zdrojoch energie. Víta preto uznanie úlohy občanov pri energetickej transformácii a potrebu neustáleho zvyšovania informovanosti, a to aj prostredníctvom nástrojov, ako je klimatický pakt. V tejto súvislosti opätovne zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú zohrávajú miestne a regionálne opatrenia pri zapájaní občanov a podpore ekologickej transformácie prostredníctvom úspešných najlepších postupov vedených komunitou; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje, že výsledkom prebiehajúcej energetickej transformácie je prechod od energetického systému založeného na tradičnej centralizovanej výrobe k decentralizovanejšiemu, energeticky efektívnemu a pružnému systému, ktorý je do veľkej miery založený na obnoviteľných zdrojoch energie. Víta preto uznanie úlohy občanov pri energetickej transformácii a potrebu neustáleho zvyšovania informovanosti, a to aj prostredníctvom nástrojov, ako je klimatický pakt. V tejto súvislosti opätovne zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú zohrávajú miestne a regionálne opatrenia pri zapájaní občanov a podpore ekologickej transformácie prostredníctvom úspešných najlepších postupov vedených komunitou;

| 5. | domnieva sa, že energetická únia by mala občanom umožniť vyrábať, spotrebúvať alebo uskladňovať vlastnú energiu z obnoviteľných zdrojov alebo obchodovať s ňou, či už individuálne alebo kolektívne, prijímať opatrenia na úsporu energie, stať sa aktívnymi účastníkmi trhu s energiou prostredníctvom voľby spotrebiteľa a bezpečne a sebavedome sa zúčastňovať na reakcii na dopyt. V tejto súvislosti opakuje svoju výzvu (29) a výzvu Európskeho parlamentu, aby sa na úrovni EÚ prostredníctvom participatívneho procesu vedeného Komisiou dohodlo praktické spoločné chápanie definície „výrobcov-spotrebiteľov“ (30); |
| --- | --- |

5.

domnieva sa, že energetická únia by mala občanom umožniť vyrábať, spotrebúvať alebo uskladňovať vlastnú energiu z obnoviteľných zdrojov alebo obchodovať s ňou, či už individuálne alebo kolektívne, prijímať opatrenia na úsporu energie, stať sa aktívnymi účastníkmi trhu s energiou prostredníctvom voľby spotrebiteľa a bezpečne a sebavedome sa zúčastňovať na reakcii na dopyt. V tejto súvislosti opakuje svoju výzvu (29

30

| 6. | poukazuje na to, že miestne a regionálne samosprávy vlastnia a spravujú budovy predovšetkým na účely plnenia zákonných administratívnych a sociálnych úloh. Budovy sú oveľa viac než len nástroje na dosiahnutie úspor energie. Prísne požiadavky na energetickú obnovu by si preto vyžadovali, aby miestne a regionálne samosprávy realizovali nákladné stavebné projekty, ktoré by nemuseli nevyhnutne uplatňovať holistický pohľad na tieto budovy a nemuseli by byť nevyhnutne udržateľné zo strednodobého a dlhodobého hľadiska. V tejto súvislosti výbor žiada, aby sa v smernici o energetickej efektívnosti lepšie uznalo efektívnejšie a inteligentnejšie využívanie existujúcich verejných budov ako spôsob na zvýšenie energetickej účinnosti a aby sa smernica na to viac zamerala; |
| --- | --- |

6.

poukazuje na to, že miestne a regionálne samosprávy vlastnia a spravujú budovy predovšetkým na účely plnenia zákonných administratívnych a sociálnych úloh. Budovy sú oveľa viac než len nástroje na dosiahnutie úspor energie. Prísne požiadavky na energetickú obnovu by si preto vyžadovali, aby miestne a regionálne samosprávy realizovali nákladné stavebné projekty, ktoré by nemuseli nevyhnutne uplatňovať holistický pohľad na tieto budovy a nemuseli by byť nevyhnutne udržateľné zo strednodobého a dlhodobého hľadiska. V tejto súvislosti výbor žiada, aby sa v smernici o energetickej efektívnosti lepšie uznalo efektívnejšie a inteligentnejšie využívanie existujúcich verejných budov ako spôsob na zvýšenie energetickej účinnosti a aby sa smernica na to viac zamerala;

| 7. | víta výslovný odkaz na potrebu bojovať pomocou opatrení na zvýšenie energetickej efektívnosti proti energetickej chudobe a chudobe z hľadiska mobility a následnú potrebu členských štátov podporovať v tomto zmysle miestnu a regionálnu úroveň. V tejto súvislosti považuje za nevyhnutné zmierniť počiatočné nákladové zaťaženie v dôsledku opatrení v oblasti energetickej efektívnosti, najmä pre zraniteľné domácnosti a zraniteľných skupín spotrebiteľov; |
| --- | --- |

7.

víta výslovný odkaz na potrebu bojovať pomocou opatrení na zvýšenie energetickej efektívnosti proti energetickej chudobe a chudobe z hľadiska mobility a následnú potrebu členských štátov podporovať v tomto zmysle miestnu a regionálnu úroveň. V tejto súvislosti považuje za nevyhnutné zmierniť počiatočné nákladové zaťaženie v dôsledku opatrení v oblasti energetickej efektívnosti, najmä pre zraniteľné domácnosti a zraniteľných skupín spotrebiteľov;

| 8. | víta odkaz na prepojenosť vidieckych a odľahlých oblastí, kde sa väčšina obyvateľov môže stať zraniteľnými používateľmi dopravy pri prechode na udržateľnú mobilitu; |
| --- | --- |

8.

víta odkaz na prepojenosť vidieckych a odľahlých oblastí, kde sa väčšina obyvateľov môže stať zraniteľnými používateľmi dopravy pri prechode na udržateľnú mobilitu;

| 9. | zdôrazňuje, že navrhované absolútne zníženie spotreby energie a konečnej spotreby energie všetkých verejných subjektov každoročne o 1,7 % bude veľkou výzvou pre väčšinu členských štátov. Bude si to vyžadovať rozsiahle budovanie kapacít z hľadiska financií, kompetencií, usmernení, údajov, podávania správ atď. Nevyhnutné je v širokej miere uplatňovať existujúce aj nové transformačné techniky a postupy. Požaduje preto, aby boli miestne a regionálne samosprávy spolu s ďalšími príslušnými zainteresovanými stranami v plnej miere zapojené do tohto procesu; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že navrhované absolútne zníženie spotreby energie a konečnej spotreby energie všetkých verejných subjektov každoročne o 1,7 % bude veľkou výzvou pre väčšinu členských štátov. Bude si to vyžadovať rozsiahle budovanie kapacít z hľadiska financií, kompetencií, usmernení, údajov, podávania správ atď. Nevyhnutné je v širokej miere uplatňovať existujúce aj nové transformačné techniky a postupy. Požaduje preto, aby boli miestne a regionálne samosprávy spolu s ďalšími príslušnými zainteresovanými stranami v plnej miere zapojené do tohto procesu;

| 10. | navrhuje revíziu cieľov v oblasti spotreby energie so zámerom zahrnúť možnosť stanovenia kumulatívnych cieľov úspor energie a spotreby namiesto samostatných požiadaviek na konečnú a primárnu energiu. Zlepší sa tým energetická efektívnosť v rámci celého reťazca – od výroby po prenos, distribúciu a konečné použitie; |
| --- | --- |

10.

navrhuje revíziu cieľov v oblasti spotreby energie so zámerom zahrnúť možnosť stanovenia kumulatívnych cieľov úspor energie a spotreby namiesto samostatných požiadaviek na konečnú a primárnu energiu. Zlepší sa tým energetická efektívnosť v rámci celého reťazca – od výroby po prenos, distribúciu a konečné použitie;

| 11. | víta návrh legislatívnych požiadaviek na každoročnú obnovu 3 % verejného fondu budov. Považuje za potrebné rozsiahle budovanie kapacít prostredníctvom technickej, finančnej a politickej podpory a výmeny osvedčených postupov. Požaduje ďalšie objasnenie a vymedzenie opatrení a metód týkajúcich sa obnovy budov, uplatniteľné korekčné faktory pre rôzne typy a vlastnosti budov (31), ako aj finančné opatrenia na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

11.

víta návrh legislatívnych požiadaviek na každoročnú obnovu 3 % verejného fondu budov. Považuje za potrebné rozsiahle budovanie kapacít prostredníctvom technickej, finančnej a politickej podpory a výmeny osvedčených postupov. Požaduje ďalšie objasnenie a vymedzenie opatrení a metód týkajúcich sa obnovy budov, uplatniteľné korekčné faktory pre rôzne typy a vlastnosti budov (31

| 12. | víta ohlásenie Sociálno-klimatického fondu ako nástroja na vyváženie negatívnych účinkov na najohrozenejšie domácnosti, mikropodniky, malé podniky a používateľov služieb mobility a na zabezpečenie sociálne udržateľného rozvoja, pričom zdôrazňuje, že financovanie, s ktorým sa v súčasnosti počíta pri revízii EU ETS, je nedostatočné na zabezpečenie skutočne spravodlivej transformácie, a poukazuje na to, že okrem príjmov z EU ETS v cestnej doprave a sektore budov (EU ETS II) by sa mali zvážiť aj iné príjmy do Sociálno-klimatického fondu. Navrhuje preto, aby sa so združovaním príjmov do tohto fondu začalo skôr ako s používaním EU ETS II v cestnej doprave a sektore budov. Zdôrazňuje, že ak spoluzákonodarcovia rozhodnú, že sa EU ETS II nebude uplatňovať v zmysle návrhu Komisie, mal by sa súčasný EÚ ETS upraviť na používanie v cestnej doprave a sektore budov; |
| --- | --- |

12.

víta ohlásenie Sociálno-klimatického fondu ako nástroja na vyváženie negatívnych účinkov na najohrozenejšie domácnosti, mikropodniky, malé podniky a používateľov služieb mobility a na zabezpečenie sociálne udržateľného rozvoja, pričom zdôrazňuje, že financovanie, s ktorým sa v súčasnosti počíta pri revízii EU ETS, je nedostatočné na zabezpečenie skutočne spravodlivej transformácie, a poukazuje na to, že okrem príjmov z EU ETS v cestnej doprave a sektore budov (EU ETS II) by sa mali zvážiť aj iné príjmy do Sociálno-klimatického fondu. Navrhuje preto, aby sa so združovaním príjmov do tohto fondu začalo skôr ako s používaním EU ETS II v cestnej doprave a sektore budov. Zdôrazňuje, že ak spoluzákonodarcovia rozhodnú, že sa EU ETS II nebude uplatňovať v zmysle návrhu Komisie, mal by sa súčasný EÚ ETS upraviť na používanie v cestnej doprave a sektore budov;

| 13. | podporuje zásadu zakotvenú v európskom právnom predpise v oblasti klímy, že všetky sektory hospodárstva musia prispievať k prechodu na klimatickú neutralitu a znižovaniu emisií a systém EU ETS by k tomu mohol výrazne prispieť, pokiaľ by sa zásada „znečisťovateľ platí“ rozšírila na celý sektor, na ktorý sa vzťahuje. Poukazuje na to, že sektor budov zodpovedá za 40 % spotreby energie v Európe. Je však presvedčený, že zavádzanie stanovovania cien uhlíka v týchto sektoroch je citlivá záležitosť a nemalo by viesť k zaťaženiu najzraniteľnejších území a skupín občanov v EÚ; |
| --- | --- |

13.

podporuje zásadu zakotvenú v európskom právnom predpise v oblasti klímy, že všetky sektory hospodárstva musia prispievať k prechodu na klimatickú neutralitu a znižovaniu emisií a systém EU ETS by k tomu mohol výrazne prispieť, pokiaľ by sa zásada „znečisťovateľ platí“ rozšírila na celý sektor, na ktorý sa vzťahuje. Poukazuje na to, že sektor budov zodpovedá za 40 % spotreby energie v Európe. Je však presvedčený, že zavádzanie stanovovania cien uhlíka v týchto sektoroch je citlivá záležitosť a nemalo by viesť k zaťaženiu najzraniteľnejších území a skupín občanov v EÚ;

| 14. | zdôrazňuje, že výrazná, ale postupne zavádzaná cena uhlíka by mala podnikom vyslať potrebný signál a usmerňovať transformáciu nákladovo najefektívnejším spôsobom. Upozorňuje, že je potrebná účinná interakcia medzi revidovaným EU ETS a plánovaným mechanizmom kompenzácie uhlíka na hraniciach (CBAM) prípadne v kombinácii s ďalšími podpornými opatreniami EÚ na zabezpečenie klimaticky neutrálneho a konkurencieschopného hospodárstva v regiónoch EÚ, najmä v regiónoch, v ktorých prebieha udržateľná transformácia energeticky náročných priemyselných odvetví. Dôrazne odporúča v čo najväčšej možnej miere používať nástroje zlučiteľné s trhom vrátane finančných nástrojov s podporou viacročného finančného rámca a nástroja NextGenerationEU; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že výrazná, ale postupne zavádzaná cena uhlíka by mala podnikom vyslať potrebný signál a usmerňovať transformáciu nákladovo najefektívnejším spôsobom. Upozorňuje, že je potrebná účinná interakcia medzi revidovaným EU ETS a plánovaným mechanizmom kompenzácie uhlíka na hraniciach (CBAM) prípadne v kombinácii s ďalšími podpornými opatreniami EÚ na zabezpečenie klimaticky neutrálneho a konkurencieschopného hospodárstva v regiónoch EÚ, najmä v regiónoch, v ktorých prebieha udržateľná transformácia energeticky náročných priemyselných odvetví. Dôrazne odporúča v čo najväčšej možnej miere používať nástroje zlučiteľné s trhom vrátane finančných nástrojov s podporou viacročného finančného rámca a nástroja NextGenerationEU;

| 15. | podporuje Komisiu, ktorá má v úmysle zabezpečiť „synergické účinky rôznych nástrojov financovania, predovšetkým finančných zdrojov v zdieľanom riadení a v priamom riadení (akými sú centrálne riadené programy: Horizont Európa alebo LIFE), ako aj grantov, úverov a technickej pomoci na maximalizovanie ich pákového efektu na súkromné financovanie a ich vplyvu na dosahovanie cieľov politiky v oblasti energetickej efektívnosti.“ V tejto súvislosti vyzýva, aby sa čo najskôr prijali konkrétne ďalšie kroky, pretože sú predpokladom úplnej obnovy fondu budov; |
| --- | --- |

15.

podporuje Komisiu, ktorá má v úmysle zabezpečiť „synergické účinky rôznych nástrojov financovania, predovšetkým finančných zdrojov v zdieľanom riadení a v priamom riadení (akými sú centrálne riadené programy: Horizont Európa alebo LIFE), ako aj grantov, úverov a technickej pomoci na maximalizovanie ich pákového efektu na súkromné financovanie a ich vplyvu na dosahovanie cieľov politiky v oblasti energetickej efektívnosti.“ V tejto súvislosti vyzýva, aby sa čo najskôr prijali konkrétne ďalšie kroky, pretože sú predpokladom úplnej obnovy fondu budov;

| 16. | vyzýva Komisiu a Európsky parlament, aby vytvorili pilotný projekt, ktorý sa bude osobitne venovať náročnej obnove a zvyšovaniu energetickej efektívnosti historických budov a/alebo budov mimoriadneho významu. Regióny alebo mestá zúčastňujúce sa na tomto pilotnom projekte by predložili podrobnú koncepciu obnovy historickej budovy alebo inej významnej budovy podľa vlastného výberu. Výsledky vybraných projektov obnovy, ktoré v rámci tohto pilotného projektu získali finančné prostriedky, by po svojej realizácii boli ďalšou ukážkou záväzku miestnych a regionálnych samospráv približovať sa k energeticky efektívnej budúcnosti a pre ostatné miestne a regionálne samosprávy by mohli byť jasným príkladom toho, ako obnovovať komplexné historické budovy a/alebo významné budovy v regiónoch a mestách; |
| --- | --- |

16.

vyzýva Komisiu a Európsky parlament, aby vytvorili pilotný projekt, ktorý sa bude osobitne venovať náročnej obnove a zvyšovaniu energetickej efektívnosti historických budov a/alebo budov mimoriadneho významu. Regióny alebo mestá zúčastňujúce sa na tomto pilotnom projekte by predložili podrobnú koncepciu obnovy historickej budovy alebo inej významnej budovy podľa vlastného výberu. Výsledky vybraných projektov obnovy, ktoré v rámci tohto pilotného projektu získali finančné prostriedky, by po svojej realizácii boli ďalšou ukážkou záväzku miestnych a regionálnych samospráv približovať sa k energeticky efektívnej budúcnosti a pre ostatné miestne a regionálne samosprávy by mohli byť jasným príkladom toho, ako obnovovať komplexné historické budovy a/alebo významné budovy v regiónoch a mestách;

| 17. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že sa budú v plnej miere uplatňovať opatrenia, ktoré už existujú v právnych rámcoch pre rôzne programy a nástroje financovania, ktoré majú mestá a regióny k dispozícii. Vzhľadom na dodatočné úsilie v oblasti energetickej efektívnosti, ktoré sa požaduje od miestnych a regionálnych samospráv, je nevyhnutné, aby mestá a regióny mali jednoduchý prístup k rôznym programom a nástrojom financovania. Tento zvýšený tlak na miestne a regionálne samosprávy by sa mohol zohľadniť napríklad pri hodnotení splnenia kritérií oprávnenosti pri posudzovaní žiadostí o financovanie; |
| --- | --- |

17.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že sa budú v plnej miere uplatňovať opatrenia, ktoré už existujú v právnych rámcoch pre rôzne programy a nástroje financovania, ktoré majú mestá a regióny k dispozícii. Vzhľadom na dodatočné úsilie v oblasti energetickej efektívnosti, ktoré sa požaduje od miestnych a regionálnych samospráv, je nevyhnutné, aby mestá a regióny mali jednoduchý prístup k rôznym programom a nástrojom financovania. Tento zvýšený tlak na miestne a regionálne samosprávy by sa mohol zohľadniť napríklad pri hodnotení splnenia kritérií oprávnenosti pri posudzovaní žiadostí o financovanie;

| 18. | vyjadruje poľutovanie nad nedostatočnou ambíciou revízie pri stanovovaní jasných cieľov pre zelené a obehové verejné obstarávanie. Vyzýva preto Komisiu, aby v spolupráci s miestnymi a regionálnymi samosprávami vypracovala jasné, všeobecne uplatniteľné a podrobné postupy týkajúce sa energetickej efektívnosti a udržateľnosti vo verejnom obstarávaní v snahe vyhnúť sa pravidlu, podľa ktorého sa uprednostní najnižšia cena; |
| --- | --- |

18.

vyjadruje poľutovanie nad nedostatočnou ambíciou revízie pri stanovovaní jasných cieľov pre zelené a obehové verejné obstarávanie. Vyzýva preto Komisiu, aby v spolupráci s miestnymi a regionálnymi samosprávami vypracovala jasné, všeobecne uplatniteľné a podrobné postupy týkajúce sa energetickej efektívnosti a udržateľnosti vo verejnom obstarávaní v snahe vyhnúť sa pravidlu, podľa ktorého sa uprednostní najnižšia cena;

| 19. | zdôrazňuje, že energetická efektívnosť by sa mala – najmä v súvislosti s podnikaním, a konkrétne so spracovateľským priemyslom – zohľadniť spolu s obmedzením spotreby, ktoré sa uplatňuje vo väčšej miere na domácnosti; |
| --- | --- |

19.

zdôrazňuje, že energetická efektívnosť by sa mala – najmä v súvislosti s podnikaním, a konkrétne so spracovateľským priemyslom – zohľadniť spolu s obmedzením spotreby, ktoré sa uplatňuje vo väčšej miere na domácnosti;

| 20. | podčiarkuje, že najúčinnejším spôsobom zlepšovania kvality ovzdušia a zvyšovania energetickej efektívnosti pri využívaní paliva je využívanie systémov diaľkového vykurovania a chladenia založených na zariadeniach kombinovanej výroby. Podporuje preto propagovanie kombinovanej výroby tepla a elektrickej energie a efektívneho využívania odpadového tepla, ak je to nevyhnutné, a to v súlade so zásadou obehovosti. Uznáva potenciál odpadového tepla dopĺňať riešenia v oblasti plynu/obnoviteľných zdrojov, pričom poukazuje na význam obmedzenia jeho emisií vzhľadom na jeho prispievanie ku globálnemu otepľovaniu. Okrem toho by doplnkovým opatrením malo byť využívanie odpadového tepla z priemyslu, dátových centier a iných spoločenských činností, keďže to má vplyv na životné prostredie a dodávky energie z obnoviteľných zdrojov sú naďalej obmedzené; |
| --- | --- |

20.

podčiarkuje, že najúčinnejším spôsobom zlepšovania kvality ovzdušia a zvyšovania energetickej efektívnosti pri využívaní paliva je využívanie systémov diaľkového vykurovania a chladenia založených na zariadeniach kombinovanej výroby. Podporuje preto propagovanie kombinovanej výroby tepla a elektrickej energie a efektívneho využívania odpadového tepla, ak je to nevyhnutné, a to v súlade so zásadou obehovosti. Uznáva potenciál odpadového tepla dopĺňať riešenia v oblasti plynu/obnoviteľných zdrojov, pričom poukazuje na význam obmedzenia jeho emisií vzhľadom na jeho prispievanie ku globálnemu otepľovaniu. Okrem toho by doplnkovým opatrením malo byť využívanie odpadového tepla z priemyslu, dátových centier a iných spoločenských činností, keďže to má vplyv na životné prostredie a dodávky energie z obnoviteľných zdrojov sú naďalej obmedzené;

| 21. | víta jasný harmonogram zavedenia účinných systémov diaľkového vykurovania a chladenia. Je však potrebné zabezpečiť dostatočnú flexibilitu, ktorá umožní prispôsobenie vykurovacích a chladiacich systémov regionálnym a miestnym danostiam a potrebám územia; |
| --- | --- |

21.

víta jasný harmonogram zavedenia účinných systémov diaľkového vykurovania a chladenia. Je však potrebné zabezpečiť dostatočnú flexibilitu, ktorá umožní prispôsobenie vykurovacích a chladiacich systémov regionálnym a miestnym danostiam a potrebám územia;

| 22. | uznáva úlohu miestnych a regionálnych energetických agentúr ako silného nástroja na podporu energetickej účinnosti v celej EÚ a vyzýva Európsku komisiu, aby podporovala ich činnosti prostredníctvom špecializovanej siete a vyhradených finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

22.

uznáva úlohu miestnych a regionálnych energetických agentúr ako silného nástroja na podporu energetickej účinnosti v celej EÚ a vyzýva Európsku komisiu, aby podporovala ich činnosti prostredníctvom špecializovanej siete a vyhradených finančných prostriedkov;

| 23. | súhlasí s poukázaním na právny základ, ktorým Európska komisia odôvodňuje právomoc EÚ. Na základe článku 194 ZFEÚ je EÚ oprávnená prijať opatrenia okrem iného na stimuláciu zlepšovania energetickej účinnosti. Preto sa domnieva, že návrh je v súlade so zásadou subsidiarity za predpokladu, že sa dodrží zásada miestnej samosprávy zakotvená v článku 4 Zmluvy o EÚ a že sa zohľadnia uvedené zmeny. Právnym základom pre boj proti energetickej chudobe by mal byť článok 151 ZFEÚ. Považuje za odôvodnené, aby sa ciele energetickej účinnosti stanovili a dosiahli na európskej úrovni. Dodržanie zásady proporcionality posudzuje kladne. |
| --- | --- |

23.

súhlasí s poukázaním na právny základ, ktorým Európska komisia odôvodňuje právomoc EÚ. Na základe článku 194 ZFEÚ je EÚ oprávnená prijať opatrenia okrem iného na stimuláciu zlepšovania energetickej účinnosti. Preto sa domnieva, že návrh je v súlade so zásadou subsidiarity za predpokladu, že sa dodrží zásada miestnej samosprávy zakotvená v článku 4 Zmluvy o EÚ a že sa zohľadnia uvedené zmeny. Právnym základom pre boj proti energetickej chudobe by mal byť článok 151 ZFEÚ. Považuje za odôvodnené, aby sa ciele energetickej účinnosti stanovili a dosiahli na európskej úrovni. Dodržanie zásady proporcionality posudzuje kladne.

V Bruseli 28. apríla 2022

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a o zmene smernice 2012/27/EÚ (Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 125).

1

(2)  Odporúčanie Komisie týkajúce sa energetickej chudoby, C(2020) 9600 final.

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 2003/55/ES (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 94).

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a o zmene smernice 2012/27/EÚ (Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 125).

4

(5)  Odporúčanie Komisie týkajúce sa energetickej chudoby, C(2020) 9600 final.

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 2003/55/ES (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 94).

6

(7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65).

7

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65).

8

(9)  COM/2020/562 final.

9

(10)  Pozri IRP, Resource Efficiency and Climate Change (Efektívne využívanie zdrojov a zmena klímy), 2020, a správu OSN Environment Emissions Gap Report (Správa o medzerách v oblasti emisií), 2019. Tieto údaje sa vzťahujú na používanie a prevádzku budov vrátane nepriamych emisií v sektore elektriny a tepla, nie na ich úplný životný cyklus. Odhaduje sa, že na zabudovaný uhlík v stavebníctve pripadá približne 10 % celkových globálnych ročných emisií skleníkových plynov, pozri IRP, Resource Efficiency and Climate Change (Efektívne využívanie zdrojov a zmena klímy), 2020, správu OSN Environment Emissions Gap Report 2019 (Správa o medzerách v oblasti emisií za rok 2019).

10

Resource Efficiency and Climate Change

Environment Emissions Gap Report 2019

(11)  COM/2020/662 final.

11

(12)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

12

(13)  COM/2020/562 final.

13

(14)  Pozri IRP, Resource Efficiency and Climate Change (Efektívne využívanie zdrojov a zmena klímy), 2020, a správu OSN Environment Emissions Gap Report (Správa o medzerách v oblasti emisií), 2019. Tieto údaje sa vzťahujú na používanie a prevádzku budov vrátane nepriamych emisií v sektore elektriny a tepla, nie na ich úplný životný cyklus. Odhaduje sa, že na zabudovaný uhlík v stavebníctve pripadá približne 10 % celkových globálnych ročných emisií skleníkových plynov, pozri IRP, Resource Efficiency and Climate Change (Efektívne využívanie zdrojov a zmena klímy), 2020, správu OSN Environment Emissions Gap Report 2019 (Správa o medzerách v oblasti emisií za rok 2019).

14

Resource Efficiency and Climate Change

Environment Emissions Gap Report

Resource Efficiency and Climate Change

Environment Emissions Gap Report 2019

(15)  COM/2020/662 final.

15

(16)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

16

(17)  https://www.unfpa.org/world-population-trends

17

(18)  https://www.un.org/en/ecosoc/integration/pdf/fact_sheet.pdf

18

(19)  https://www.unfpa.org/world-population-trends

19

(20)  https://www.un.org/en/ecosoc/integration/pdf/fact_sheet.pdf

20

(21)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ z 26. februára 2014 o udeľovaní koncesií (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 1).

21

(22)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65).

22

(23)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ z 26. februára 2014 o udeľovaní koncesií (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 1).

23

(24)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65).

24

(25)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

25

(26)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

26

(27)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

27

(28)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

28

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

1

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

1

(29)  Stanovisko na tému Vlna obnovy pre Európu – ekologizácia našich budov, tvorba pracovných miest, zlepšovanie životných podmienok (CDR-2786-2020) (Ú. v. EÚ C 175, 7.5.2021, s. 23).

29

Vlna obnovy pre Európu – ekologizácia našich budov, tvorba pracovných miest, zlepšovanie životných podmienok

(30)  Existujú rôzne typy výrobcov-spotrebiteľov: výrobcovia-spotrebitelia v domácnostiach, ktorí vyrábajú elektrickú energiu doma – najmä prostredníctvom solárnych fotovoltických panelov na strechách domov, občianske energetické družstvá alebo bytové združenia, komerční výrobcovia-spotrebitelia, ktorých hlavnou podnikateľskou činnosťou nie je výroba elektrickej energie, a verejné inštitúcie, ako sú školy alebo nemocnice.

30

(31)  Vlastnosti budov, pokiaľ ide o ich vek, tvar, využitie, historickú/architektonickú stavbu, vlastníctvo, účel, miestny trh s nehnuteľnosťami, alternatívnu hodnotu, náklady na subdodávateľov a všetky predchádzajúce investície na renováciu.

31

---

| 5.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 301/184 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 301/184

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Zmena smernice o energii z obnoviteľných zdrojov v záujme dosiahnutia nových cieľov v oblasti klímy do roku 2030

(2022/C 301/16)

| Spravodajca: | Andries GRYFFROY (BE/EA), poslanec regionálneho zhromaždenia: Flámsky parlament |
| --- | --- |
| Referenčný dokument: | Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 a smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 98/70/ES, pokiaľ ide o podporu energie z obnoviteľných zdrojov, a ktorou sa zrušuje smernica Rady (EÚ) 2015/652
  COM(2021) 557 final |

Spravodajca:

Andries GRYFFROY (BE/EA), poslanec regionálneho zhromaždenia: Flámsky parlament

Referenčný dokument:

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 a smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 98/70/ES, pokiaľ ide o podporu energie z obnoviteľných zdrojov, a ktorou sa zrušuje smernica Rady (EÚ) 2015/652

COM(2021) 557 final

I.   NÁVRHY ZMIEN

Pozmeňovací návrh 1

Návrh smernice

Odôvodnenie (nové)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | Európska komisia v súlade so zásadou subsidiarity vydá usmernenie pre členské štáty a regionálne a miestne samosprávy o dobrých povoľovacích postupoch a o nástrojoch na urýchlenie existujúcich postupov s cieľom uľahčiť dodržiavanie lehôt na vydávanie povolení na výstavbu, modernizáciu a prevádzku zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a zariadení potrebných na ich pripojenie do siete. Toto usmernenie bude vydané do šiestich mesiacov od prijatia smernice 2021/0218. Toto usmernenie bude vydané do šiestich mesiacov od prijatia smernice, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2018/2001 [2021/0218 (COD)]. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Európska komisia v súlade so zásadou subsidiarity vydá usmernenie pre členské štáty a regionálne a miestne samosprávy o dobrých povoľovacích postupoch a o nástrojoch na urýchlenie existujúcich postupov s cieľom uľahčiť dodržiavanie lehôt na vydávanie povolení na výstavbu, modernizáciu a prevádzku zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a zariadení potrebných na ich pripojenie do siete. Toto usmernenie bude vydané do šiestich mesiacov od prijatia smernice 2021/0218. Toto usmernenie bude vydané do šiestich mesiacov od prijatia smernice, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2018/2001 [2021/0218 (COD)].

Zdôvodnenie

Oneskorenia v povoľovacích postupoch bránia účinnému zavádzaniu projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a spôsobujú ťažkosti pri dosahovaní cieľov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030.

Pozmeňovací návrh 2

Návrh smernice

Odôvodnenie (nové)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | Výroba energie z obnoviteľných zdrojov má výrazný miestny rozmer.




  Preto je dôležité, aby členské štáty do plánovania a vykonávania vnútroštátnych opatrení v oblasti klímy v plnej miere zapojili miestne a regionálne samosprávy, zabezpečili priamy prístup k finančným prostriedkom a monitorovali pokrok pri vykonávaní prijatých opatrení. V prípade potreby by členské štáty mali do svojich národných energetických a klimatických plánov začleniť aj miestne a regionálne príspevky. Nariadenie (EÚ) 2018/1999 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zrevidovať. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Výroba energie z obnoviteľných zdrojov má výrazný miestny rozmer.

Preto je dôležité, aby členské štáty do plánovania a vykonávania vnútroštátnych opatrení v oblasti klímy v plnej miere zapojili miestne a regionálne samosprávy, zabezpečili priamy prístup k finančným prostriedkom a monitorovali pokrok pri vykonávaní prijatých opatrení. V prípade potreby by členské štáty mali do svojich národných energetických a klimatických plánov začleniť aj miestne a regionálne príspevky. Nariadenie (EÚ) 2018/1999 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zrevidovať.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 3

Návrh smernice

Odôvodnenie (nové)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | Európska komisia a členské štáty by mali podporovať regionálne a miestne záväzky a prístup zdola nahor v snahe dosiahnuť ciele Európskej zelenej dohody, a najmä zabezpečiť väčší podiel vo využívaní obnoviteľných zdrojov energie: prispeje to nielen k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti klímy, ale sa tým podporia aj snahy EÚ o dosiahnutie väčšej bezpečnosti dodávok do energetického systému.




  Regionálne a miestne plány týkajúce sa zmeny klímy, ktoré už existujú alebo sa ešte len pripravujú v súlade s právnymi predpismi, napríklad siete, ako je Dohovor primátorov a starostov EÚ a súvisiace iniciatívy EÚ, ako sú Európsky klimatický pakt, európska misia zameraná na klimaticky neutrálne a inteligentné mestá, sieť C40 a ďalšie, podporujú mechanizmy viacúrovňového riadenia, zohrávajú zásadnú úlohu pri zvyšovaní ambícií a opatrení na lokálnej úrovni so zapojením občanov, miestnych aktérov a sektorov, ktoré sa podieľajú na politikách v oblasti zmeny klímy alebo ktorých sa tieto politiky týkajú. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Európska komisia a členské štáty by mali podporovať regionálne a miestne záväzky a prístup zdola nahor v snahe dosiahnuť ciele Európskej zelenej dohody, a najmä zabezpečiť väčší podiel vo využívaní obnoviteľných zdrojov energie: prispeje to nielen k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti klímy, ale sa tým podporia aj snahy EÚ o dosiahnutie väčšej bezpečnosti dodávok do energetického systému.

Regionálne a miestne plány týkajúce sa zmeny klímy, ktoré už existujú alebo sa ešte len pripravujú v súlade s právnymi predpismi, napríklad siete, ako je Dohovor primátorov a starostov EÚ a súvisiace iniciatívy EÚ, ako sú Európsky klimatický pakt, európska misia zameraná na klimaticky neutrálne a inteligentné mestá, sieť C40 a ďalšie, podporujú mechanizmy viacúrovňového riadenia, zohrávajú zásadnú úlohu pri zvyšovaní ambícií a opatrení na lokálnej úrovni so zapojením občanov, miestnych aktérov a sektorov, ktoré sa podieľajú na politikách v oblasti zmeny klímy alebo ktorých sa tieto politiky týkajú.

Pozmeňovací návrh 4

Návrh smernice

Odôvodnenie (nové)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | Komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov sú kľúčovým nástrojom na propagovanie širokého využívania obnoviteľných zdrojov energie a vytvorenie decentralizovaného a bezpečného energetického systému pri súčasnom zabezpečení miestnych hospodárskych a sociálnych prínosov.




  Iniciatívy v oblasti (kolektívnej) vlastnej výroby a (kolektívnej) vlastnej spotreby v budovách a na úrovni komunity by sa mali uľahčiť zmiernením ťažkostí súvisiacich s udeľovaním povolení, obmedzením faktorov, ktoré znemožňujú prístup do siete, znížením sieťových poplatkov a intenzívnejším zavádzaním technológií, ako sú solárna tepelná, fotovoltická, veterná a geotermálna technológia. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov sú kľúčovým nástrojom na propagovanie širokého využívania obnoviteľných zdrojov energie a vytvorenie decentralizovaného a bezpečného energetického systému pri súčasnom zabezpečení miestnych hospodárskych a sociálnych prínosov.

Iniciatívy v oblasti (kolektívnej) vlastnej výroby a (kolektívnej) vlastnej spotreby v budovách a na úrovni komunity by sa mali uľahčiť zmiernením ťažkostí súvisiacich s udeľovaním povolení, obmedzením faktorov, ktoré znemožňujú prístup do siete, znížením sieťových poplatkov a intenzívnejším zavádzaním technológií, ako sú solárna tepelná, fotovoltická, veterná a geotermálna technológia.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 5

Návrh smernice

Odôvodnenie (nové)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | Členské štáty vykonajú posúdenie prekážok brániacich rozvoju komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov, ako sa vyžaduje v článku 22 revidovanej smernice (EÚ) 2018/2001 o energii z obnoviteľných zdrojov (RED II).




  Európska komisia môže členským štátom poskytnúť pomoc s cieľom zabezpečiť včasnú transpozíciu smernice a súlad s vnútroštátnymi právnymi rámcami, ako aj zapojenie regionálnych a miestnych samospráv. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty vykonajú posúdenie prekážok brániacich rozvoju komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov, ako sa vyžaduje v článku 22 revidovanej smernice (EÚ) 2018/2001 o energii z obnoviteľných zdrojov (RED II).

Európska komisia môže členským štátom poskytnúť pomoc s cieľom zabezpečiť včasnú transpozíciu smernice a súlad s vnútroštátnymi právnymi rámcami, ako aj zapojenie regionálnych a miestnych samospráv.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 6

Návrh smernice

Odôvodnenie 3

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Navrhovaná zmena VR |
| --- | --- |
| V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (1) sa stanovuje záväzná únijná cieľová hodnota minimálne 32 % podielu energie z obnoviteľných zdrojov v hrubej konečnej energetickej spotrebe Únie do roku 2030. Podľa plánu cieľov v oblasti klímy by podiel energie z obnoviteľných zdrojov v hrubej konečnej energetickej spotrebe musel narásť do roku 2030 na 40 %, aby sa podarilo dosiahnuť cieľovú hodnotu Únie zníženia emisií skleníkových plynov. Preto je potrebné zvýšiť cieľovú hodnotu stanovenú v článku 3 danej smernice. | V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (2) sa stanovuje záväzná únijná cieľová hodnota minimálne 32 % podielu energie z obnoviteľných zdrojov v hrubej konečnej energetickej spotrebe Únie do roku 2030. Podľa plánu cieľov v oblasti klímy by podiel energie z obnoviteľných zdrojov v hrubej konečnej energetickej spotrebe musel narásť do roku 2030
  aspoň
  na 40 %, aby sa podarilo dosiahnuť cieľovú hodnotu Únie zníženia emisií skleníkových plynov. Preto je potrebné zvýšiť cieľovú hodnotu stanovenú v článku 3 danej smernice.


  S cieľom prispieť k väčšej energetickej bezpečnosti dodávok a zabezpečiť rýchlejší a nákladovo efektívny prechod na nulovú bilanciu emisií Komisia na základe dôkladného posúdenia vplyvu vrátane územného rozmeru v spolupráci s Európskym výborom regiónov predloží návrh na ďalšie zvýšenie emisných cieľov stanovených v článku 3 smernice. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Navrhovaná zmena VR

V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (1) sa stanovuje záväzná únijná cieľová hodnota minimálne 32 % podielu energie z obnoviteľných zdrojov v hrubej konečnej energetickej spotrebe Únie do roku 2030. Podľa plánu cieľov v oblasti klímy by podiel energie z obnoviteľných zdrojov v hrubej konečnej energetickej spotrebe musel narásť do roku 2030 na 40 %, aby sa podarilo dosiahnuť cieľovú hodnotu Únie zníženia emisií skleníkových plynov. Preto je potrebné zvýšiť cieľovú hodnotu stanovenú v článku 3 danej smernice.

V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (2) sa stanovuje záväzná únijná cieľová hodnota minimálne 32 % podielu energie z obnoviteľných zdrojov v hrubej konečnej energetickej spotrebe Únie do roku 2030. Podľa plánu cieľov v oblasti klímy by podiel energie z obnoviteľných zdrojov v hrubej konečnej energetickej spotrebe musel narásť do roku 2030
  aspoň
  na 40 %, aby sa podarilo dosiahnuť cieľovú hodnotu Únie zníženia emisií skleníkových plynov. Preto je potrebné zvýšiť cieľovú hodnotu stanovenú v článku 3 danej smernice.

S cieľom prispieť k väčšej energetickej bezpečnosti dodávok a zabezpečiť rýchlejší a nákladovo efektívny prechod na nulovú bilanciu emisií Komisia na základe dôkladného posúdenia vplyvu vrátane územného rozmeru v spolupráci s Európskym výborom regiónov predloží návrh na ďalšie zvýšenie emisných cieľov stanovených v článku 3 smernice.

Pozmeňovací návrh 7

Návrh smernice

Odôvodnenie 4

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Navrhovaná zmena VR |
| --- | --- |
| | Špecifická situácia najvzdialenejších a ostrovných regiónov uznaná v článkoch 349 a 174 ZFEÚ si vyžaduje cielený prístup. Tieto územia, pre ktoré sú často príznačné izolované energetické sústavy a závislosť od fosílnych palív, čelia vyšším nákladom na výrobu energie a skladovacie kapacity a potrebujú podporu na využitie potenciálu miestnej výroby energie z obnoviteľných zdrojov. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Navrhovaná zmena VR

Špecifická situácia najvzdialenejších a ostrovných regiónov uznaná v článkoch 349 a 174 ZFEÚ si vyžaduje cielený prístup. Tieto územia, pre ktoré sú často príznačné izolované energetické sústavy a závislosť od fosílnych palív, čelia vyšším nákladom na výrobu energie a skladovacie kapacity a potrebujú podporu na využitie potenciálu miestnej výroby energie z obnoviteľných zdrojov.

Zdôvodnenie

Pozmeňovací návrh 8

Návrh smernice

Odôvodnenie (nové)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | Európska komisia v súlade so zásadou subsidiarity vydá usmernenie pre členské štáty a regionálne a miestne samosprávy o dobrých povoľovacích postupoch a o nástrojoch na urýchlenie existujúcich postupov s cieľom uľahčiť dodržiavanie lehôt na vydávanie povolení na výstavbu, modernizáciu a prevádzku zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a zariadení potrebných na ich pripojenie do siete. Toto usmernenie bude vydané do šiestich mesiacov od prijatia smernice, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2018/2001 [2021/0218 (COD)]. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Európska komisia v súlade so zásadou subsidiarity vydá usmernenie pre členské štáty a regionálne a miestne samosprávy o dobrých povoľovacích postupoch a o nástrojoch na urýchlenie existujúcich postupov s cieľom uľahčiť dodržiavanie lehôt na vydávanie povolení na výstavbu, modernizáciu a prevádzku zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a zariadení potrebných na ich pripojenie do siete. Toto usmernenie bude vydané do šiestich mesiacov od prijatia smernice, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2018/2001 [2021/0218 (COD)].

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 9

Návrh smernice

Odôvodnenie 5

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| (5) | Rýchly rast a zvyšovanie nákladovej konkurencieschopnosti výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov možno využiť na pokrytie čoraz väčšieho dopytu po energii – napríklad používanie tepelných čerpadiel na vykurovanie priestorov alebo nízkoteplotných priemyselných procesov, elektrické vozidlá v doprave či elektrické pece v niektorých odvetviach. Elektrinu z obnoviteľných zdrojov možno využiť aj na výrobu syntetických palív na spotrebu v ťažko dekarbonizovateľných dopravných sektoroch, ako je letecká a námorná doprava. Potrebujeme rámec elektrifikácie, ktorý umožní spoľahlivú a efektívnu koordináciu a rozšírenie trhových mechanizmov, aby sa zladila ponuka s dopytom v priestore i čase, stimulovali investície do flexibility a pomohlo integrovať veľké podiely elektriny z variabilnej výroby z obnoviteľných zdrojov. Členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby zavádzanie elektriny z obnoviteľných zdrojov naďalej rástlo primeraným tempom, aby sa pokryl rastúci dopyt. Na to by mali zriadiť rámec zahŕňajúci mechanizmy kompatibilné s trhom na riešenie zostávajúcich prekážok, aby sme mali bezpečné a primerané systémy elektriny vhodné pre vysokú úroveň energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj zásobníky plne začlenené do elektrizačnej sústavy. Konkrétne by tento rámec mal riešiť zostávajúce bariéry vrátane bariér nefinančnej povahy, ako sú nedostatočné digitálne a ľudské zdroje na spracúvanie rastúceho počtu žiadostí o povolenie. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

(5)

Rýchly rast a zvyšovanie nákladovej konkurencieschopnosti výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov možno využiť na pokrytie čoraz väčšieho dopytu po energii – napríklad používanie tepelných čerpadiel na vykurovanie priestorov alebo nízkoteplotných priemyselných procesov, elektrické vozidlá v doprave či elektrické pece v niektorých odvetviach. Elektrinu z obnoviteľných zdrojov možno využiť aj na výrobu syntetických palív na spotrebu v ťažko dekarbonizovateľných dopravných sektoroch, ako je letecká a námorná doprava. Potrebujeme rámec elektrifikácie, ktorý umožní spoľahlivú a efektívnu koordináciu a rozšírenie trhových mechanizmov, aby sa zladila ponuka s dopytom v priestore i čase, stimulovali investície do flexibility a pomohlo integrovať veľké podiely elektriny z variabilnej výroby z obnoviteľných zdrojov. Členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby zavádzanie elektriny z obnoviteľných zdrojov naďalej rástlo primeraným tempom, aby sa pokryl rastúci dopyt. Na to by mali zriadiť rámec zahŕňajúci mechanizmy kompatibilné s trhom na riešenie zostávajúcich prekážok, aby sme mali bezpečné a primerané systémy elektriny vhodné pre vysokú úroveň energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj zásobníky plne začlenené do elektrizačnej sústavy. Konkrétne by tento rámec mal riešiť zostávajúce bariéry vrátane bariér nefinančnej povahy, ako sú nedostatočné digitálne a ľudské zdroje na spracúvanie rastúceho počtu žiadostí o povolenie.

| (5) | Rýchly rast a zvyšovanie nákladovej konkurencieschopnosti výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov možno využiť na pokrytie čoraz väčšieho dopytu po energii – napríklad používanie tepelných čerpadiel na vykurovanie priestorov alebo nízkoteplotných priemyselných procesov, elektrické vozidlá v doprave či elektrické pece v niektorých odvetviach. Elektrinu z obnoviteľných zdrojov možno využiť aj na výrobu syntetických palív na spotrebu v ťažko dekarbonizovateľných dopravných sektoroch, ako je letecká a námorná doprava,
  aj v súvislosti s palivami z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a biopalivami
  . Potrebujeme rámec elektrifikácie
  a zásobovacej infraštruktúry pre palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a biopalivá
  , ktorý umožní spoľahlivú a efektívnu koordináciu a rozšírenie trhových mechanizmov, aby sa zladila ponuka s dopytom v priestore i čase, stimulovali investície do flexibility a pomohlo integrovať veľké podiely elektriny z variabilnej výroby z obnoviteľných zdrojov. Členské štáty
  a dovozné stratégie koordinované na európskej úrovni
  by preto mali zabezpečiť, aby zavádzanie elektriny z obnoviteľných zdrojov naďalej rástlo primeraným tempom, aby sa pokryl rastúci dopyt. Na to by mali zriadiť rámec zahŕňajúci mechanizmy kompatibilné s trhom na riešenie zostávajúcich prekážok, aby sme mali bezpečné a primerané systémy elektriny
  a infraštruktúry pre palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a biopalivá, ktoré sú
  vhodné pre vysokú úroveň energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj zásobníky plne začlenené do elektrizačnej sústavy. Konkrétne by tento rámec mal riešiť zostávajúce bariéry vrátane bariér nefinančnej povahy, ako sú nedostatočné digitálne a ľudské zdroje na spracúvanie rastúceho počtu žiadostí o povolenie. |
| --- | --- |

(5)

Rýchly rast a zvyšovanie nákladovej konkurencieschopnosti výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov možno využiť na pokrytie čoraz väčšieho dopytu po energii – napríklad používanie tepelných čerpadiel na vykurovanie priestorov alebo nízkoteplotných priemyselných procesov, elektrické vozidlá v doprave či elektrické pece v niektorých odvetviach. Elektrinu z obnoviteľných zdrojov možno využiť aj na výrobu syntetických palív na spotrebu v ťažko dekarbonizovateľných dopravných sektoroch, ako je letecká a námorná doprava,
  aj v súvislosti s palivami z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a biopalivami
  . Potrebujeme rámec elektrifikácie
  a zásobovacej infraštruktúry pre palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a biopalivá
  , ktorý umožní spoľahlivú a efektívnu koordináciu a rozšírenie trhových mechanizmov, aby sa zladila ponuka s dopytom v priestore i čase, stimulovali investície do flexibility a pomohlo integrovať veľké podiely elektriny z variabilnej výroby z obnoviteľných zdrojov. Členské štáty
  a dovozné stratégie koordinované na európskej úrovni
  by preto mali zabezpečiť, aby zavádzanie elektriny z obnoviteľných zdrojov naďalej rástlo primeraným tempom, aby sa pokryl rastúci dopyt. Na to by mali zriadiť rámec zahŕňajúci mechanizmy kompatibilné s trhom na riešenie zostávajúcich prekážok, aby sme mali bezpečné a primerané systémy elektriny
  a infraštruktúry pre palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a biopalivá, ktoré sú
  vhodné pre vysokú úroveň energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj zásobníky plne začlenené do elektrizačnej sústavy. Konkrétne by tento rámec mal riešiť zostávajúce bariéry vrátane bariér nefinančnej povahy, ako sú nedostatočné digitálne a ľudské zdroje na spracúvanie rastúceho počtu žiadostí o povolenie.

Zdôvodnenie

Doplnenie úlohy biopalív a dovozných stratégií pre potreby dekarbonizácie.

Pozmeňovací návrh 10

Návrh smernice

Odôvodnenie 7

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Spolupráca členských štátov pri propagovaní energie z obnoviteľných zdrojov môže mať podobu štatistických prenosov, systémov podpory alebo spoločných projektov. Umožňuje nákladovo efektívne zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov v celej Európe a prispieva k integrácii trhov. Napriek jej potenciálu je spolupráca doteraz len obmedzená, čo vedie k suboptimálnym výsledkom z hľadiska efektívnosti pri zvyšovaní podielu energie z obnoviteľných zdrojov. | Spolupráca členských štátov pri propagovaní energie z obnoviteľných zdrojov
  , do ktorej sa môžu zapojiť miestne a regionálne samosprávy,
  môže mať podobu štatistických prenosov, systémov podpory alebo spoločných projektov. Umožňuje nákladovo efektívne zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov v celej Európe a prispieva k integrácii trhov. Napriek jej potenciálu je spolupráca
  , najmä v cezhraničných regiónoch,
  doteraz len obmedzená, čo vedie k suboptimálnym výsledkom z hľadiska
  nákladovej účinnosti a
   efektívnosti pri zvyšovaní podielu energie z obnoviteľných zdrojov.


  Projekty inteligentných sietí v pohraničných regiónoch vrátane cezhraničných výmen elektrickej energie na úrovni stredného napätia môžu z hľadiska cezhraničného prístupu priniesť vysokú pridanú hodnotu, pretože umožňujú väčšiu optimalizáciu zdrojov, konektivitu, flexibilitu a odolnosť elektrizačných sústav, čím zainteresovaným miestnym komunitám zabezpečujú širšie spoločenské prínosy a zároveň prispievajú k energetickej bezpečnosti dodávok v EÚ. |
| Členským štátom by sa preto mala uložiť povinnosť vyskúšať si spoluprácu prostredníctvom
  pilotného projektu
  . Projekty financované z vnútroštátnych príspevkov v rámci mechanizmu Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov stanoveného vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1294 by predstavovali splnenie tejto povinnosti zapojených členských štátov. | Členským štátom by sa preto mala uložiť povinnosť vyskúšať si spoluprácu prostredníctvom
  pilotných projektov dopĺňajúcich projekty, ktoré sa plánujú v rámci TEN-E. Jeden z nich by mal byť v cezhraničnom regióne.
  Projekty financované z vnútroštátnych príspevkov v rámci mechanizmu Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov stanoveného vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1294 by predstavovali splnenie tejto povinnosti zapojených členských štátov. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Spolupráca členských štátov pri propagovaní energie z obnoviteľných zdrojov môže mať podobu štatistických prenosov, systémov podpory alebo spoločných projektov. Umožňuje nákladovo efektívne zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov v celej Európe a prispieva k integrácii trhov. Napriek jej potenciálu je spolupráca doteraz len obmedzená, čo vedie k suboptimálnym výsledkom z hľadiska efektívnosti pri zvyšovaní podielu energie z obnoviteľných zdrojov.

Spolupráca členských štátov pri propagovaní energie z obnoviteľných zdrojov
  , do ktorej sa môžu zapojiť miestne a regionálne samosprávy,
  môže mať podobu štatistických prenosov, systémov podpory alebo spoločných projektov. Umožňuje nákladovo efektívne zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov v celej Európe a prispieva k integrácii trhov. Napriek jej potenciálu je spolupráca
  , najmä v cezhraničných regiónoch,
  doteraz len obmedzená, čo vedie k suboptimálnym výsledkom z hľadiska
  nákladovej účinnosti a
   efektívnosti pri zvyšovaní podielu energie z obnoviteľných zdrojov.

Projekty inteligentných sietí v pohraničných regiónoch vrátane cezhraničných výmen elektrickej energie na úrovni stredného napätia môžu z hľadiska cezhraničného prístupu priniesť vysokú pridanú hodnotu, pretože umožňujú väčšiu optimalizáciu zdrojov, konektivitu, flexibilitu a odolnosť elektrizačných sústav, čím zainteresovaným miestnym komunitám zabezpečujú širšie spoločenské prínosy a zároveň prispievajú k energetickej bezpečnosti dodávok v EÚ.

Členským štátom by sa preto mala uložiť povinnosť vyskúšať si spoluprácu prostredníctvom
  pilotného projektu
  . Projekty financované z vnútroštátnych príspevkov v rámci mechanizmu Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov stanoveného vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1294 by predstavovali splnenie tejto povinnosti zapojených členských štátov.

Členským štátom by sa preto mala uložiť povinnosť vyskúšať si spoluprácu prostredníctvom
  pilotných projektov dopĺňajúcich projekty, ktoré sa plánujú v rámci TEN-E. Jeden z nich by mal byť v cezhraničnom regióne.
  Projekty financované z vnútroštátnych príspevkov v rámci mechanizmu Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov stanoveného vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1294 by predstavovali splnenie tejto povinnosti zapojených členských štátov.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 11

Návrh smernice

Odôvodnenie 7a (nové)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | V integrovanom a decentralizovanom energetickom systéme zohrávajú miestne a regionálne samosprávy veľmi dôležitú úlohu. Komisia podporuje tieto samosprávy, a to vrátane ostrovných území, pri cezhraničnej spolupráci tým, že im pomáha pri vytváraní mechanizmov spolupráce vrátane európskych zoskupení územnej spolupráce (EZÚS). Užšia spolupráca medzi EÚ a členskými štátmi a zvýšené investície do výskumu, vývoja a inovácií, napríklad na podporu misií EÚ, poskytnú významnú pridanú hodnotu potrebnú na dosiahnutie cieľov tejto smernice v celej EÚ. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

V integrovanom a decentralizovanom energetickom systéme zohrávajú miestne a regionálne samosprávy veľmi dôležitú úlohu. Komisia podporuje tieto samosprávy, a to vrátane ostrovných území, pri cezhraničnej spolupráci tým, že im pomáha pri vytváraní mechanizmov spolupráce vrátane európskych zoskupení územnej spolupráce (EZÚS). Užšia spolupráca medzi EÚ a členskými štátmi a zvýšené investície do výskumu, vývoja a inovácií, napríklad na podporu misií EÚ, poskytnú významnú pridanú hodnotu potrebnú na dosiahnutie cieľov tejto smernice v celej EÚ.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 12

Návrh smernice

Odôvodnenie 7b (nové)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | Z európskych mechanizmov financovania, ako je Nástroj na prepájanie Európy a inovačný fond, sa financujú aj menšie projekty cezhraničnej spolupráce a cezhraničné prepojenia medzi členskými štátmi a regiónmi. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Z európskych mechanizmov financovania, ako je Nástroj na prepájanie Európy a inovačný fond, sa financujú aj menšie projekty cezhraničnej spolupráce a cezhraničné prepojenia medzi členskými štátmi a regiónmi.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 13

Návrh smernice

Odôvodnenie 7c (nové)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | Prechod na energetický systém založený na technológiách výroby energie z obnoviteľných zdrojov na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni si vyžaduje presné údaje a informácie. Tieto údaje možno získať z rôznych zdrojov, od inteligentných zariadení až po systémy pozorovania Zeme, ako je Copernicus. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Prechod na energetický systém založený na technológiách výroby energie z obnoviteľných zdrojov na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni si vyžaduje presné údaje a informácie. Tieto údaje možno získať z rôznych zdrojov, od inteligentných zariadení až po systémy pozorovania Zeme, ako je Copernicus.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 14

Návrh smernice

Odôvodnenie 8

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| V stratégii pre energiu z obnoviteľných zdrojov na mori sa zavádza ambiciózny cieľ dosiahnuť do roku 2050 vo všetkých morských oblastiach Únie výrobu energie z vetra na mori v objeme 300 GW a morskej energie v objeme 40 GW. Pri realizácii tejto zásadnej zmeny budú členské štáty musieť rozvinúť cezhraničnú spoluprácu na úrovni morských oblastí. Preto by mali spoločne určiť množstvo energie z obnoviteľných zdrojov na mori plánované v každej morskej oblasti do roku 2050 s priebežnými krokmi na roky 2030 a 2040. Tieto ciele by sa mali premietnuť do aktualizovaných národných energetických a klimatických plánov, ktoré členské štáty podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 predložia v rokoch 2023 a 2024. Pri vymedzovaní objemu by členské štáty mali zohľadniť potenciál jednotlivých morských oblastí z hľadiska výroby modrej energie, ochranu životného prostredia, adaptáciu na zmenu klímy a ďalšie spôsoby využitia mora, ako aj cieľové hodnoty Únie v oblasti dekarbonizácie. Navyše by členské štáty mali intenzívnejšie zvažovať možnosť kombinovať výrobu modrej energie s prenosovými vedeniami spájajúcimi viaceré členské štáty v podobe hybridných projektov alebo v neskoršej fáze siete s výraznejšou mrežovou štruktúrou. V nej by elektrina mohla prúdiť rôznymi smermi, v dôsledku čoho by sa maximalizoval sociálno-ekonomický blahobyt, optimalizovali výdavky na infraštruktúru a umožnilo udržateľnejšie využívanie morí. | V stratégii pre energiu z obnoviteľných zdrojov na mori sa zavádza ambiciózny cieľ dosiahnuť do roku 2050 vo všetkých morských oblastiach Únie výrobu energie z vetra na mori v objeme 300 GW a morskej energie v objeme 40 GW. Pri realizácii tejto zásadnej zmeny budú členské štáty
  alebo ich príslušné regionálne a miestne samosprávy
  musieť rozvinúť cezhraničnú spoluprácu na úrovni morských oblastí. Preto by mali spoločne
  v rámci svojho námorného priestorového plánovania
  určiť
  a vyčleniť adekvátny priestor pre
  množstvo energie z obnoviteľných zdrojov
  a súvisiacej infraštruktúry
  na mori plánované v každej morskej oblasti do roku 2030, 2040 a 2050 v súlade s cieľmi na roky 2030 a 2050. Tieto ciele by sa mali premietnuť do aktualizovaných národných energetických a klimatických plánov, ktoré členské štáty podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 predložia v rokoch 2023 a 2024. Pri vymedzovaní objemu by členské štáty mali zohľadniť potenciál jednotlivých morských oblastí z hľadiska výroby modrej energie, ochranu životného prostredia
  a biodiverzitu
  , adaptáciu na zmenu klímy a ďalšie spôsoby využitia mora, ako aj cieľové hodnoty Únie v oblasti dekarbonizácie. Navyše by členské štáty mali intenzívnejšie zvažovať možnosť kombinovať výrobu modrej energie
  so systémami uskladňovania a
   s prenosovými vedeniami spájajúcimi viaceré členské štáty v podobe hybridných projektov alebo v neskoršej fáze siete s výraznejšou mrežovou štruktúrou. V nej by elektrina mohla prúdiť rôznymi smermi, v dôsledku čoho by sa maximalizoval sociálno-ekonomický blahobyt, optimalizovali výdavky na infraštruktúru a umožnilo udržateľnejšie využívanie morí. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

V stratégii pre energiu z obnoviteľných zdrojov na mori sa zavádza ambiciózny cieľ dosiahnuť do roku 2050 vo všetkých morských oblastiach Únie výrobu energie z vetra na mori v objeme 300 GW a morskej energie v objeme 40 GW. Pri realizácii tejto zásadnej zmeny budú členské štáty musieť rozvinúť cezhraničnú spoluprácu na úrovni morských oblastí. Preto by mali spoločne určiť množstvo energie z obnoviteľných zdrojov na mori plánované v každej morskej oblasti do roku 2050 s priebežnými krokmi na roky 2030 a 2040. Tieto ciele by sa mali premietnuť do aktualizovaných národných energetických a klimatických plánov, ktoré členské štáty podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 predložia v rokoch 2023 a 2024. Pri vymedzovaní objemu by členské štáty mali zohľadniť potenciál jednotlivých morských oblastí z hľadiska výroby modrej energie, ochranu životného prostredia, adaptáciu na zmenu klímy a ďalšie spôsoby využitia mora, ako aj cieľové hodnoty Únie v oblasti dekarbonizácie. Navyše by členské štáty mali intenzívnejšie zvažovať možnosť kombinovať výrobu modrej energie s prenosovými vedeniami spájajúcimi viaceré členské štáty v podobe hybridných projektov alebo v neskoršej fáze siete s výraznejšou mrežovou štruktúrou. V nej by elektrina mohla prúdiť rôznymi smermi, v dôsledku čoho by sa maximalizoval sociálno-ekonomický blahobyt, optimalizovali výdavky na infraštruktúru a umožnilo udržateľnejšie využívanie morí.

V stratégii pre energiu z obnoviteľných zdrojov na mori sa zavádza ambiciózny cieľ dosiahnuť do roku 2050 vo všetkých morských oblastiach Únie výrobu energie z vetra na mori v objeme 300 GW a morskej energie v objeme 40 GW. Pri realizácii tejto zásadnej zmeny budú členské štáty
  alebo ich príslušné regionálne a miestne samosprávy
  musieť rozvinúť cezhraničnú spoluprácu na úrovni morských oblastí. Preto by mali spoločne
  v rámci svojho námorného priestorového plánovania
  určiť
  a vyčleniť adekvátny priestor pre
  množstvo energie z obnoviteľných zdrojov
  a súvisiacej infraštruktúry
  na mori plánované v každej morskej oblasti do roku 2030, 2040 a 2050 v súlade s cieľmi na roky 2030 a 2050. Tieto ciele by sa mali premietnuť do aktualizovaných národných energetických a klimatických plánov, ktoré členské štáty podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 predložia v rokoch 2023 a 2024. Pri vymedzovaní objemu by členské štáty mali zohľadniť potenciál jednotlivých morských oblastí z hľadiska výroby modrej energie, ochranu životného prostredia
  a biodiverzitu
  , adaptáciu na zmenu klímy a ďalšie spôsoby využitia mora, ako aj cieľové hodnoty Únie v oblasti dekarbonizácie. Navyše by členské štáty mali intenzívnejšie zvažovať možnosť kombinovať výrobu modrej energie
  so systémami uskladňovania a
   s prenosovými vedeniami spájajúcimi viaceré členské štáty v podobe hybridných projektov alebo v neskoršej fáze siete s výraznejšou mrežovou štruktúrou. V nej by elektrina mohla prúdiť rôznymi smermi, v dôsledku čoho by sa maximalizoval sociálno-ekonomický blahobyt, optimalizovali výdavky na infraštruktúru a umožnilo udržateľnejšie využívanie morí.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 15

Návrh smernice

Odôvodnenie 19

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Decentralizované uskladňovacie zariadenia, ako sú batérie do domácností a batérie elektrických vozidiel majú potenciál poskytovať sieti nezanedbateľné služby flexibility a vyrovnávacie služby prostredníctvom agregácie. S cieľom uľahčiť vývoj takýchto služieb by sa regulačné ustanovenia týkajúce sa prepájania a prevádzky uskladňovacích zariadení mali skoncipovať tak, aby sa neobmedzil potenciál všetkých uskladňovacích zariadení vrátane malých a mobilných, aby sa mohli poskytovať služby flexibility a vyrovnávacie služby systému a prispeli k ďalšiemu rozšíreniu elektriny z obnoviteľných zdrojov, v porovnaní s väčšími, stacionárnymi uskladňovacími zariadeniam. | Decentralizované uskladňovacie zariadenia, ako sú
  komunitné batérie,
  batérie do domácností a batérie elektrických vozidiel majú potenciál poskytovať sieti nezanedbateľné služby flexibility a vyrovnávacie služby prostredníctvom agregácie. S cieľom uľahčiť vývoj takýchto služieb by sa regulačné ustanovenia týkajúce sa prepájania a prevádzky uskladňovacích zariadení mali skoncipovať tak, aby sa neobmedzil potenciál všetkých uskladňovacích zariadení vrátane malých a mobilných, aby sa mohli poskytovať služby flexibility a vyrovnávacie služby systému a prispeli k ďalšiemu rozšíreniu elektriny z obnoviteľných zdrojov, v porovnaní s väčšími, stacionárnymi uskladňovacími zariadeniam. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Decentralizované uskladňovacie zariadenia, ako sú batérie do domácností a batérie elektrických vozidiel majú potenciál poskytovať sieti nezanedbateľné služby flexibility a vyrovnávacie služby prostredníctvom agregácie. S cieľom uľahčiť vývoj takýchto služieb by sa regulačné ustanovenia týkajúce sa prepájania a prevádzky uskladňovacích zariadení mali skoncipovať tak, aby sa neobmedzil potenciál všetkých uskladňovacích zariadení vrátane malých a mobilných, aby sa mohli poskytovať služby flexibility a vyrovnávacie služby systému a prispeli k ďalšiemu rozšíreniu elektriny z obnoviteľných zdrojov, v porovnaní s väčšími, stacionárnymi uskladňovacími zariadeniam.

Decentralizované uskladňovacie zariadenia, ako sú
  komunitné batérie,
  batérie do domácností a batérie elektrických vozidiel majú potenciál poskytovať sieti nezanedbateľné služby flexibility a vyrovnávacie služby prostredníctvom agregácie. S cieľom uľahčiť vývoj takýchto služieb by sa regulačné ustanovenia týkajúce sa prepájania a prevádzky uskladňovacích zariadení mali skoncipovať tak, aby sa neobmedzil potenciál všetkých uskladňovacích zariadení vrátane malých a mobilných, aby sa mohli poskytovať služby flexibility a vyrovnávacie služby systému a prispeli k ďalšiemu rozšíreniu elektriny z obnoviteľných zdrojov, v porovnaní s väčšími, stacionárnymi uskladňovacími zariadeniam.

Zdôvodnenie

Ukázalo sa, že batérie používané na úrovni komunitného systému sú bezpečnejšie a vyžadujú si nižšie investície v porovnaní s batériami do domácností.

Pozmeňovací návrh 16

Návrh smernice

Odôvodnenie 22

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Obnoviteľné palivá nebiologického pôvodu možno využívať na energetické účely, ale rovnako aj na iné účely, a to ako suroviny napríklad v oceliarskom alebo chemickom priemysle. Používanie obnoviteľných palív nebiologického pôvodu na oba účely znamená úplné využitie ich potenciálu nahradiť fosílne palivá používané ako surovina a znížiť emisie skleníkových plynov v priemysle, a teda by sa malo začleniť do cieľovej hodnoty používania obnoviteľných palív nebiologického pôvodu. Vnútroštátne opatrenia na podporu zavádzania obnoviteľných palív nebiologického pôvodu v priemysle by nemali viesť k čistému nárastu miery znečisťovania v dôsledku zvýšeného dopytu po výrobe elektriny, ktorej potreby uspokojujú najviac znečisťujúce fosílne palivá, ako uhlie, nafta, hnedé uhlie, ropa, rašelina a roponosná bridlica. | Obnoviteľné palivá nebiologického pôvodu možno využívať na energetické účely, ale rovnako aj na iné účely, a to ako suroviny napríklad v oceliarskom alebo chemickom priemysle
  , v prípade ktorých sú väčšinou jedinou možnosťou dekarbonizácie a ich použitie má vysokú účinnosť pri predchádzaní emisiám skleníkových plynov
  . Používanie obnoviteľných palív nebiologického pôvodu na oba účely znamená úplné využitie ich potenciálu nahradiť fosílne palivá používané ako surovina a znížiť emisie skleníkových plynov v priemysle, a teda by sa malo začleniť do cieľovej hodnoty používania obnoviteľných palív nebiologického pôvodu. Vnútroštátne opatrenia na podporu zavádzania obnoviteľných palív nebiologického pôvodu v priemysle by nemali viesť k čistému nárastu miery znečisťovania v dôsledku zvýšeného dopytu po výrobe elektriny, ktorej potreby uspokojujú najviac znečisťujúce fosílne palivá, ako uhlie, nafta, hnedé uhlie, ropa, rašelina a roponosná bridlica. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Obnoviteľné palivá nebiologického pôvodu možno využívať na energetické účely, ale rovnako aj na iné účely, a to ako suroviny napríklad v oceliarskom alebo chemickom priemysle. Používanie obnoviteľných palív nebiologického pôvodu na oba účely znamená úplné využitie ich potenciálu nahradiť fosílne palivá používané ako surovina a znížiť emisie skleníkových plynov v priemysle, a teda by sa malo začleniť do cieľovej hodnoty používania obnoviteľných palív nebiologického pôvodu. Vnútroštátne opatrenia na podporu zavádzania obnoviteľných palív nebiologického pôvodu v priemysle by nemali viesť k čistému nárastu miery znečisťovania v dôsledku zvýšeného dopytu po výrobe elektriny, ktorej potreby uspokojujú najviac znečisťujúce fosílne palivá, ako uhlie, nafta, hnedé uhlie, ropa, rašelina a roponosná bridlica.

Obnoviteľné palivá nebiologického pôvodu možno využívať na energetické účely, ale rovnako aj na iné účely, a to ako suroviny napríklad v oceliarskom alebo chemickom priemysle
  , v prípade ktorých sú väčšinou jedinou možnosťou dekarbonizácie a ich použitie má vysokú účinnosť pri predchádzaní emisiám skleníkových plynov
  . Používanie obnoviteľných palív nebiologického pôvodu na oba účely znamená úplné využitie ich potenciálu nahradiť fosílne palivá používané ako surovina a znížiť emisie skleníkových plynov v priemysle, a teda by sa malo začleniť do cieľovej hodnoty používania obnoviteľných palív nebiologického pôvodu. Vnútroštátne opatrenia na podporu zavádzania obnoviteľných palív nebiologického pôvodu v priemysle by nemali viesť k čistému nárastu miery znečisťovania v dôsledku zvýšeného dopytu po výrobe elektriny, ktorej potreby uspokojujú najviac znečisťujúce fosílne palivá, ako uhlie, nafta, hnedé uhlie, ropa, rašelina a roponosná bridlica.

Zdôvodnenie

Z medziodvetvového hľadiska má používanie obnoviteľných palív nebiologického pôvodu, ako je vodík z obnoviteľných zdrojov ako surovina alebo surovina v oceliarskom alebo chemickom priemysle, osobitný význam pre dekarbonizáciu.

Pozmeňovací návrh 17

Návrh smernice

Odôvodnenie 29

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Používanie palív a elektriny z obnoviteľných zdrojov v doprave môže prispieť k dekarbonizácii odvetvia dopravy v Únii nákladovo efektívnym spôsobom a zlepšiť, okrem iného, aj diverzifikáciu dodávok energie v tomto odvetví a zároveň podporovať inováciu, rast a tvorbu pracovných miest v hospodárstve Únie a znížiť závislosť od dovozu energie. V snahe dosiahnuť prísnejšiu cieľovú hodnotu emisií skleníkových plynov, ktorú vytýčila Únia, by sa mala zvýšiť úroveň energie z obnoviteľných zdrojov dodávanej všetkým spôsobom dopravy v Únii. Ak sa cieľová hodnota v doprave vyjadrí ako cieľová hodnota zníženia intenzity skleníkových plynov, vytvorili by sa stimuly na zvýšenie používania nákladovo najefektívnejších a najvýkonnejších palív z hľadiska úspor skleníkových plynov v doprave. Okrem toho by cieľová hodnota zníženia intenzity skleníkových plynov stimulovala inováciu a prispela k stanoveniu jednoznačnej referenčnej hodnoty na porovnávanie typov palív a elektriny z obnoviteľných zdrojov v závislosti od ich intenzity skleníkových plynov. Zároveň by zvýšenie úrovne cieľovej hodnoty pokročilých biopalív a bioplynu stanovenej na základe energie a zavedenie cieľovej hodnoty pre palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu zaručili zvýšené používanie palív z obnoviteľných zdrojov s najmenším vplyvom na životné prostredie v spôsoboch dopravy, ktoré sa dajú ťažko elektrifikovať. Dosiahnutie daných cieľových hodnôt by sa malo zaručiť prostredníctvom povinností uložených dodávateľom palív, ako aj inými opatreniami zahrnutými v [nariadení (EÚ) 2021/XXX o používaní palív z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových palív v námornej doprave – FuelEU Maritime a v nariadení (EÚ) 2021/XXX o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu]. Špecializované povinnosti dodávateľov leteckého paliva by sa mali stanoviť len podľa [nariadenia (EÚ) 2021/XXX o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu]. | Používanie palív a elektriny z obnoviteľných zdrojov v doprave môže prispieť k dekarbonizácii odvetvia dopravy v Únii nákladovo efektívnym spôsobom a zlepšiť, okrem iného, aj diverzifikáciu dodávok energie v tomto odvetví a zároveň podporovať inováciu, rast a tvorbu pracovných miest v hospodárstve Únie a znížiť závislosť od dovozu energie. V snahe dosiahnuť prísnejšiu cieľovú hodnotu emisií skleníkových plynov, ktorú vytýčila Únia, by sa mala zvýšiť úroveň energie z obnoviteľných zdrojov dodávanej všetkým spôsobom dopravy v Únii. Ak sa cieľová hodnota v doprave vyjadrí ako cieľová hodnota zníženia intenzity skleníkových plynov, vytvorili by sa stimuly na zvýšenie používania nákladovo najefektívnejších a najvýkonnejších palív z hľadiska úspor skleníkových plynov v doprave. Okrem toho by cieľová hodnota zníženia intenzity skleníkových plynov stimulovala inováciu a prispela k stanoveniu jednoznačnej referenčnej hodnoty na porovnávanie typov palív a elektriny z obnoviteľných zdrojov v závislosti od ich intenzity skleníkových plynov. Zároveň by zvýšenie úrovne cieľovej hodnoty pokročilých biopalív a bioplynu stanovenej na základe energie a zavedenie cieľovej hodnoty pre palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu zaručili zvýšené používanie palív z obnoviteľných zdrojov s najmenším vplyvom na životné prostredie v spôsoboch dopravy
  a regiónoch
  , ktoré sa dajú ťažko elektrifikovať. Dosiahnutie daných cieľových hodnôt by sa malo zaručiť prostredníctvom povinností uložených dodávateľom palív, ako aj inými opatreniami zahrnutými v [nariadení (EÚ) 2021/XXX o používaní palív z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových palív v námornej doprave – FuelEU Maritime a v nariadení (EÚ) 2021/XXX o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu]. Špecializované povinnosti dodávateľov leteckého paliva by sa mali stanoviť len podľa [nariadenia (EÚ) 2021/XXX o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu]. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Používanie palív a elektriny z obnoviteľných zdrojov v doprave môže prispieť k dekarbonizácii odvetvia dopravy v Únii nákladovo efektívnym spôsobom a zlepšiť, okrem iného, aj diverzifikáciu dodávok energie v tomto odvetví a zároveň podporovať inováciu, rast a tvorbu pracovných miest v hospodárstve Únie a znížiť závislosť od dovozu energie. V snahe dosiahnuť prísnejšiu cieľovú hodnotu emisií skleníkových plynov, ktorú vytýčila Únia, by sa mala zvýšiť úroveň energie z obnoviteľných zdrojov dodávanej všetkým spôsobom dopravy v Únii. Ak sa cieľová hodnota v doprave vyjadrí ako cieľová hodnota zníženia intenzity skleníkových plynov, vytvorili by sa stimuly na zvýšenie používania nákladovo najefektívnejších a najvýkonnejších palív z hľadiska úspor skleníkových plynov v doprave. Okrem toho by cieľová hodnota zníženia intenzity skleníkových plynov stimulovala inováciu a prispela k stanoveniu jednoznačnej referenčnej hodnoty na porovnávanie typov palív a elektriny z obnoviteľných zdrojov v závislosti od ich intenzity skleníkových plynov. Zároveň by zvýšenie úrovne cieľovej hodnoty pokročilých biopalív a bioplynu stanovenej na základe energie a zavedenie cieľovej hodnoty pre palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu zaručili zvýšené používanie palív z obnoviteľných zdrojov s najmenším vplyvom na životné prostredie v spôsoboch dopravy, ktoré sa dajú ťažko elektrifikovať. Dosiahnutie daných cieľových hodnôt by sa malo zaručiť prostredníctvom povinností uložených dodávateľom palív, ako aj inými opatreniami zahrnutými v [nariadení (EÚ) 2021/XXX o používaní palív z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových palív v námornej doprave – FuelEU Maritime a v nariadení (EÚ) 2021/XXX o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu]. Špecializované povinnosti dodávateľov leteckého paliva by sa mali stanoviť len podľa [nariadenia (EÚ) 2021/XXX o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu].

Používanie palív a elektriny z obnoviteľných zdrojov v doprave môže prispieť k dekarbonizácii odvetvia dopravy v Únii nákladovo efektívnym spôsobom a zlepšiť, okrem iného, aj diverzifikáciu dodávok energie v tomto odvetví a zároveň podporovať inováciu, rast a tvorbu pracovných miest v hospodárstve Únie a znížiť závislosť od dovozu energie. V snahe dosiahnuť prísnejšiu cieľovú hodnotu emisií skleníkových plynov, ktorú vytýčila Únia, by sa mala zvýšiť úroveň energie z obnoviteľných zdrojov dodávanej všetkým spôsobom dopravy v Únii. Ak sa cieľová hodnota v doprave vyjadrí ako cieľová hodnota zníženia intenzity skleníkových plynov, vytvorili by sa stimuly na zvýšenie používania nákladovo najefektívnejších a najvýkonnejších palív z hľadiska úspor skleníkových plynov v doprave. Okrem toho by cieľová hodnota zníženia intenzity skleníkových plynov stimulovala inováciu a prispela k stanoveniu jednoznačnej referenčnej hodnoty na porovnávanie typov palív a elektriny z obnoviteľných zdrojov v závislosti od ich intenzity skleníkových plynov. Zároveň by zvýšenie úrovne cieľovej hodnoty pokročilých biopalív a bioplynu stanovenej na základe energie a zavedenie cieľovej hodnoty pre palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu zaručili zvýšené používanie palív z obnoviteľných zdrojov s najmenším vplyvom na životné prostredie v spôsoboch dopravy
  a regiónoch
  , ktoré sa dajú ťažko elektrifikovať. Dosiahnutie daných cieľových hodnôt by sa malo zaručiť prostredníctvom povinností uložených dodávateľom palív, ako aj inými opatreniami zahrnutými v [nariadení (EÚ) 2021/XXX o používaní palív z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových palív v námornej doprave – FuelEU Maritime a v nariadení (EÚ) 2021/XXX o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu]. Špecializované povinnosti dodávateľov leteckého paliva by sa mali stanoviť len podľa [nariadenia (EÚ) 2021/XXX o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu].

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 18

Návrh smernice

Odôvodnenie 33

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Priama elektrifikácia všetkých odvetví koncovej spotreby prispieva k efektívnosti a uľahčuje prechod na energetický systém založený na energii z obnoviteľných zdrojov. Preto už samotná predstavuje účinný spôsob znižovania emisií skleníkových plynov. Preto sa nevyžaduje vytvorenie rámca pre doplnkovosť uplatňovaného
  konkrétne
  na elektrinu z obnoviteľných zdrojov
  dodávanú elektrickým vozidlám v odvetví dopravy
  . | Priama elektrifikácia všetkých odvetví koncovej spotreby prispieva k efektívnosti a uľahčuje prechod na energetický systém založený na energii z obnoviteľných zdrojov. Preto už samotná predstavuje účinný spôsob znižovania emisií skleníkových plynov. Preto sa nevyžaduje vytvorenie rámca pre doplnkovosť uplatňovaného na elektrinu z obnoviteľných zdrojov
  , ktorá sa využíva na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu
  . |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Priama elektrifikácia všetkých odvetví koncovej spotreby prispieva k efektívnosti a uľahčuje prechod na energetický systém založený na energii z obnoviteľných zdrojov. Preto už samotná predstavuje účinný spôsob znižovania emisií skleníkových plynov. Preto sa nevyžaduje vytvorenie rámca pre doplnkovosť uplatňovaného
  konkrétne
  na elektrinu z obnoviteľných zdrojov
  dodávanú elektrickým vozidlám v odvetví dopravy
  .

Priama elektrifikácia všetkých odvetví koncovej spotreby prispieva k efektívnosti a uľahčuje prechod na energetický systém založený na energii z obnoviteľných zdrojov. Preto už samotná predstavuje účinný spôsob znižovania emisií skleníkových plynov. Preto sa nevyžaduje vytvorenie rámca pre doplnkovosť uplatňovaného na elektrinu z obnoviteľných zdrojov
  , ktorá sa využíva na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu
  .

Zdôvodnenie

Zásada doplnkovosti neprimerane ovplyvňuje krajiny, ktoré už majú vysoký podiel elektriny z obnoviteľných zdrojov vo svojom energetickom systéme. Zásady doplnkovosti a korelácie zároveň komplikujú už aj tak zložité zdôvodnenie projektu elektrolýzy a rozširovania zeleného vodíka.

Pozmeňovací návrh 19

Návrh smernice

Odôvodnenie 34

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu sa majú započítavať ako energia z obnoviteľných zdrojov bez ohľadu na odvetvie, v ktorom sa spotrebúvajú, a preto pravidlá určovania ich povahy obnoviteľnosti, keď sa vyrábajú z elektriny,
  ktoré sa uplatňovali len pri palivách spotrebúvaných v odvetví dopravy,
  by sa mali
  rozšíriť
  na všetky palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, bez ohľadu na odvetvie, v ktorom sa spotrebúvajú. | Palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu sa majú započítavať ako energia z obnoviteľných zdrojov bez ohľadu na odvetvie, v ktorom sa spotrebúvajú, a preto pravidlá určovania ich povahy obnoviteľnosti, keď sa vyrábajú z elektriny, by sa mali
  uplatňovať
  na všetky palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, bez ohľadu na odvetvie, v ktorom sa spotrebúvajú. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu sa majú započítavať ako energia z obnoviteľných zdrojov bez ohľadu na odvetvie, v ktorom sa spotrebúvajú, a preto pravidlá určovania ich povahy obnoviteľnosti, keď sa vyrábajú z elektriny,
  ktoré sa uplatňovali len pri palivách spotrebúvaných v odvetví dopravy,
  by sa mali
  rozšíriť
  na všetky palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, bez ohľadu na odvetvie, v ktorom sa spotrebúvajú.

Palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu sa majú započítavať ako energia z obnoviteľných zdrojov bez ohľadu na odvetvie, v ktorom sa spotrebúvajú, a preto pravidlá určovania ich povahy obnoviteľnosti, keď sa vyrábajú z elektriny, by sa mali
  uplatňovať
  na všetky palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, bez ohľadu na odvetvie, v ktorom sa spotrebúvajú.

Zdôvodnenie

Využívanie palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu bez ohľadu na konečné využitie energie by sa malo uplatňovať na všetky odvetvia.

Pozmeňovací návrh 20

Návrh smernice

Odôvodnenie 36

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| V smernici (EÚ) 2018/2001 sa stanovili kritériá pre všetky odvetvia koncovej spotreby, čim sa posilnila udržateľnosť bioenergie i rámec úspor emisií skleníkových plynov. Stanovujú sa v nej konkrétne pravidlá týkajúce sa biopalív a palív z biomasy vyrábaných z lesnej biomasy, ktoré vyžadujú udržateľnosť operácií zberu a ťažby a započítavanie emisií vyplývajúcich zo zmeny využívania pôdy. V snahe dosiahnuť lepšiu ochranu biotopov mimoriadne bohatých na biodiverzitu a uhlík, ako sú pralesy, lesy s vysokou biodiverzitou, trávne porasty a rašeliniská, by sa mali zaviesť výnimky a obmedzenia na získavanie lesnej biomasy z daných oblastí, v súlade s koncepciou biopalív, biokvapalín a palív z biomasy vyrábaných z poľnohospodárskej biomasy.
  Navyše by sa kritériá úspory emisií skleníkových plynov mali uplatňovať na existujúce zariadenia založené na biomase s cieľom zaručiť, aby výroba bioenergie vo všetkých zariadeniach viedla k zníženiu emisií skleníkových plynov v porovnaní s energiou vyrábanou z fosílnych palív. | V smernici (EÚ) 2018/2001 sa stanovili kritériá pre všetky odvetvia koncovej spotreby, čim sa posilnila udržateľnosť bioenergie i rámec úspor emisií skleníkových plynov. Stanovujú sa v nej konkrétne pravidlá týkajúce sa biopalív a palív z biomasy vyrábaných z lesnej biomasy, ktoré vyžadujú udržateľnosť operácií zberu a ťažby a započítavanie emisií vyplývajúcich zo zmeny využívania pôdy.


  Takéto kritériá udržateľnosti by sa mali zachovať spolu s právnymi predpismi členských štátov, aby sa zohľadnili rôzne národné a regionálne podmienky.


  V snahe dosiahnuť lepšiu ochranu biotopov mimoriadne bohatých na biodiverzitu a uhlík, ako sú pralesy, lesy s vysokou biodiverzitou, trávne porasty a rašeliniská, by sa mali zaviesť výnimky a obmedzenia na získavanie lesnej biomasy z daných oblastí, v súlade s koncepciou biopalív, biokvapalín a palív z biomasy vyrábaných z poľnohospodárskej biomasy. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

V smernici (EÚ) 2018/2001 sa stanovili kritériá pre všetky odvetvia koncovej spotreby, čim sa posilnila udržateľnosť bioenergie i rámec úspor emisií skleníkových plynov. Stanovujú sa v nej konkrétne pravidlá týkajúce sa biopalív a palív z biomasy vyrábaných z lesnej biomasy, ktoré vyžadujú udržateľnosť operácií zberu a ťažby a započítavanie emisií vyplývajúcich zo zmeny využívania pôdy. V snahe dosiahnuť lepšiu ochranu biotopov mimoriadne bohatých na biodiverzitu a uhlík, ako sú pralesy, lesy s vysokou biodiverzitou, trávne porasty a rašeliniská, by sa mali zaviesť výnimky a obmedzenia na získavanie lesnej biomasy z daných oblastí, v súlade s koncepciou biopalív, biokvapalín a palív z biomasy vyrábaných z poľnohospodárskej biomasy.
  Navyše by sa kritériá úspory emisií skleníkových plynov mali uplatňovať na existujúce zariadenia založené na biomase s cieľom zaručiť, aby výroba bioenergie vo všetkých zariadeniach viedla k zníženiu emisií skleníkových plynov v porovnaní s energiou vyrábanou z fosílnych palív.

V smernici (EÚ) 2018/2001 sa stanovili kritériá pre všetky odvetvia koncovej spotreby, čim sa posilnila udržateľnosť bioenergie i rámec úspor emisií skleníkových plynov. Stanovujú sa v nej konkrétne pravidlá týkajúce sa biopalív a palív z biomasy vyrábaných z lesnej biomasy, ktoré vyžadujú udržateľnosť operácií zberu a ťažby a započítavanie emisií vyplývajúcich zo zmeny využívania pôdy.

Takéto kritériá udržateľnosti by sa mali zachovať spolu s právnymi predpismi členských štátov, aby sa zohľadnili rôzne národné a regionálne podmienky.

V snahe dosiahnuť lepšiu ochranu biotopov mimoriadne bohatých na biodiverzitu a uhlík, ako sú pralesy, lesy s vysokou biodiverzitou, trávne porasty a rašeliniská, by sa mali zaviesť výnimky a obmedzenia na získavanie lesnej biomasy z daných oblastí, v súlade s koncepciou biopalív, biokvapalín a palív z biomasy vyrábaných z poľnohospodárskej biomasy.

Pozmeňovací návrh 21

Návrh smernice

Článok 1 ods. 1

Smernica (EÚ) 2018/2001

Článok 2 ods. 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Smernica (EÚ) 2018/2001 sa mení takto: | Smernica (EÚ) 2018/2001 sa mení takto: |
| 1. | V článku 2 sa druhý odsek mení takto: |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Smernica (EÚ) 2018/2001 sa mení takto:

Smernica (EÚ) 2018/2001 sa mení takto:

1.

V článku 2 sa druhý odsek mení takto:

| 1. | V článku 2 sa druhý odsek mení takto: |
| --- | --- |

1.

V článku 2 sa druhý odsek mení takto:

| | a) | Bod 16 sa nahrádza takto:










  „16. | ‚komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov‘ je právnická osoba:










  a) | ktorá je v súlade s uplatniteľným vnútroštátnym právom založená na otvorenej a dobrovoľnej účasti, je nezávislá a skutočne kontrolovaná akcionármi alebo členmi, ktorí sa nachádzajú v blízkosti projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré vlastní a vyvíja uvedená právnická osoba; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

a)

Bod 16 sa nahrádza takto:

„16.

‚komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov‘ je právnická osoba:

a)

ktorá je v súlade s uplatniteľným vnútroštátnym právom založená na otvorenej a dobrovoľnej účasti, je nezávislá a skutočne kontrolovaná akcionármi alebo členmi, ktorí sa nachádzajú v blízkosti projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré vlastní a vyvíja uvedená právnická osoba;

| b) | ktorej akcionármi alebo členmi sú fyzické osoby, MSP alebo miestne orgány vrátane obcí; |
| --- | --- |

b)

ktorej akcionármi alebo členmi sú fyzické osoby, MSP alebo miestne orgány vrátane obcí;

| c) | ktorej hlavným účelom je poskytovať environmentálne, hospodárske alebo sociálne komunitné prínosy pre svojich akcionárov alebo členov alebo pre miestne oblasti, v ktorých pôsobí, a nie finančný zisk.“ |
| --- | --- |

c)

ktorej hlavným účelom je poskytovať environmentálne, hospodárske alebo sociálne komunitné prínosy pre svojich akcionárov alebo členov alebo pre miestne oblasti, v ktorých pôsobí, a nie finančný zisk.“

| | a) | Bod 36 sa nahrádza takto:






  „(36) | ‚palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu‘ sú kvapalné a plynné palivá, ktorých energetický obsah pochádza z iných obnoviteľných zdrojov než biomasa;“; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Bod 36 sa nahrádza takto:

„(36)

‚palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu‘ sú kvapalné a plynné palivá, ktorých energetický obsah pochádza z iných obnoviteľných zdrojov než biomasa;“;

| | b) | Bod 36 sa nahrádza takto:






  „(36) | ‚palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu‘ sú kvapalné a plynné palivá, ktorých energetický obsah
  a pôvodná surovina
  pochádza z iných obnoviteľných zdrojov než biomasa;“. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Bod 36 sa nahrádza takto:

„(36)

‚palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu‘ sú kvapalné a plynné palivá, ktorých energetický obsah
  a pôvodná surovina
  pochádza z iných obnoviteľných zdrojov než biomasa;“.

| | b) | Bod 47 sa nahrádza takto:






  „(47) | ‚určená hodnota‘ je hodnota odvodená od typickej hodnoty pomocou vopred stanovených faktorov, ktorá sa za určitých podmienok stanovených v tejto smernici môže použiť namiesto skutočnej hodnoty;“. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Bod 47 sa nahrádza takto:

„(47)

‚určená hodnota‘ je hodnota odvodená od typickej hodnoty pomocou vopred stanovených faktorov, ktorá sa za určitých podmienok stanovených v tejto smernici môže použiť namiesto skutočnej hodnoty;“.

| | c
  ) | Bod 47 sa nahrádza takto:






  „(47) | ‚určená hodnota‘ je hodnota odvodená od typickej hodnoty pomocou vopred stanovených faktorov, ktorá sa za určitých podmienok stanovených v tejto smernici môže použiť namiesto skutočnej hodnoty;“. |
| --- | --- | --- | --- |

c
  )

Bod 47 sa nahrádza takto:

„(47)

‚určená hodnota‘ je hodnota odvodená od typickej hodnoty pomocou vopred stanovených faktorov, ktorá sa za určitých podmienok stanovených v tejto smernici môže použiť namiesto skutočnej hodnoty;“.

Zdôvodnenie

Regionálne samosprávy môžu tiež významne prispieť k decentralizovanej výrobe energie z obnoviteľných zdrojov.

Podľa súčasného znenia definície (bod 36) by mohli do tejto kategórie spadať aj palivá vyrábané z neobnoviteľných surovín (ropa, zemný plyn atď.) pomocou dodávok energie z obnoviteľných zdrojov (tepelná energia alebo elektrina z obnoviteľných zdrojov). Navrhuje sa zmeniť znenie tak, aby sa do tejto kategórie nemohli zaradiť palivá vyrábané z ropy, zemného plynu a iných palív fosílneho pôvodu. Domnievame sa, že zámerom článkov, ktoré odkazujú na túto definíciu, nie je to, aby sa palivá, ktoré pochádzajú z neobnoviteľných surovín, považovali za obnoviteľné.

Pozmeňovací návrh 22

Návrh smernice

Článok 1 ods. 1 písm. c)

Smernica (EÚ) 2018/2001

Článok 2 ods. 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | 14p) | „komunitná batéria“ je samostatná batéria s menovitou kapacitou väčšou než 50 kWh, vhodná na inštaláciu a používanie v obytnom, obchodnom alebo priemyselnom prostredí a spoločne ju vlastnia samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov alebo komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

14p)

| 14q) | „spoločný projekt“ je akýkoľvek nadnárodný spoločný podnik medzi regiónmi, mestami alebo členskými štátmi právnej, technickej alebo finančnej povahy zriadený na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov spôsobom, ktorý by bez takejto spolupráce nebol možný; |
| --- | --- |

14q)

Zdôvodnenie

Ukázalo sa, že batérie používané na úrovni komunitného systému sú bezpečnejšie a vyžadujú si nižšie investície v porovnaní s batériami do domácností.

Pozmeňovací návrh 23

Návrh smernice

Článok 1 ods. 2 písm. b)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| b) | Odsek 3 sa nahrádza takto:

  „3.   Členské štáty prijímajú opatrenia na zabezpečenie, aby sa energia z biomasy vyrábala spôsobom, ktorým sa minimalizujú nenáležité rušivé vplyvy na trhu so surovinami z biomasy, ako aj škodlivé vplyvy na biodiverzitu. Na tento účel zohľadňujú hierarchiu odpadového hospodárstva, ako sa stanovuje v článku 4 smernice 2008/98/ES a zásadu kaskádového využívania uvedenú v treťom pododseku. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

b)

Odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Členské štáty prijímajú opatrenia na zabezpečenie, aby sa energia z biomasy vyrábala spôsobom, ktorým sa minimalizujú nenáležité rušivé vplyvy na trhu so surovinami z biomasy, ako aj škodlivé vplyvy na biodiverzitu. Na tento účel zohľadňujú hierarchiu odpadového hospodárstva, ako sa stanovuje v článku 4 smernice 2008/98/ES a zásadu kaskádového využívania uvedenú v treťom pododseku.

| b) | Odsek 3 sa nahrádza takto:

  „3.   Členské štáty prijímajú opatrenia na zabezpečenie, aby sa energia z biomasy vyrábala spôsobom, ktorým sa minimalizujú nenáležité rušivé vplyvy na trhu so surovinami z biomasy, ako aj škodlivé vplyvy na biodiverzitu. Na tento účel zohľadňujú hierarchiu odpadového hospodárstva, ako sa stanovuje v článku 4 smernice 2008/98/ES a zásadu kaskádového využívania uvedenú v treťom pododseku. |
| --- | --- |

b)

Odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Členské štáty prijímajú opatrenia na zabezpečenie, aby sa energia z biomasy vyrábala spôsobom, ktorým sa minimalizujú nenáležité rušivé vplyvy na trhu so surovinami z biomasy, ako aj škodlivé vplyvy na biodiverzitu. Na tento účel zohľadňujú hierarchiu odpadového hospodárstva, ako sa stanovuje v článku 4 smernice 2008/98/ES a zásadu kaskádového využívania uvedenú v treťom pododseku.

| | Ako súčasť opatrení uvedených v prvom pododseku: |
| --- | --- |

Ako súčasť opatrení uvedených v prvom pododseku:

| | Ako súčasť opatrení uvedených v prvom pododseku: |
| --- | --- |

Ako súčasť opatrení uvedených v prvom pododseku:

| | a) | členské štáty neudeľujú žiadnu podporu na: |
| --- | --- | --- |

a)

členské štáty neudeľujú žiadnu podporu na:

| | a) | členské štáty neudeľujú žiadnu podporu na: |
| --- | --- | --- |

a)

členské štáty neudeľujú žiadnu podporu na:

| | | i) | používanie piliarskych a dyhárenských výrezov, pňov a koreňov na výrobu energie; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

používanie piliarskych a dyhárenských výrezov, pňov a koreňov na výrobu energie;

| ii) | na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov spaľovaním odpadu, ak neboli dodržané povinnosti v oblasti triedeného zberu stanovené v smernici 2008/98/ES. |
| --- | --- |

ii)

ii)

na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov spaľovaním odpadu, ak neboli dodržané povinnosti v oblasti triedeného zberu stanovené v smernici 2008/98/ES.

| | | i) | používanie piliarskych a dyhárenských výrezov, pňov a koreňov na výrobu energie; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

používanie piliarskych a dyhárenských výrezov, pňov a koreňov na výrobu energie;

| ii) | na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov spaľovaním odpadu, ak neboli dodržané povinnosti v oblasti triedeného zberu stanovené v smernici 2008/98/ES. |
| --- | --- |

ii)

ii)

na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov spaľovaním odpadu, ak neboli dodržané povinnosti v oblasti triedeného zberu stanovené v smernici 2008/98/ES.

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | Komisia najneskôr rok od [dátum nadobudnutia účinnosti tejto pozmeňovacej smernice] príjme delegovaný akt v súlade s článkom 35 týkajúci sa otázky, ako uplatňovať zásadu kaskádového využívania biomasy, predovšetkým, ako minimalizovať používanie kvalitnej guľatiny na výrobu energie, pričom sa zameria na systémy podpory a náležite zohľadní vnútroštátne osobitosti. |
| --- | --- |

Komisia najneskôr rok od [dátum nadobudnutia účinnosti tejto pozmeňovacej smernice] príjme delegovaný akt v súlade s článkom 35 týkajúci sa otázky, ako uplatňovať zásadu kaskádového využívania biomasy, predovšetkým, ako minimalizovať používanie kvalitnej guľatiny na výrobu energie, pričom sa zameria na systémy podpory a náležite zohľadní vnútroštátne osobitosti.

Komisia najneskôr rok od [dátum nadobudnutia účinnosti tejto pozmeňovacej smernice] príjme delegovaný akt v súlade s článkom 35 týkajúci sa otázky, ako uplatňovať zásadu kaskádového využívania biomasy, predovšetkým, ako minimalizovať používanie kvalitnej guľatiny na výrobu energie, pričom sa zameria na systémy podpory a náležite zohľadní vnútroštátne osobitosti.

| | Energia vyrobená z odpadu z domácností a priemyslu v zariadeniach na energetické zhodnocovanie sa považuje za energiu z odpadu za predpokladu, že odpad prešiel zberom, triedením a materiálovým zhodnocovaním v súlade s hierarchiou odpadového hospodárstva. |
| --- | --- |

Energia vyrobená z odpadu z domácností a priemyslu v zariadeniach na energetické zhodnocovanie sa považuje za energiu z odpadu za predpokladu, že odpad prešiel zberom, triedením a materiálovým zhodnocovaním v súlade s hierarchiou odpadového hospodárstva.

Energia vyrobená z odpadu z domácností a priemyslu v zariadeniach na energetické zhodnocovanie sa považuje za energiu z odpadu za predpokladu, že odpad prešiel zberom, triedením a materiálovým zhodnocovaním v súlade s hierarchiou odpadového hospodárstva.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Nový odsek týkajúci sa energie vyrobenej z odpadu z domácností a priemyslu.

Pozmeňovací návrh 24

Pozmeňovací návrh 24

Návrh smernice

Článok 1 ods. 2 písm. c)

Smernica (EÚ) 2018/2001

Článok 3 ods. 4

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| „4a.   Členské štáty stanovia rámec, ktorý
  môže
  zahŕňať systémy podpory a uľahčujú zavádzanie zmlúv o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov, čo umožní zavedenie elektriny z obnoviteľných zdrojov na úrovne, ktoré sú v súlade s národným príspevkom členských štátov uvedeným v odseku 2, a tempom, ktoré je v súlade s orientačnými trajektóriami uvedeným v článku 4 písm. a) bode 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999. Konkrétne má daný rámec slúžiť na odstránenie zostávajúcich prekážok pre vyššie úrovne dodávok elektriny z obnoviteľných zdrojov, a to vrátane prekážok súvisiacich s povoľovacími postupmi. Členské štáty pri koncipovaní rámca zohľadnia dodatočnú elektrinu z obnoviteľných zdrojov potrebnú na naplnenie dopytu v sektore dopravy, budov a vykurovaní a chladení a na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu.“ | „4a.   Členské štáty stanovia rámec, ktorý
  bude
  zahŕňať systémy podpory a uľahčujú zavádzanie zmlúv o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov, čo umožní zavedenie elektriny z obnoviteľných zdrojov na úrovne, ktoré sú v súlade s národným príspevkom členských štátov uvedeným v odseku 2, a tempom, ktoré je v súlade s orientačnými trajektóriami uvedeným v článku 4 písm. a) bode 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999. Konkrétne má daný rámec slúžiť na odstránenie zostávajúcich prekážok pre vyššie úrovne dodávok elektriny z obnoviteľných zdrojov, a to vrátane prekážok súvisiacich s povoľovacími postupmi. Členské štáty pri koncipovaní rámca zohľadnia dodatočnú elektrinu z obnoviteľných zdrojov potrebnú na naplnenie dopytu v sektore dopravy, budov a vykurovaní a chladení a na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu
  a fosílnych palív vyrobených z odpadu
  .
  Tento rámec sa vytvorí najneskôr do dvoch rokov od prijatia smernice 2021/0218, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2018/2001 [2021/0218 (COD)].“ |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

„4a.   Členské štáty stanovia rámec, ktorý
  môže
  zahŕňať systémy podpory a uľahčujú zavádzanie zmlúv o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov, čo umožní zavedenie elektriny z obnoviteľných zdrojov na úrovne, ktoré sú v súlade s národným príspevkom členských štátov uvedeným v odseku 2, a tempom, ktoré je v súlade s orientačnými trajektóriami uvedeným v článku 4 písm. a) bode 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999. Konkrétne má daný rámec slúžiť na odstránenie zostávajúcich prekážok pre vyššie úrovne dodávok elektriny z obnoviteľných zdrojov, a to vrátane prekážok súvisiacich s povoľovacími postupmi. Členské štáty pri koncipovaní rámca zohľadnia dodatočnú elektrinu z obnoviteľných zdrojov potrebnú na naplnenie dopytu v sektore dopravy, budov a vykurovaní a chladení a na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu.“

„4a.   Členské štáty stanovia rámec, ktorý
  bude
  zahŕňať systémy podpory a uľahčujú zavádzanie zmlúv o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov, čo umožní zavedenie elektriny z obnoviteľných zdrojov na úrovne, ktoré sú v súlade s národným príspevkom členských štátov uvedeným v odseku 2, a tempom, ktoré je v súlade s orientačnými trajektóriami uvedeným v článku 4 písm. a) bode 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999. Konkrétne má daný rámec slúžiť na odstránenie zostávajúcich prekážok pre vyššie úrovne dodávok elektriny z obnoviteľných zdrojov, a to vrátane prekážok súvisiacich s povoľovacími postupmi. Členské štáty pri koncipovaní rámca zohľadnia dodatočnú elektrinu z obnoviteľných zdrojov potrebnú na naplnenie dopytu v sektore dopravy, budov a vykurovaní a chladení a na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu
  a fosílnych palív vyrobených z odpadu
  .
  Tento rámec sa vytvorí najneskôr do dvoch rokov od prijatia smernice 2021/0218, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2018/2001 [2021/0218 (COD)].“

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Podobne ako v prípade obnoviteľných palív nebiologického pôvodu sa časť fosílnych palív vyrobených z odpadu bude musieť vyrábať z obnoviteľných zdrojov. Pri dosahovaní cieľov v oblasti klímy zohráva dôležitú úlohu zlepšenie modelov obehového hospodárstva, ktoré umožňujú znižovanie odpadu a recykláciu a zároveň zabezpečujú vysoké úspory emisií skleníkových plynov.

Pozmeňovací návrh 25

Pozmeňovací návrh 25

Návrh smernice

Článok 1 ods. 4 písm. a) a b)

Smernica (EÚ) 2018/2001

Článok 9 ods. 1a

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Článok 9 sa mení takto: | Článok 9 sa mení takto: |
| a) | Vkladá sa tento odsek 1a:

  „1a.   Každý členský štát sa do 31. decembra 2025 dohodne s jedným alebo viacerými členskými štátmi, že zriadia
  minimálne
  jeden spoločný projekt výroby energie z obnoviteľných zdrojov. Komisii takúto dohodu oznámia vrátane očakávaného dátumu začiatku prevádzky projektu. Projekty financované z vnútroštátnych príspevkov v rámci mechanizmu Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov stanoveného vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1294 sa považujú za projekty, ktoré spĺňajú túto povinnosť zapojených členských štátov.“ |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Článok 9 sa mení takto:

Článok 9 sa mení takto:

a)

Vkladá sa tento odsek 1a:

„1a.   Každý členský štát sa do 31. decembra 2025 dohodne s jedným alebo viacerými členskými štátmi, že zriadia
  minimálne
  jeden spoločný projekt výroby energie z obnoviteľných zdrojov. Komisii takúto dohodu oznámia vrátane očakávaného dátumu začiatku prevádzky projektu. Projekty financované z vnútroštátnych príspevkov v rámci mechanizmu Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov stanoveného vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1294 sa považujú za projekty, ktoré spĺňajú túto povinnosť zapojených členských štátov.“

| a) | Vkladá sa tento odsek 1a:

  „1a.   Každý členský štát
  alebo región
  sa do 31. decembra 2025 dohodne s jedným alebo viacerými členskými štátmi
  alebo regiónmi
  , že zriadia
  viac ako
  jeden spoločný projekt výroby energie z obnoviteľných zdrojov.
  Tieto spoločné projekty nebudú projektmi spoločného záujmu, ktoré už boli prijaté podľa transeurópskeho rámca. Do takejto spolupráce sa môžu zapojiť miestne a regionálne samosprávy a súkromní prevádzkovatelia.
  Komisii takúto dohodu oznámia vrátane očakávaného dátumu začiatku prevádzky projektu. Projekty financované z vnútroštátnych príspevkov v rámci mechanizmu Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov stanoveného vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1294 sa považujú za projekty, ktoré spĺňajú túto povinnosť zapojených členských štátov.“ |
| --- | --- |

a)

Vkladá sa tento odsek 1a:

„1a.   Každý členský štát
  alebo región
  sa do 31. decembra 2025 dohodne s jedným alebo viacerými členskými štátmi
  alebo regiónmi
  , že zriadia
  viac ako
  jeden spoločný projekt výroby energie z obnoviteľných zdrojov.
  Tieto spoločné projekty nebudú projektmi spoločného záujmu, ktoré už boli prijaté podľa transeurópskeho rámca. Do takejto spolupráce sa môžu zapojiť miestne a regionálne samosprávy a súkromní prevádzkovatelia.
  Komisii takúto dohodu oznámia vrátane očakávaného dátumu začiatku prevádzky projektu. Projekty financované z vnútroštátnych príspevkov v rámci mechanizmu Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov stanoveného vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1294 sa považujú za projekty, ktoré spĺňajú túto povinnosť zapojených členských štátov.“

| b) | Vkladá sa tento odsek
  :

  „
  7a
     . Členské štáty hraničiace s morskými oblasťami spolupracujú na určení objemu výroby modrej energie, ktorú plánujú vyrábať v danej morskej oblasti do roku 2050 s priebežnými krokmi v rokoch 2030 a 2040. Zohľadňujú pritom osobitosti každého regiónu a vývoj v ňom, potenciál jednotlivých morských oblastí z hľadiska výroby modrej energie a význam zabezpečenia súvisiaceho plánovania integrovanej siete. Členské štáty uvedú predmetný objem v aktualizáciách svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999.“ |
| --- | --- |

b)

Vkladá sa tento odsek
  :

Vkladá sa tento odsek

„
  7a
     . Členské štáty hraničiace s morskými oblasťami spolupracujú na určení objemu výroby modrej energie, ktorú plánujú vyrábať v danej morskej oblasti do roku 2050 s priebežnými krokmi v rokoch 2030 a 2040. Zohľadňujú pritom osobitosti každého regiónu a vývoj v ňom, potenciál jednotlivých morských oblastí z hľadiska výroby modrej energie a význam zabezpečenia súvisiaceho plánovania integrovanej siete. Členské štáty uvedú predmetný objem v aktualizáciách svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999.“

| b) | Vkladajú sa tieto odseky
  :



  „7.
     
  Miestne a regionálne samosprávy zapojené do cezhraničných projektov vrátane spoločných štruktúr, ako sú euroregióny a EZÚS, sú tiež oprávnené na finančnú podporu a technickú pomoc.“






  „8.
     Členské štáty hraničiace s morskými oblasťami
  po konzultácii s regionálnymi a miestnymi samosprávami a ostatnými zainteresovanými stranami
  spolupracujú na určení objemu výroby modrej energie, ktorú plánujú vyrábať v danej morskej oblasti do roku 2050 s priebežnými krokmi v rokoch 2030 a 2040. Zohľadňujú pritom
  právomoci a
   osobitosti každého regiónu a vývoj v ňom, potenciál jednotlivých morských oblastí z hľadiska výroby modrej energie a význam zabezpečenia súvisiaceho plánovania integrovanej siete. Členské štáty uvedú predmetný objem v aktualizáciách svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999.“




  „9.
     
  Pohraničné členské štáty a regióny môžu spolupracovať aj na spoločných projektoch v oblasti výroby energie z obnoviteľných zdrojov a na vývoji riešení v oblasti uskladňovania.“ |
| --- | --- |

b)

Vkladajú sa tieto odseky
  :

Vkladajú sa tieto odseky

„7.
     
  Miestne a regionálne samosprávy zapojené do cezhraničných projektov vrátane spoločných štruktúr, ako sú euroregióny a EZÚS, sú tiež oprávnené na finančnú podporu a technickú pomoc.“

„8.
     Členské štáty hraničiace s morskými oblasťami
  po konzultácii s regionálnymi a miestnymi samosprávami a ostatnými zainteresovanými stranami
  spolupracujú na určení objemu výroby modrej energie, ktorú plánujú vyrábať v danej morskej oblasti do roku 2050 s priebežnými krokmi v rokoch 2030 a 2040. Zohľadňujú pritom
  právomoci a
   osobitosti každého regiónu a vývoj v ňom, potenciál jednotlivých morských oblastí z hľadiska výroby modrej energie a význam zabezpečenia súvisiaceho plánovania integrovanej siete. Členské štáty uvedú predmetný objem v aktualizáciách svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999.“

„9.
     
  Pohraničné členské štáty a regióny môžu spolupracovať aj na spoločných projektoch v oblasti výroby energie z obnoviteľných zdrojov a na vývoji riešení v oblasti uskladňovania.“

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

V integrovanom a decentralizovanom energetickom systéme zohrávajú miestne a regionálne úrovne veľmi dôležitú úlohu. Pre úspech takýchto projektov je preto nevyhnutná spolupráca s miestnou a regionálnou úrovňou. Komisia by mala podporovať miestne a regionálne samosprávy v cezhraničnej spolupráci.

Pozmeňovací návrh 26

Pozmeňovací návrh 26

Návrh smernice

Článok 1 ods. 6 druhý pododsek

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty by na dosiahnutie orientačného podielu energie z obnoviteľných zdrojov stanoveného v odseku 1 vo svojich stavebných predpisoch a poriadkoch a prípadne vo svojich systémoch podpory alebo pomocou iných prostriedkov s rovnocenným účinkom mali vyžadovať minimálne úrovne energie z obnoviteľných zdrojov v budovách v súlade s ustanoveniami smernice 2010/31/EÚ. Členské štáty povolia dosiahnutie týchto úrovní okrem iného prostredníctvom účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom. | Členské štáty by na dosiahnutie orientačného podielu energie z obnoviteľných zdrojov stanoveného v odseku 1 vo svojich stavebných predpisoch a poriadkoch a prípadne vo svojich systémoch podpory alebo pomocou iných prostriedkov s rovnocenným účinkom mali vyžadovať minimálne úrovne energie z obnoviteľných zdrojov v 
  nových
  budovách
  a v budovách, ktoré sa majú obnoviť,
  v súlade s ustanoveniami smernice 2010/31/EÚ. Členské štáty povolia dosiahnutie týchto úrovní okrem iného prostredníctvom účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty by na dosiahnutie orientačného podielu energie z obnoviteľných zdrojov stanoveného v odseku 1 vo svojich stavebných predpisoch a poriadkoch a prípadne vo svojich systémoch podpory alebo pomocou iných prostriedkov s rovnocenným účinkom mali vyžadovať minimálne úrovne energie z obnoviteľných zdrojov v budovách v súlade s ustanoveniami smernice 2010/31/EÚ. Členské štáty povolia dosiahnutie týchto úrovní okrem iného prostredníctvom účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom.

Členské štáty by na dosiahnutie orientačného podielu energie z obnoviteľných zdrojov stanoveného v odseku 1 vo svojich stavebných predpisoch a poriadkoch a prípadne vo svojich systémoch podpory alebo pomocou iných prostriedkov s rovnocenným účinkom mali vyžadovať minimálne úrovne energie z obnoviteľných zdrojov v 
  nových
  budovách
  a v budovách, ktoré sa majú obnoviť,
  v súlade s ustanoveniami smernice 2010/31/EÚ. Členské štáty povolia dosiahnutie týchto úrovní okrem iného prostredníctvom účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom.

nových

a v budovách, ktoré sa majú obnoviť,

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 27

Pozmeňovací návrh 27

Návrh smernice

Článok 1 ods. 7

Smernica (EÚ) 2018/2001

Článok 18 ods. 3

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| „[...] Členské štáty na dosiahnutie takého dostatočného počtu inštalatérov a dizajnérov
  zabezpečia, aby boli k dispozícii dostatočné
  programy odborného vzdelávania, ktoré zabezpečia kvalifikáciu alebo získavanie osvedčení vzťahujúcich sa aj na technológie vykurovania a chladenia využívajúce energiu z obnoviteľných zdrojov a na aktuálne súvisiace inovačné riešenia. Členské štáty zavedú opatrenia na podporu účasti na takýchto programoch, predovšetkým účasti malých a stredných podnikov a samostatne zárobkovo činných osôb. Členské štáty môžu zaviesť dobrovoľné dohody s relevantnými poskytovateľmi a predajcami technológií v snahe vyškoliť dostatočný počet inštalatérov vzhľadom na aktuálne inovačné riešenia a technológie dostupné na trhu, pričom daný dostatočný počet možno určiť na základe odhadovaného predaja. [...]“ | „[...] Členské štáty
  alebo ich príslušné orgány na regionálnej a miestnej úrovni
  na dosiahnutie takého dostatočného počtu inštalatérov a dizajnérov
  podporujú
  programy odborného vzdelávania, ktoré zabezpečia kvalifikáciu alebo získavanie osvedčení vzťahujúcich sa aj na technológie vykurovania a chladenia využívajúce energiu z obnoviteľných zdrojov
  , technológie uskladňovania
  a na aktuálne súvisiace inovačné riešenia
  založené na infraštruktúre najnovšej generácie
  . Členské štáty zavedú opatrenia na podporu účasti na takýchto programoch, predovšetkým účasti malých a stredných podnikov a samostatne zárobkovo činných osôb. Členské štáty môžu zaviesť dobrovoľné dohody s relevantnými poskytovateľmi a predajcami technológií v snahe vyškoliť dostatočný počet inštalatérov vzhľadom na aktuálne inovačné riešenia a technológie dostupné na trhu, pričom daný dostatočný počet možno určiť na základe odhadovaného predaja. [...]“ |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

„[...] Členské štáty na dosiahnutie takého dostatočného počtu inštalatérov a dizajnérov
  zabezpečia, aby boli k dispozícii dostatočné
  programy odborného vzdelávania, ktoré zabezpečia kvalifikáciu alebo získavanie osvedčení vzťahujúcich sa aj na technológie vykurovania a chladenia využívajúce energiu z obnoviteľných zdrojov a na aktuálne súvisiace inovačné riešenia. Členské štáty zavedú opatrenia na podporu účasti na takýchto programoch, predovšetkým účasti malých a stredných podnikov a samostatne zárobkovo činných osôb. Členské štáty môžu zaviesť dobrovoľné dohody s relevantnými poskytovateľmi a predajcami technológií v snahe vyškoliť dostatočný počet inštalatérov vzhľadom na aktuálne inovačné riešenia a technológie dostupné na trhu, pričom daný dostatočný počet možno určiť na základe odhadovaného predaja. [...]“

„[...] Členské štáty
  alebo ich príslušné orgány na regionálnej a miestnej úrovni
  na dosiahnutie takého dostatočného počtu inštalatérov a dizajnérov
  podporujú
  programy odborného vzdelávania, ktoré zabezpečia kvalifikáciu alebo získavanie osvedčení vzťahujúcich sa aj na technológie vykurovania a chladenia využívajúce energiu z obnoviteľných zdrojov
  , technológie uskladňovania
  a na aktuálne súvisiace inovačné riešenia
  založené na infraštruktúre najnovšej generácie
  . Členské štáty zavedú opatrenia na podporu účasti na takýchto programoch, predovšetkým účasti malých a stredných podnikov a samostatne zárobkovo činných osôb. Členské štáty môžu zaviesť dobrovoľné dohody s relevantnými poskytovateľmi a predajcami technológií v snahe vyškoliť dostatočný počet inštalatérov vzhľadom na aktuálne inovačné riešenia a technológie dostupné na trhu, pričom daný dostatočný počet možno určiť na základe odhadovaného predaja. [...]“

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Odborná príprava by sa mala zamerať na najmodernejšie technológie, nie menej energeticky účinné systémy. EÚ má obmedzené kompetencie v oblasti politiky vzdelávania a programy odbornej prípravy sa riadia aj na regionálnej a miestnej úrovni.

Pozmeňovací návrh 28

Pozmeňovací návrh 28

Návrh smernice

Článok 1 ods. 9

Smernica (EÚ) 2018/2001

Článok 20 ods. 3

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty na základe svojho posúdenia týkajúceho sa potreby vybudovať novú infraštruktúru diaľkového vykurovania a chladenia, ktoré využívajú obnoviteľné zdroje energie v záujme dosiahnutia cieľa Únie stanoveného v článku 3 ods. 1 tejto smernice a ktoré je súčasťou integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s prílohou I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, vykonajú podľa potreby nevyhnutné kroky na rozvoj infraštruktúry diaľkového vykurovania a chladenia tak, aby podporovala vykurovanie a chladenie využívajúce obnoviteľné zdroje energie vrátane slnečnej energie, energie z okolia, geotermálnej energie, biomasy, biokvapalín a odpadového tepla a chladu v kombinácii s uskladňovaním tepelnej energie. | Členské štáty na základe svojho posúdenia týkajúceho sa potreby vybudovať novú infraštruktúru diaľkového vykurovania a chladenia, ktoré využívajú obnoviteľné zdroje energie v záujme dosiahnutia cieľa Únie stanoveného v článku 3 ods. 1 tejto smernice a ktoré je súčasťou integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s prílohou I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, vykonajú podľa potreby nevyhnutné kroky na rozvoj infraštruktúry diaľkového vykurovania a chladenia tak, aby podporovala vykurovanie a chladenie využívajúce obnoviteľné zdroje energie vrátane slnečnej energie, energie z okolia, geotermálnej energie, biomasy, biokvapalín
  , fosílnych palív vyrobených z odpadu
  a odpadového tepla a chladu v kombinácii s 
  tepelnými čerpadlami a
   uskladňovaním tepelnej energie. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty na základe svojho posúdenia týkajúceho sa potreby vybudovať novú infraštruktúru diaľkového vykurovania a chladenia, ktoré využívajú obnoviteľné zdroje energie v záujme dosiahnutia cieľa Únie stanoveného v článku 3 ods. 1 tejto smernice a ktoré je súčasťou integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s prílohou I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, vykonajú podľa potreby nevyhnutné kroky na rozvoj infraštruktúry diaľkového vykurovania a chladenia tak, aby podporovala vykurovanie a chladenie využívajúce obnoviteľné zdroje energie vrátane slnečnej energie, energie z okolia, geotermálnej energie, biomasy, biokvapalín a odpadového tepla a chladu v kombinácii s uskladňovaním tepelnej energie.

Členské štáty na základe svojho posúdenia týkajúceho sa potreby vybudovať novú infraštruktúru diaľkového vykurovania a chladenia, ktoré využívajú obnoviteľné zdroje energie v záujme dosiahnutia cieľa Únie stanoveného v článku 3 ods. 1 tejto smernice a ktoré je súčasťou integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s prílohou I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, vykonajú podľa potreby nevyhnutné kroky na rozvoj infraštruktúry diaľkového vykurovania a chladenia tak, aby podporovala vykurovanie a chladenie využívajúce obnoviteľné zdroje energie vrátane slnečnej energie, energie z okolia, geotermálnej energie, biomasy, biokvapalín
  , fosílnych palív vyrobených z odpadu
  a odpadového tepla a chladu v kombinácii s 
  tepelnými čerpadlami a
   uskladňovaním tepelnej energie.

, fosílnych palív vyrobených z odpadu

tepelnými čerpadlami a

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 29

Pozmeňovací návrh 29

Návrh smernice

Článok 1 ods. 10

Smernica (EÚ) 2018/2001

Článok 20a

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| „1.   Členské štáty prevádzkovateľom prepravných sietí a prevádzkovateľom distribučných sietí na svojom území uložia povinnosť sprístupniť informácie o podiele elektriny z obnoviteľných zdrojov a obsahu emisií skleníkových plynov elektriny dodávanej v každej ponukovej oblasti, a to čo najpresnejšie a 
  v maximálnej možnej miere v reálnom čase, ale v časových intervaloch najviac jednej hodiny a s prípadne dostupnými predpoveďami
  . Tieto informácie sa poskytujú digitálne a spôsobom, ktorý zaručuje, že ich môžu využívať účastníci trhu s elektrinou, agregátori, spotrebitelia a koneční používatelia a že ich možno odčítať pomocou elektronických komunikačných zariadení, akými sú inteligentné meracie systémy, nabíjacie stanice elektrických vozidiel, systémy vykurovania a chladenia a systémy energetického manažérstva budov. | „1.   Členské štáty prevádzkovateľom prepravných sietí a prevádzkovateľom distribučných sietí na svojom území uložia povinnosť sprístupniť informácie o podiele elektriny z obnoviteľných zdrojov a obsahu emisií skleníkových plynov elektriny dodávanej v každej ponukovej oblasti, a to čo najpresnejšie a 
  s časovým rozhraním, ktoré členské štáty považujú za primerané na podporu využívania energie z obnoviteľných zdrojov
  . Tieto informácie sa poskytujú digitálne a spôsobom, ktorý zaručuje, že ich môžu využívať účastníci trhu s elektrinou, agregátori, spotrebitelia a koneční používatelia a že ich možno odčítať pomocou elektronických komunikačných zariadení, akými sú inteligentné meracie systémy, nabíjacie stanice elektrických vozidiel, systémy vykurovania a chladenia a systémy energetického manažérstva budov. |
| 2.   Členské štáty dodatočne k požiadavkám v [návrh nariadenia o batériách a použitých batériách, o zrušení smernice 2006/66/ES a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/1020] zabezpečia, aby výrobcovia batérií do domácností a priemyselných batérií umožňovali prístup k základným informáciám o systéme riadenia batérie v reálnom čase vrátane informácií o kapacite batérie, jej stave, stave nabitia a stanovenom výkone majiteľom a používateľom batérie, ako aj tretím stranám konajúcim v ich mene, ako sú spoločnosti vykonávajúce energetické manažérstvo budov a účastníci trhu s elektrinou, a to za nediskriminačných podmienok a bezplatne. | 2.   Členské štáty dodatočne k požiadavkám v [návrh nariadenia o batériách a použitých batériách, o zrušení smernice 2006/66/ES a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/1020] zabezpečia, aby výrobcovia batérií do domácností
  , komunitných
  a priemyselných batérií umožňovali prístup k základným informáciám o systéme riadenia batérie v reálnom čase vrátane informácií o kapacite batérie, jej stave, stave nabitia a stanovenom výkone majiteľom a používateľom batérie, ako aj tretím stranám konajúcim v ich mene, ako sú spoločnosti vykonávajúce energetické manažérstvo budov a účastníci trhu s elektrinou, a to za nediskriminačných podmienok a bezplatne. |
| Členské štáty zabezpečia, aby výrobcovia vozidiel v reálnom čase sprístupňovali palubné údaje týkajúce sa stavu batérie, stavu nabitia batérie, stanoveného bodu energie batérie, kapacity batérie, ako aj údaje o polohe elektrických vozidiel majiteľom a používateľnom elektrických vozidiel, ako aj tretím stranám konajúcim v ich mene, ako sú účastníci trhu s elektrinou a poskytovatelia služieb elektromobility, a to za nediskriminačných podmienok a bezplatne, dodatočne k ďalším požiadavkám v predpisoch o typovom schválení a dohľade na trhu. | Členské štáty zabezpečia, aby výrobcovia vozidiel
  a lodí
  v reálnom čase sprístupňovali palubné údaje týkajúce sa stavu batérie, stavu nabitia batérie, stanoveného bodu energie batérie, kapacity batérie, ako aj údaje o polohe elektrických vozidiel
  a lodí
  majiteľom a používateľnom elektrických vozidiel
  a lodí
  , ako aj tretím stranám konajúcim v ich mene, ako sú účastníci trhu s elektrinou a poskytovatelia služieb elektromobility, a to za nediskriminačných podmienok a bezplatne, dodatočne k ďalším požiadavkám v predpisoch o typovom schválení a dohľade na trhu. |
| 3.   Členské štáty dodatočne k požiadavkám v [návrhu nariadenia o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá a o zrušení smernice 2014/94/EÚ] zabezpečia, aby nabíjacie stanice na bežné nabíjanie na ich území, ktoré nie sú verejne dostupné, od [konečný dátum transpozície tejto pozmeňujúcej smernice] mohli podporovať funkcie inteligentného nabíjania a prípadne na základe posúdenia regulačného orgánu aj funkcie obojsmerného nabíjania. | 3.   Členské štáty dodatočne k požiadavkám v [návrhu nariadenia o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá a o zrušení smernice 2014/94/EÚ] zabezpečia, aby nabíjacie stanice na bežné nabíjanie na ich území, ktoré nie sú verejne dostupné, od [konečný dátum transpozície tejto pozmeňujúcej smernice] mohli podporovať funkcie inteligentného nabíjania a prípadne na základe posúdenia regulačného orgánu aj funkcie obojsmerného nabíjania. |
| 4.   Členské štáty zabezpečia, aby vnútroštátny regulačný rámec nediskriminoval malé alebo mobilné systémy, ako sú batérie do domácností
  a
   elektrické vozidlá, pri účasti na trhoch s elektrinou vrátane riadenia preťaženia a poskytovania služieb flexibility a vyrovnávacích služieb, a to ani priamo, ani prostredníctvom agregácie.“ | 4.   Členské štáty zabezpečia, aby vnútroštátny regulačný rámec nediskriminoval malé alebo mobilné systémy, ako sú batérie do domácností
  , komunitné batérie,
  elektrické vozidlá
  vrátane nákladných vozidiel a lodí
  , pri účasti na trhoch s elektrinou vrátane riadenia preťaženia a poskytovania služieb flexibility a vyrovnávacích služieb, a to ani priamo, ani prostredníctvom agregácie.“ |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

„1.   Členské štáty prevádzkovateľom prepravných sietí a prevádzkovateľom distribučných sietí na svojom území uložia povinnosť sprístupniť informácie o podiele elektriny z obnoviteľných zdrojov a obsahu emisií skleníkových plynov elektriny dodávanej v každej ponukovej oblasti, a to čo najpresnejšie a 
  v maximálnej možnej miere v reálnom čase, ale v časových intervaloch najviac jednej hodiny a s prípadne dostupnými predpoveďami
  . Tieto informácie sa poskytujú digitálne a spôsobom, ktorý zaručuje, že ich môžu využívať účastníci trhu s elektrinou, agregátori, spotrebitelia a koneční používatelia a že ich možno odčítať pomocou elektronických komunikačných zariadení, akými sú inteligentné meracie systémy, nabíjacie stanice elektrických vozidiel, systémy vykurovania a chladenia a systémy energetického manažérstva budov.

„1.   Členské štáty prevádzkovateľom prepravných sietí a prevádzkovateľom distribučných sietí na svojom území uložia povinnosť sprístupniť informácie o podiele elektriny z obnoviteľných zdrojov a obsahu emisií skleníkových plynov elektriny dodávanej v každej ponukovej oblasti, a to čo najpresnejšie a 
  s časovým rozhraním, ktoré členské štáty považujú za primerané na podporu využívania energie z obnoviteľných zdrojov
  . Tieto informácie sa poskytujú digitálne a spôsobom, ktorý zaručuje, že ich môžu využívať účastníci trhu s elektrinou, agregátori, spotrebitelia a koneční používatelia a že ich možno odčítať pomocou elektronických komunikačných zariadení, akými sú inteligentné meracie systémy, nabíjacie stanice elektrických vozidiel, systémy vykurovania a chladenia a systémy energetického manažérstva budov.

2.   Členské štáty dodatočne k požiadavkám v [návrh nariadenia o batériách a použitých batériách, o zrušení smernice 2006/66/ES a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/1020] zabezpečia, aby výrobcovia batérií do domácností a priemyselných batérií umožňovali prístup k základným informáciám o systéme riadenia batérie v reálnom čase vrátane informácií o kapacite batérie, jej stave, stave nabitia a stanovenom výkone majiteľom a používateľom batérie, ako aj tretím stranám konajúcim v ich mene, ako sú spoločnosti vykonávajúce energetické manažérstvo budov a účastníci trhu s elektrinou, a to za nediskriminačných podmienok a bezplatne.

2.   Členské štáty dodatočne k požiadavkám v [návrh nariadenia o batériách a použitých batériách, o zrušení smernice 2006/66/ES a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/1020] zabezpečia, aby výrobcovia batérií do domácností
  , komunitných
  a priemyselných batérií umožňovali prístup k základným informáciám o systéme riadenia batérie v reálnom čase vrátane informácií o kapacite batérie, jej stave, stave nabitia a stanovenom výkone majiteľom a používateľom batérie, ako aj tretím stranám konajúcim v ich mene, ako sú spoločnosti vykonávajúce energetické manažérstvo budov a účastníci trhu s elektrinou, a to za nediskriminačných podmienok a bezplatne.

Členské štáty zabezpečia, aby výrobcovia vozidiel v reálnom čase sprístupňovali palubné údaje týkajúce sa stavu batérie, stavu nabitia batérie, stanoveného bodu energie batérie, kapacity batérie, ako aj údaje o polohe elektrických vozidiel majiteľom a používateľnom elektrických vozidiel, ako aj tretím stranám konajúcim v ich mene, ako sú účastníci trhu s elektrinou a poskytovatelia služieb elektromobility, a to za nediskriminačných podmienok a bezplatne, dodatočne k ďalším požiadavkám v predpisoch o typovom schválení a dohľade na trhu.

Členské štáty zabezpečia, aby výrobcovia vozidiel
  a lodí
  v reálnom čase sprístupňovali palubné údaje týkajúce sa stavu batérie, stavu nabitia batérie, stanoveného bodu energie batérie, kapacity batérie, ako aj údaje o polohe elektrických vozidiel
  a lodí
  majiteľom a používateľnom elektrických vozidiel
  a lodí
  , ako aj tretím stranám konajúcim v ich mene, ako sú účastníci trhu s elektrinou a poskytovatelia služieb elektromobility, a to za nediskriminačných podmienok a bezplatne, dodatočne k ďalším požiadavkám v predpisoch o typovom schválení a dohľade na trhu.

a lodí

a lodí

a lodí

3.   Členské štáty dodatočne k požiadavkám v [návrhu nariadenia o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá a o zrušení smernice 2014/94/EÚ] zabezpečia, aby nabíjacie stanice na bežné nabíjanie na ich území, ktoré nie sú verejne dostupné, od [konečný dátum transpozície tejto pozmeňujúcej smernice] mohli podporovať funkcie inteligentného nabíjania a prípadne na základe posúdenia regulačného orgánu aj funkcie obojsmerného nabíjania.

3.   Členské štáty dodatočne k požiadavkám v [návrhu nariadenia o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá a o zrušení smernice 2014/94/EÚ] zabezpečia, aby nabíjacie stanice na bežné nabíjanie na ich území, ktoré nie sú verejne dostupné, od [konečný dátum transpozície tejto pozmeňujúcej smernice] mohli podporovať funkcie inteligentného nabíjania a prípadne na základe posúdenia regulačného orgánu aj funkcie obojsmerného nabíjania.

4.   Členské štáty zabezpečia, aby vnútroštátny regulačný rámec nediskriminoval malé alebo mobilné systémy, ako sú batérie do domácností
  a
   elektrické vozidlá, pri účasti na trhoch s elektrinou vrátane riadenia preťaženia a poskytovania služieb flexibility a vyrovnávacích služieb, a to ani priamo, ani prostredníctvom agregácie.“

4.   Členské štáty zabezpečia, aby vnútroštátny regulačný rámec nediskriminoval malé alebo mobilné systémy, ako sú batérie do domácností
  , komunitné batérie,
  elektrické vozidlá
  vrátane nákladných vozidiel a lodí
  , pri účasti na trhoch s elektrinou vrátane riadenia preťaženia a poskytovania služieb flexibility a vyrovnávacích služieb, a to ani priamo, ani prostredníctvom agregácie.“

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Ukázalo sa, že batérie používané na úrovni komunitného systému sú bezpečnejšie a vyžadujú si menej investícií ako batérie do domácností. Lode ponúkajú väčšiu flexibilitu a nemali by sa z tohto trhu vynechať.

Pozmeňovací návrh 30

Pozmeňovací návrh 30

Návrh smernice

Článok 1 ods. 10

Smernica (EÚ) 2018/2001

Článok 20a

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | Odsek 6 sa mení takto:





  Členské štáty môžu stanoviť, aby komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov boli otvorené cezhraničnej účasti, a to aj prostredníctvom priameho fyzického cezhraničného spojenia na účely výmeny elektrickej energie v rámci Únie. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Odsek 6 sa mení takto:

Odsek 6 sa mení takto:

Členské štáty môžu stanoviť, aby komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov boli otvorené cezhraničnej účasti, a to aj prostredníctvom priameho fyzického cezhraničného spojenia na účely výmeny elektrickej energie v rámci Únie.

Pozmeňovací návrh 31

Pozmeňovací návrh 31

Návrh smernice

Článok 1 ods. 11

Smernica (EÚ) 2018/2001

Článok 22a

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| 1.   Členské štáty sa usilujú zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov energie v množstve zdrojov energie používaných na účely koncovej energie a neenergetické účely v priemysle o orientačný priemerný minimálny ročný nárast 1,1 percentuálneho bodu do roku 2030. | 1.   Členské štáty sa
  v koordinácii s regiónmi a mestami
  usilujú zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov energie v množstve zdrojov energie používaných na účely koncovej energie a neenergetické účely v priemysle o orientačný priemerný minimálny ročný nárast 1,1 percentuálneho bodu do roku 2030. |
| Členské štáty zahrnú opatrenia plánované a vykonané so zámerom dosiahnuť toto orientačné zvýšenie do svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov a správ o pokroku predkladaných podľa článkov 3, 14 a 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999. | Členské štáty
  v koordinácii s regiónmi a mestami
  zahrnú opatrenia plánované a vykonané so zámerom dosiahnuť toto orientačné zvýšenie do svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov a správ o pokroku predkladaných podľa článkov 3, 14 a 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999. |
| Členské štáty zabezpečia, aby príspevok obnoviteľného paliva nebiologického pôvodu používaného na účely koncovej energie a neenergetické účely do roku 2030 predstavoval 50 % vodíka používaného na účely koncovej energie a neenergetické účely v priemysle. Na výpočet daného percentuálneho podielu sa vzťahujú tieto pravidlá: | Členské štáty
  sa v koordinácii s regiónmi a mestami usilujú zabezpečiť
  , aby príspevok obnoviteľného paliva nebiologického pôvodu používaného na účely koncovej energie a neenergetické účely do roku 2030 predstavoval 50 % vodíka používaného na účely koncovej energie a neenergetické účely v priemysle. Na výpočet daného percentuálneho podielu sa vzťahujú tieto pravidlá: |
| a) | Na výpočet menovateľa sa použije energetický obsah vodíka použitého na účely koncovej energie a neenergetické účely, s výnimkou vodíka použitého ako medziprodukt na výrobu konvenčných dopravných palív. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

1.   Členské štáty sa usilujú zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov energie v množstve zdrojov energie používaných na účely koncovej energie a neenergetické účely v priemysle o orientačný priemerný minimálny ročný nárast 1,1 percentuálneho bodu do roku 2030.

1.   Členské štáty sa
  v koordinácii s regiónmi a mestami
  usilujú zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov energie v množstve zdrojov energie používaných na účely koncovej energie a neenergetické účely v priemysle o orientačný priemerný minimálny ročný nárast 1,1 percentuálneho bodu do roku 2030.

Členské štáty zahrnú opatrenia plánované a vykonané so zámerom dosiahnuť toto orientačné zvýšenie do svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov a správ o pokroku predkladaných podľa článkov 3, 14 a 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

Členské štáty
  v koordinácii s regiónmi a mestami
  zahrnú opatrenia plánované a vykonané so zámerom dosiahnuť toto orientačné zvýšenie do svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov a správ o pokroku predkladaných podľa článkov 3, 14 a 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

v koordinácii s regiónmi a mestami

Členské štáty zabezpečia, aby príspevok obnoviteľného paliva nebiologického pôvodu používaného na účely koncovej energie a neenergetické účely do roku 2030 predstavoval 50 % vodíka používaného na účely koncovej energie a neenergetické účely v priemysle. Na výpočet daného percentuálneho podielu sa vzťahujú tieto pravidlá:

Členské štáty
  sa v koordinácii s regiónmi a mestami usilujú zabezpečiť
  , aby príspevok obnoviteľného paliva nebiologického pôvodu používaného na účely koncovej energie a neenergetické účely do roku 2030 predstavoval 50 % vodíka používaného na účely koncovej energie a neenergetické účely v priemysle. Na výpočet daného percentuálneho podielu sa vzťahujú tieto pravidlá:

sa v koordinácii s regiónmi a mestami usilujú zabezpečiť

a)

Na výpočet menovateľa sa použije energetický obsah vodíka použitého na účely koncovej energie a neenergetické účely, s výnimkou vodíka použitého ako medziprodukt na výrobu konvenčných dopravných palív.

| a) | Na výpočet menovateľa sa použije energetický obsah vodíka použitého na účely koncovej energie a neenergetické účely, s výnimkou vodíka použitého ako medziprodukt na výrobu konvenčných dopravných palív. |
| --- | --- |

a)

Na výpočet menovateľa sa použije energetický obsah vodíka použitého na účely koncovej energie a neenergetické účely, s výnimkou vodíka použitého ako medziprodukt na výrobu konvenčných dopravných palív.

| b) | Na výpočet čitateľa sa použije energetický obsah palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu spotrebovaných v priemysle na účely koncovej energie a neenergetické účely, s výnimkou palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu použitých ako medziprodukt na výrobu konvenčných dopravných palív. |
| --- | --- |

b)

Na výpočet čitateľa sa použije energetický obsah palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu spotrebovaných v priemysle na účely koncovej energie a neenergetické účely, s výnimkou palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu použitých ako medziprodukt na výrobu konvenčných dopravných palív.

| b) | Na výpočet čitateľa sa použije energetický obsah palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu
  a nízkouhlíkového vodíka
  spotrebovaných v priemysle na účely koncovej energie a neenergetické účely, s výnimkou palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu použitých ako medziprodukt na výrobu konvenčných dopravných palív. |
| --- | --- |

b)

Na výpočet čitateľa sa použije energetický obsah palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu
  a nízkouhlíkového vodíka
  spotrebovaných v priemysle na účely koncovej energie a neenergetické účely, s výnimkou palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu použitých ako medziprodukt na výrobu konvenčných dopravných palív.

a nízkouhlíkového vodíka

| c) | Na výpočet čitateľa aj menovateľa sa použijú hodnoty týkajúce sa energetického obsahu palív stanovené v prílohe III. |
| --- | --- |

c)

Na výpočet čitateľa aj menovateľa sa použijú hodnoty týkajúce sa energetického obsahu palív stanovené v prílohe III.

| c) | Na výpočet čitateľa aj menovateľa sa použijú hodnoty týkajúce sa energetického obsahu palív stanovené v prílohe III. |
| --- | --- |

c)

Na výpočet čitateľa aj menovateľa sa použijú hodnoty týkajúce sa energetického obsahu palív stanovené v prílohe III.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby sa na priemyselných výrobkoch, ktoré sú označené alebo deklarované ako výrobky vyrobené za pomoci energie z obnoviteľných zdrojov a obnoviteľných palív nebiologického pôvodu, uvádzal percentuálny podiel energie z obnoviteľných zdrojov alebo obnoviteľných palív nebiologického pôvodu použitých pri získavaní surovín a predbežnom spracovaní, výrobe a distribúcii vypočítaný na základe metodík stanovených v odporúčaní 2013/179/EÚ (3) alebo alternatívne v ISO 14067:2018.

2.   Členské štáty
  v koordinácii s regiónmi a mestami
  zabezpečia, aby sa na priemyselných výrobkoch, ktoré sú označené alebo deklarované ako výrobky vyrobené za pomoci energie z obnoviteľných zdrojov a obnoviteľných palív nebiologického pôvodu, uvádzal percentuálny podiel energie z obnoviteľných zdrojov alebo obnoviteľných palív nebiologického pôvodu použitých pri získavaní surovín a predbežnom spracovaní, výrobe a distribúcii vypočítaný na základe metodík stanovených v odporúčaní 2013/179/EÚ (4) alebo alternatívne v ISO 14067:2018.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Miestne a regionálne samosprávy by mali byť súčasťou úsilia o to, aby sa zabezpečilo účinné uplatňovanie revidovanej smernice. Mali by byť zapojené do vymedzovania národných plánov a cieľov a ich príspevky by sa mali zohľadniť.

Pozmeňovací návrh 32

Pozmeňovací návrh 32

Návrh smernice

Článok 1 ods. 12 písm. d)

Smernica (EÚ) 2018/2001

Článok 23 ods. 4

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| „4.   Členské štáty v snahe dosiahnuť priemerný ročný nárast uvedený v odseku 1 prvom pododseku môžu vykonať jedno alebo viaceré z týchto opatrení: | „4.   Členské štáty v snahe dosiahnuť priemerný ročný nárast uvedený v odseku 1 prvom pododseku môžu vykonať jedno alebo viaceré z týchto opatrení: |
| a) | fyzické začlenenie energie z obnoviteľných zdrojov alebo odpadového tepla a chladu do zdrojov energie a palív dodávaných na vykurovanie a chladenie; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

„4.   Členské štáty v snahe dosiahnuť priemerný ročný nárast uvedený v odseku 1 prvom pododseku môžu vykonať jedno alebo viaceré z týchto opatrení:

„4.   Členské štáty v snahe dosiahnuť priemerný ročný nárast uvedený v odseku 1 prvom pododseku môžu vykonať jedno alebo viaceré z týchto opatrení:

a)

fyzické začlenenie energie z obnoviteľných zdrojov alebo odpadového tepla a chladu do zdrojov energie a palív dodávaných na vykurovanie a chladenie;

| a) | fyzické začlenenie energie z obnoviteľných zdrojov alebo odpadového tepla a chladu do zdrojov energie a palív dodávaných na vykurovanie a chladenie; |
| --- | --- |

a)

fyzické začlenenie energie z obnoviteľných zdrojov alebo odpadového tepla a chladu do zdrojov energie a palív dodávaných na vykurovanie a chladenie;

| b) | inštalácia vysokoúčinných vykurovacích a chladiacich systémov využívajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov v budovách alebo využívanie energie z obnoviteľných zdrojov alebo odpadového tepla a chladu v procesoch priemyselného vykurovania a chladenia; |
| --- | --- |

b)

inštalácia vysokoúčinných vykurovacích a chladiacich systémov využívajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov v budovách alebo využívanie energie z obnoviteľných zdrojov alebo odpadového tepla a chladu v procesoch priemyselného vykurovania a chladenia;

| b) | inštalácia vysokoúčinných vykurovacích a chladiacich systémov využívajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov v budovách alebo využívanie energie z obnoviteľných zdrojov alebo odpadového tepla a chladu v procesoch priemyselného vykurovania a chladenia; |
| --- | --- |

b)

inštalácia vysokoúčinných vykurovacích a chladiacich systémov využívajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov v budovách alebo využívanie energie z obnoviteľných zdrojov alebo odpadového tepla a chladu v procesoch priemyselného vykurovania a chladenia;

| c) | opatrenia zahrnuté do obchodovateľných certifikátov dokazujúcich splnenie povinnosti stanovenej v odseku 1 prvom pododseku prostredníctvom podpory opatrení na inštaláciu uvedených v písmene b) tohto odseku vykonávaných iným hospodárskym subjektom, ako je napríklad nezávislý subjekt vykonávajúci inštaláciu technológií pre energiu z obnoviteľných zdrojov alebo spoločnosť poskytujúca energetické služby, ktorá zabezpečuje služby pre zariadenia výroby energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

c)

opatrenia zahrnuté do obchodovateľných certifikátov dokazujúcich splnenie povinnosti stanovenej v odseku 1 prvom pododseku prostredníctvom podpory opatrení na inštaláciu uvedených v písmene b) tohto odseku vykonávaných iným hospodárskym subjektom, ako je napríklad nezávislý subjekt vykonávajúci inštaláciu technológií pre energiu z obnoviteľných zdrojov alebo spoločnosť poskytujúca energetické služby, ktorá zabezpečuje služby pre zariadenia výroby energie z obnoviteľných zdrojov;

| c) | opatrenia zahrnuté do obchodovateľných certifikátov dokazujúcich splnenie povinnosti stanovenej v odseku 1 prvom pododseku prostredníctvom podpory opatrení na inštaláciu uvedených v písmene b) tohto odseku vykonávaných iným hospodárskym subjektom, ako je napríklad nezávislý subjekt vykonávajúci inštaláciu technológií pre energiu z obnoviteľných zdrojov alebo spoločnosť poskytujúca energetické služby, ktorá zabezpečuje služby pre zariadenia výroby energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

c)

opatrenia zahrnuté do obchodovateľných certifikátov dokazujúcich splnenie povinnosti stanovenej v odseku 1 prvom pododseku prostredníctvom podpory opatrení na inštaláciu uvedených v písmene b) tohto odseku vykonávaných iným hospodárskym subjektom, ako je napríklad nezávislý subjekt vykonávajúci inštaláciu technológií pre energiu z obnoviteľných zdrojov alebo spoločnosť poskytujúca energetické služby, ktorá zabezpečuje služby pre zariadenia výroby energie z obnoviteľných zdrojov;

| d) | budovanie kapacít vnútroštátnych a miestnych orgánov na plánovanie a realizáciu projektov a infraštruktúry obnoviteľných zdrojov energie; |
| --- | --- |

d)

budovanie kapacít vnútroštátnych a miestnych orgánov na plánovanie a realizáciu projektov a infraštruktúry obnoviteľných zdrojov energie;

| d) | budovanie kapacít vnútroštátnych orgánov a 
  regionálnych a miestnych samospráv
  na plánovanie a realizáciu projektov a infraštruktúry obnoviteľných zdrojov energie; |
| --- | --- |

d)

budovanie kapacít vnútroštátnych orgánov a 
  regionálnych a miestnych samospráv
  na plánovanie a realizáciu projektov a infraštruktúry obnoviteľných zdrojov energie;

regionálnych a miestnych samospráv

| e) | vytvorenie rámca na zmierňovanie rizika s cieľom znížiť náklady na kapitál na projekty vykurovania a chladenia využívajúce obnoviteľné zdroje energie; |
| --- | --- |

e)

vytvorenie rámca na zmierňovanie rizika s cieľom znížiť náklady na kapitál na projekty vykurovania a chladenia využívajúce obnoviteľné zdroje energie;

| e) | vytvorenie rámca na zmierňovanie rizika s cieľom znížiť náklady na kapitál na projekty vykurovania a chladenia využívajúce obnoviteľné zdroje energie; |
| --- | --- |

e)

vytvorenie rámca na zmierňovanie rizika s cieľom znížiť náklady na kapitál na projekty vykurovania a chladenia využívajúce obnoviteľné zdroje energie;

| f) | podpora zmlúv o nákupe tepla v prípade spoločností a kolektívnych malých spotrebiteľov; |
| --- | --- |

f)

podpora zmlúv o nákupe tepla v prípade spoločností a kolektívnych malých spotrebiteľov;

| f) | podpora zmlúv o nákupe tepla
  a chladu
  v prípade spoločností a kolektívnych malých spotrebiteľov
  vrátane MSP
  ; |
| --- | --- |

f)

podpora zmlúv o nákupe tepla
  a chladu
  v prípade spoločností a kolektívnych malých spotrebiteľov
  vrátane MSP
  ;

a chladu

vrátane MSP

| g) | plánované schémy náhrad vykurovacích systémov využívajúcich fosílne palivá alebo schémy vyraďovania fosílnych palív s určenými míľnikmi; |
| --- | --- |

g)

plánované schémy náhrad vykurovacích systémov využívajúcich fosílne palivá alebo schémy vyraďovania fosílnych palív s určenými míľnikmi;

| g) | plánované schémy náhrad vykurovacích systémov využívajúcich fosílne palivá alebo schémy vyraďovania fosílnych palív s určenými míľnikmi; |
| --- | --- |

g)

plánované schémy náhrad vykurovacích systémov využívajúcich fosílne palivá alebo schémy vyraďovania fosílnych palív s určenými míľnikmi;

| h) | plánovanie dodávok tepla z obnoviteľných zdrojov energie, čo zahŕňa aj chladenie a požiadavky na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

h)

plánovanie dodávok tepla z obnoviteľných zdrojov energie, čo zahŕňa aj chladenie a požiadavky na miestnej a regionálnej úrovni;

| h) | plánovanie dodávok tepla z obnoviteľných zdrojov energie, čo zahŕňa aj chladenie a požiadavky na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

h)

plánovanie dodávok tepla z obnoviteľných zdrojov energie, čo zahŕňa aj chladenie a požiadavky na miestnej a regionálnej úrovni;

| i) | iné politické opatrenia s rovnocenným účinkom vrátane fiškálnych opatrení, systémov podpory alebo iných finančných stimulov. |
| --- | --- |

i)

i)

iné politické opatrenia s rovnocenným účinkom vrátane fiškálnych opatrení, systémov podpory alebo iných finančných stimulov.

| i) | podpora vykurovacích a chladiacich systémov na energiu z obnoviteľných zdrojov ako súčasť komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

i)

i)

podpora vykurovacích a chladiacich systémov na energiu z obnoviteľných zdrojov ako súčasť komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov;

podpora vykurovacích a chladiacich systémov na energiu z obnoviteľných zdrojov ako súčasť komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov;

| j) | iné politické opatrenia s rovnocenným účinkom vrátane fiškálnych opatrení, systémov podpory alebo iných finančných stimulov. |
| --- | --- |

j)

j)

iné politické opatrenia s rovnocenným účinkom vrátane fiškálnych opatrení, systémov podpory alebo iných finančných stimulov.

Členské štáty sa pri vykonávaní predmetných opatrení zameriavajú na zabezpečenie toho, aby boli prístupné pre všetkých spotrebiteľov, najmä tých s nízkymi príjmami alebo v zraniteľných domácnostiach, ktorí by inak nemali dostatočný počiatočný kapitál na využitie vyplývajúcich výhod.“

Členské štáty sa pri vykonávaní predmetných opatrení zameriavajú na zabezpečenie toho, aby boli prístupné pre všetkých spotrebiteľov, najmä tých s nízkymi príjmami alebo v zraniteľných domácnostiach a 
  pre zraniteľné mikropodniky a malé podniky
  , ktorí by inak nemali dostatočný počiatočný kapitál na využitie vyplývajúcich výhod.“

pre zraniteľné mikropodniky a malé podniky

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Doplnenie regionálnej úrovne a úprava kritérií energetickej chudoby podľa vymedzenia v Sociálno-klimatickom fonde. Komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov môžu významne prispieť prepojením vykurovania/chladenia s elektrizačnými sústavami.

Pozmeňovací návrh 33

Pozmeňovací návrh 33

Návrh smernice

Článok 1 ods. 13 písm. e)

Smernica (EÚ) 2018/2001

Článok 24 ods. 8

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty zriadia rámec, podľa ktorého prevádzkovatelia distribučných sústav elektriny v spolupráci s prevádzkovateľmi systémov diaľkového vykurovania a chladenia v ich príslušnej oblasti aspoň každé štyri roky posudzujú potenciál systémov diaľkového vykurovania a chladenia poskytovať vyrovnávacie a iné systémové služby vrátane reakcie na dopyt a uskladňovanie tepla z nadbytočnej elektriny z obnoviteľných zdrojov, a či by bolo využitie identifikovaného potenciálu efektívnejšie z hľadiska využívania zdrojov a nákladov než alternatívne riešenia. | Členské štáty
  a ich príslušné regionálne a miestne samosprávy
  zriadia rámec, podľa ktorého prevádzkovatelia distribučných sústav elektriny v spolupráci s prevádzkovateľmi systémov diaľkového vykurovania a chladenia v ich príslušnej oblasti aspoň každé štyri roky posudzujú potenciál systémov diaľkového vykurovania a chladenia poskytovať vyrovnávacie a iné systémové služby vrátane reakcie na dopyt a uskladňovanie tepla z nadbytočnej elektriny z obnoviteľných zdrojov, a či by bolo využitie identifikovaného potenciálu efektívnejšie z hľadiska využívania zdrojov a nákladov než alternatívne riešenia.
  V posúdení sa prioritne zvážia alternatívy rozvoja siete v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti. |
| Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovatelia prenosovej a distribučnej sústavy elektriny náležitým spôsobom zohľadňovali výsledky posúdenia vyžadovaného v prvom pododseku pri plánovaní siete, investíciách do siete a vývoji infraštruktúry na svojich územiach. | Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovatelia prenosovej a distribučnej sústavy elektriny náležitým spôsobom zohľadňovali výsledky posúdenia vyžadovaného v prvom pododseku pri plánovaní siete, investíciách do siete a vývoji infraštruktúry na svojich územiach. |
| Členské štáty uľahčujú koordináciu medzi prevádzkovateľmi systémov diaľkového vykurovania a chladenia a prevádzkovateľmi prenosovej a distribučnej sústavy elektriny v snahe zaručiť, aby vyrovnávanie, uskladňovanie a iné služby flexibility, ako sú reakcie na dopyt, ktoré poskytujú prevádzkovatelia systémov diaľkového vykurovania a chladenia, mohli byť súčasťou trhov s elektrinou. | Členské štáty môžu rozšíriť posudzovanie a požiadavky na koordináciu uvedené v prvom a treťom pododseku na prepravu plynu a prevádzkovateľov súvisiacej prepravnej siete vrátane vodíkových sietí a iných energetických sietí. |
| Členské štáty uľahčujú koordináciu medzi prevádzkovateľmi systémov diaľkového vykurovania a chladenia a prevádzkovateľmi prenosovej a distribučnej sústavy elektriny v snahe zaručiť, aby vyrovnávanie, uskladňovanie a iné služby flexibility, ako sú reakcie na dopyt, ktoré poskytujú prevádzkovatelia systémov diaľkového vykurovania a chladenia, mohli byť súčasťou trhov s elektrinou. | Členské štáty môžu rozšíriť posudzovanie a požiadavky na koordináciu uvedené v prvom a treťom pododseku na prepravu plynu a prevádzkovateľov súvisiacej prepravnej siete vrátane vodíkových sietí a iných energetických sietí.


  Členské štáty koordinujú svoju činnosť s regiónmi a mestami s cieľom uľahčiť vykonávanie tohto rámca a jeho následné fungovanie. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty zriadia rámec, podľa ktorého prevádzkovatelia distribučných sústav elektriny v spolupráci s prevádzkovateľmi systémov diaľkového vykurovania a chladenia v ich príslušnej oblasti aspoň každé štyri roky posudzujú potenciál systémov diaľkového vykurovania a chladenia poskytovať vyrovnávacie a iné systémové služby vrátane reakcie na dopyt a uskladňovanie tepla z nadbytočnej elektriny z obnoviteľných zdrojov, a či by bolo využitie identifikovaného potenciálu efektívnejšie z hľadiska využívania zdrojov a nákladov než alternatívne riešenia.

Členské štáty
  a ich príslušné regionálne a miestne samosprávy
  zriadia rámec, podľa ktorého prevádzkovatelia distribučných sústav elektriny v spolupráci s prevádzkovateľmi systémov diaľkového vykurovania a chladenia v ich príslušnej oblasti aspoň každé štyri roky posudzujú potenciál systémov diaľkového vykurovania a chladenia poskytovať vyrovnávacie a iné systémové služby vrátane reakcie na dopyt a uskladňovanie tepla z nadbytočnej elektriny z obnoviteľných zdrojov, a či by bolo využitie identifikovaného potenciálu efektívnejšie z hľadiska využívania zdrojov a nákladov než alternatívne riešenia.
  V posúdení sa prioritne zvážia alternatívy rozvoja siete v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti.

a ich príslušné regionálne a miestne samosprávy

V posúdení sa prioritne zvážia alternatívy rozvoja siete v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti.

Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovatelia prenosovej a distribučnej sústavy elektriny náležitým spôsobom zohľadňovali výsledky posúdenia vyžadovaného v prvom pododseku pri plánovaní siete, investíciách do siete a vývoji infraštruktúry na svojich územiach.

Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovatelia prenosovej a distribučnej sústavy elektriny náležitým spôsobom zohľadňovali výsledky posúdenia vyžadovaného v prvom pododseku pri plánovaní siete, investíciách do siete a vývoji infraštruktúry na svojich územiach.

Členské štáty uľahčujú koordináciu medzi prevádzkovateľmi systémov diaľkového vykurovania a chladenia a prevádzkovateľmi prenosovej a distribučnej sústavy elektriny v snahe zaručiť, aby vyrovnávanie, uskladňovanie a iné služby flexibility, ako sú reakcie na dopyt, ktoré poskytujú prevádzkovatelia systémov diaľkového vykurovania a chladenia, mohli byť súčasťou trhov s elektrinou.

Členské štáty môžu rozšíriť posudzovanie a požiadavky na koordináciu uvedené v prvom a treťom pododseku na prepravu plynu a prevádzkovateľov súvisiacej prepravnej siete vrátane vodíkových sietí a iných energetických sietí.

Členské štáty uľahčujú koordináciu medzi prevádzkovateľmi systémov diaľkového vykurovania a chladenia a prevádzkovateľmi prenosovej a distribučnej sústavy elektriny v snahe zaručiť, aby vyrovnávanie, uskladňovanie a iné služby flexibility, ako sú reakcie na dopyt, ktoré poskytujú prevádzkovatelia systémov diaľkového vykurovania a chladenia, mohli byť súčasťou trhov s elektrinou.

Členské štáty môžu rozšíriť posudzovanie a požiadavky na koordináciu uvedené v prvom a treťom pododseku na prepravu plynu a prevádzkovateľov súvisiacej prepravnej siete vrátane vodíkových sietí a iných energetických sietí.

Členské štáty koordinujú svoju činnosť s regiónmi a mestami s cieľom uľahčiť vykonávanie tohto rámca a jeho následné fungovanie.

Členské štáty koordinujú svoju činnosť s regiónmi a mestami s cieľom uľahčiť vykonávanie tohto rámca a jeho následné fungovanie.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Miestne a regionálne úrovne by sa mali zúčastňovať na celom procese bezproblémového vykonávania smernice.

Pozmeňovací návrh 34

Pozmeňovací návrh 34

Návrh smernice

Článok 1 ods. 14 druhý pododsek

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Členské štáty zavedú mechanizmus umožňujúci dodávateľom palív na ich území vymieňať kredity za dodávky energie z obnoviteľných zdrojov odvetviu dopravy. Hospodárske subjekty, ktoré dodávajú elektrinu z obnoviteľných zdrojov energie elektrickým vozidlám prostredníctvom verejných nabíjacích staníc dostávajú kredity bez ohľadu na to, či sa na dané hospodárske subjekty vzťahujú povinnosti, ktoré členské štáty uložili dodávateľom palív, a môžu tieto kredity predať dodávateľom palív, ktorí ich môžu použiť na účely splnenia povinnosti stanovenej v odseku 1 prvom pododseku. | Členské štáty zavedú mechanizmus umožňujúci dodávateľom palív na ich území vymieňať kredity za dodávky energie z obnoviteľných zdrojov
  a odlišný mechanizmus za dodávky nízkouhlíkového vodíka
  odvetviu dopravy. Hospodárske subjekty, ktoré dodávajú elektrinu z obnoviteľných zdrojov energie elektrickým vozidlám prostredníctvom verejných nabíjacích staníc
  , energiu z obnoviteľných zdrojov, nízkouhlíkový vodík alebo palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu na báze vodíka,
  dostávajú kredity bez ohľadu na to, či sa na dané hospodárske subjekty vzťahujú povinnosti, ktoré členské štáty uložili dodávateľom palív, a môžu tieto kredity predať dodávateľom palív, ktorí ich môžu použiť na účely splnenia povinnosti stanovenej v odseku 1 prvom pododseku. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Členské štáty zavedú mechanizmus umožňujúci dodávateľom palív na ich území vymieňať kredity za dodávky energie z obnoviteľných zdrojov odvetviu dopravy. Hospodárske subjekty, ktoré dodávajú elektrinu z obnoviteľných zdrojov energie elektrickým vozidlám prostredníctvom verejných nabíjacích staníc dostávajú kredity bez ohľadu na to, či sa na dané hospodárske subjekty vzťahujú povinnosti, ktoré členské štáty uložili dodávateľom palív, a môžu tieto kredity predať dodávateľom palív, ktorí ich môžu použiť na účely splnenia povinnosti stanovenej v odseku 1 prvom pododseku.

Členské štáty zavedú mechanizmus umožňujúci dodávateľom palív na ich území vymieňať kredity za dodávky energie z obnoviteľných zdrojov
  a odlišný mechanizmus za dodávky nízkouhlíkového vodíka
  odvetviu dopravy. Hospodárske subjekty, ktoré dodávajú elektrinu z obnoviteľných zdrojov energie elektrickým vozidlám prostredníctvom verejných nabíjacích staníc
  , energiu z obnoviteľných zdrojov, nízkouhlíkový vodík alebo palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu na báze vodíka,
  dostávajú kredity bez ohľadu na to, či sa na dané hospodárske subjekty vzťahujú povinnosti, ktoré členské štáty uložili dodávateľom palív, a môžu tieto kredity predať dodávateľom palív, ktorí ich môžu použiť na účely splnenia povinnosti stanovenej v odseku 1 prvom pododseku.

a odlišný mechanizmus za dodávky nízkouhlíkového vodíka

, energiu z obnoviteľných zdrojov, nízkouhlíkový vodík alebo palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu na báze vodíka,

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Mal by sa zohľadniť zrýchlený vývoj nových obnoviteľných zdrojov energie.

Pozmeňovací návrh 35

Pozmeňovací návrh 35

Návrh smernice

Článok 1 ods. 16 písm. b) písm. a)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| ii) | v prípade palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a fosílnych palív vyrobených z odpadu sa vynásobí množstvo týchto palív dodávané všetkým spôsobom dopravy ich úsporami emisií určenými v súlade s delegovanými aktmi prijatými podľa článku 29a ods. 3; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

ii)

v prípade palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a fosílnych palív vyrobených z odpadu sa vynásobí množstvo týchto palív dodávané všetkým spôsobom dopravy ich úsporami emisií určenými v súlade s delegovanými aktmi prijatými podľa článku 29a ods. 3;

| ii) | v prípade palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu
  , nízkouhlíkového vodíka, palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu na báze vodíka
  a fosílnych palív vyrobených z odpadu sa vynásobí množstvo týchto palív dodávané všetkým spôsobom dopravy ich úsporami emisií určenými v súlade s delegovanými aktmi prijatými podľa článku 29a ods. 3; |
| --- | --- |

ii)

v prípade palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu
  , nízkouhlíkového vodíka, palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu na báze vodíka
  a fosílnych palív vyrobených z odpadu sa vynásobí množstvo týchto palív dodávané všetkým spôsobom dopravy ich úsporami emisií určenými v súlade s delegovanými aktmi prijatými podľa článku 29a ods. 3;

, nízkouhlíkového vodíka, palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu na báze vodíka

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Zosúladenie s doplnením nízkouhlíkového vodíka.

Pozmeňovací návrh 36

Pozmeňovací návrh 36

Návrh smernice

Článok 1 ods. 16 písm. b) písm. d)

Smernica (EÚ) 2018/2001

Článok 27 ods. 1 písm. d)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| d) | na určenie zníženia intenzity skleníkových plynov vyplývajúceho z používania energie z obnoviteľných zdrojov sa úspory emisií skleníkových plynov vyplývajúce z používania biopalív, bioplynu a elektriny z obnoviteľných zdrojov dodávaných všetkým spôsobom dopravy vydelia základnou hodnotou. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

d)

na určenie zníženia intenzity skleníkových plynov vyplývajúceho z používania energie z obnoviteľných zdrojov sa úspory emisií skleníkových plynov vyplývajúce z používania biopalív, bioplynu a elektriny z obnoviteľných zdrojov dodávaných všetkým spôsobom dopravy vydelia základnou hodnotou.

| d) | na určenie zníženia intenzity skleníkových plynov vyplývajúceho z používania energie z obnoviteľných zdrojov sa úspory emisií skleníkových plynov vyplývajúce z používania biopalív, bioplynu
  , palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, nízkouhlíkového vodíka, fosílnych palív vyrobených z odpadu
  a elektriny z obnoviteľných zdrojov dodávaných všetkým spôsobom dopravy vydelia základnou hodnotou. |
| --- | --- |

d)

na určenie zníženia intenzity skleníkových plynov vyplývajúceho z používania energie z obnoviteľných zdrojov sa úspory emisií skleníkových plynov vyplývajúce z používania biopalív, bioplynu
  , palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, nízkouhlíkového vodíka, fosílnych palív vyrobených z odpadu
  a elektriny z obnoviteľných zdrojov dodávaných všetkým spôsobom dopravy vydelia základnou hodnotou.

, palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, nízkouhlíkového vodíka, fosílnych palív vyrobených z odpadu

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 37

Pozmeňovací návrh 37

Návrh smernice

Článok 1 ods. 16 písm. d)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| d) | Odsek 3 sa mení takto: |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

d)

Odsek 3 sa mení takto:

| d) | Odsek 3 sa mení takto: |
| --- | --- |

d)

Odsek 3 sa mení takto:

| | i) | Prvý, druhý a tretí pododsek sa vypúšťajú. |
| --- | --- | --- |

i)

Prvý, druhý a tretí pododsek sa vypúšťajú.

| | i) | Prvý, druhý a tretí pododsek sa vypúšťajú. |
| --- | --- | --- |

i)

Prvý, druhý a tretí pododsek sa vypúšťajú.

| | ii) | Štvrtý pododsek sa nahrádza takto: „Ak sa elektrina používa na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu buď priamo, alebo na výrobu medziproduktov, na stanovenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov sa použije priemerný podiel elektriny z obnoviteľných zdrojov v krajine výroby, nameraný dva roky pred daným rokom.“ |
| --- | --- | --- |

ii)

Štvrtý pododsek sa nahrádza takto: „Ak sa elektrina používa na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu buď priamo, alebo na výrobu medziproduktov, na stanovenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov sa použije priemerný podiel elektriny z obnoviteľných zdrojov v krajine výroby, nameraný dva roky pred daným rokom.“

| | ii) | Štvrtý pododsek sa nahrádza takto: „Ak sa elektrina používa na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu buď priamo, alebo na výrobu medziproduktov, na stanovenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov sa použije priemerný podiel elektriny z obnoviteľných zdrojov v krajine výroby, nameraný dva roky pred daným rokom.“ |
| --- | --- | --- |

ii)

Štvrtý pododsek sa nahrádza takto: „Ak sa elektrina používa na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu buď priamo, alebo na výrobu medziproduktov, na stanovenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov sa použije priemerný podiel elektriny z obnoviteľných zdrojov v krajine výroby, nameraný dva roky pred daným rokom.“

| | iii) | V piatom pododseku
  sa
  úvodná veta
  nahrádza takto: „Avšak elektrinu získanú z priameho pripojenia na zariadenie vyrábajúce elektrinu z obnoviteľných zdrojov možno plne započítať ako elektrinu z obnoviteľných zdrojov, ak je použitá na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu za predpokladu, že zariadenie:“. |
| --- | --- | --- |

iii)

V piatom pododseku
  sa
  úvodná veta
  nahrádza takto: „Avšak elektrinu získanú z priameho pripojenia na zariadenie vyrábajúce elektrinu z obnoviteľných zdrojov možno plne započítať ako elektrinu z obnoviteľných zdrojov, ak je použitá na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu za predpokladu, že zariadenie:“.

V piatom pododseku

úvodná veta

| | iii) | Piaty pododsek vrátane písmen a) a b)
  sa nahrádza takto: „Avšak elektrinu získanú z priameho pripojenia na zariadenie vyrábajúce elektrinu z obnoviteľných zdrojov možno plne započítať ako elektrinu z obnoviteľných zdrojov, ak je použitá na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu za predpokladu, že zariadenie
  nie je pripojené k sieti, alebo je pripojené k sieti, ale možno preukázať, že príslušná elektrina bola dodaná bez toho, aby sa dodala elektrina zo siete.
  “ |
| --- | --- | --- |

iii)

Piaty pododsek vrátane písmen a) a b)
  sa nahrádza takto: „Avšak elektrinu získanú z priameho pripojenia na zariadenie vyrábajúce elektrinu z obnoviteľných zdrojov možno plne započítať ako elektrinu z obnoviteľných zdrojov, ak je použitá na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu za predpokladu, že zariadenie
  nie je pripojené k sieti, alebo je pripojené k sieti, ale možno preukázať, že príslušná elektrina bola dodaná bez toho, aby sa dodala elektrina zo siete.
  “

Piaty pododsek vrátane písmen a) a b)

nie je pripojené k sieti, alebo je pripojené k sieti, ale možno preukázať, že príslušná elektrina bola dodaná bez toho, aby sa dodala elektrina zo siete.

| iv) | Šiesty pododsek sa nahrádza takto: „Elektrina, ktorá bola dodaná zo siete, sa môže plne započítať ako elektrina z obnoviteľných zdrojov, ak sa vyrába výlučne z obnoviteľných zdrojov, čo sa zaručí potvrdením o pôvode.“ |
| --- | --- |

iv)

iv)

Šiesty pododsek sa nahrádza takto: „Elektrina, ktorá bola dodaná zo siete, sa môže plne započítať ako elektrina z obnoviteľných zdrojov, ak sa vyrába výlučne z obnoviteľných zdrojov, čo sa zaručí potvrdením o pôvode.“

Šiesty pododsek sa nahrádza takto: „Elektrina, ktorá bola dodaná zo siete, sa môže plne započítať ako elektrina z obnoviteľných zdrojov, ak sa vyrába výlučne z obnoviteľných zdrojov, čo sa zaručí potvrdením o pôvode.“

| v) | Siedmy pododsek sa vypúšťa. |
| --- | --- |

v)

v)

Siedmy pododsek sa vypúšťa.

Siedmy pododsek sa vypúšťa.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Zásady doplnkovosti a korelácie komplikujú už aj tak zložité zdôvodnenie projektu elektrolýzy a rozširovania zeleného vodíka. Verejná podpora ekologickej výroby vodíka by mala byť možná aj na základe zmluvy s existujúcim solárnym alebo veterným parkom, napríklad prostredníctvom potvrdení o pôvode.

Pozmeňovací návrh 38

Pozmeňovací návrh 38

Návrh smernice

Článok 1 ods. 18 písm. a)

Smernica (EÚ) 2018/2001

Článok 29 ods. 1

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Článok 29 sa mení takto: | Článok 29 sa mení takto: |
| a) | Odsek 1 sa mení takto: |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Článok 29 sa mení takto:

Článok 29 sa mení takto:

a)

Odsek 1 sa mení takto:

| a) | Odsek 1 sa mení takto: |
| --- | --- |

a)

Odsek 1 sa mení takto:

| | i) | V prvom pododseku sa písmeno a) nahrádza takto:






  „a) | prispievanie k podielu energie z obnoviteľných zdrojov v členských štátoch a cieľovým hodnotám uvedeným v článku 3 ods. 1, článku 15a ods. 1, článku 22a ods. 1, článku 23 ods. 1, článku 24 ods. 4 a článku 25 ods. 1 tejto smernice;“. |
| --- | --- | --- | --- |

i)

V prvom pododseku sa písmeno a) nahrádza takto:

„a)

prispievanie k podielu energie z obnoviteľných zdrojov v členských štátoch a cieľovým hodnotám uvedeným v článku 3 ods. 1, článku 15a ods. 1, článku 22a ods. 1, článku 23 ods. 1, článku 24 ods. 4 a článku 25 ods. 1 tejto smernice;“.

| | i) | V prvom pododseku sa písmeno a) nahrádza takto:






  „a) | prispievanie k podielu energie z obnoviteľných zdrojov v členských štátoch a cieľovým hodnotám uvedeným v článku 3 ods. 1, článku 15a ods. 1, článku 22a ods. 1, článku 23 ods. 1, článku 24 ods. 4 a článku 25 ods. 1 tejto smernice;“. |
| --- | --- | --- | --- |

i)

V prvom pododseku sa písmeno a) nahrádza takto:

„a)

prispievanie k podielu energie z obnoviteľných zdrojov v členských štátoch a cieľovým hodnotám uvedeným v článku 3 ods. 1, článku 15a ods. 1, článku 22a ods. 1, článku 23 ods. 1, článku 24 ods. 4 a článku 25 ods. 1 tejto smernice;“.

| | ii) | Štvrtý pododsek sa nahrádza takto:



  „Palivá z biomasy musia spĺňať kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovené v odsekoch 2 až 7 a 10, ak sa používajú, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

Štvrtý pododsek sa nahrádza takto:

Štvrtý pododsek sa nahrádza takto:

„Palivá z biomasy musia spĺňať kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovené v odsekoch 2 až 7 a 10, ak sa používajú,

| | | –


  a) v prípade tuhých palív z biomasy v zariadeniach na výrobu elektriny, tepla a chladu s celkovým menovitým tepelným príkonom aspoň 5 MW;




  –


  b) v prípade plynných palív z biomasy v zariadeniach na výrobu elektriny, tepla a chladu s celkovým menovitým tepelným príkonom aspoň 2 MW;




  –


  c) v prípade zariadení na výrobu plynných palív z biomasy s týmto priemerným prietokom biometánu: |
| --- | --- | --- |

–


  a) v prípade tuhých palív z biomasy v zariadeniach na výrobu elektriny, tepla a chladu s celkovým menovitým tepelným príkonom aspoň 5 MW;

–

a) v prípade tuhých palív z biomasy v zariadeniach na výrobu elektriny, tepla a chladu s celkovým menovitým tepelným príkonom aspoň 5 MW;

–


  b) v prípade plynných palív z biomasy v zariadeniach na výrobu elektriny, tepla a chladu s celkovým menovitým tepelným príkonom aspoň 2 MW;

–

b) v prípade plynných palív z biomasy v zariadeniach na výrobu elektriny, tepla a chladu s celkovým menovitým tepelným príkonom aspoň 2 MW;

–


  c) v prípade zariadení na výrobu plynných palív z biomasy s týmto priemerným prietokom biometánu:

–

c) v prípade zariadení na výrobu plynných palív z biomasy s týmto priemerným prietokom biometánu:

| | | i) | vyše 200 m3 ekvivalentu metánu/h meraný pri štandardných podmienkach teploty a tlaku (t. j. pri teplote 0 oC a atmosférickom tlaku 1 bar); |
| --- | --- | --- | --- |

i)

i)

vyše 200 m3 ekvivalentu metánu/h meraný pri štandardných podmienkach teploty a tlaku (t. j. pri teplote 0 oC a atmosférickom tlaku 1 bar);

vyše 200 m3

o

| ii) | ak bioplyn pozostáva zo zmesi metánu a nehorľavých iných plynov, prahová hodnota stanovená v bode i) sa vzhľadom na prietok metánu vypočíta nanovo úmerne k objemovému podielu metánu v zmesi; |
| --- | --- |

ii)

ii)

ak bioplyn pozostáva zo zmesi metánu a nehorľavých iných plynov, prahová hodnota stanovená v bode i) sa vzhľadom na prietok metánu vypočíta nanovo úmerne k objemovému podielu metánu v zmesi;

ak bioplyn pozostáva zo zmesi metánu a nehorľavých iných plynov, prahová hodnota stanovená v bode i) sa vzhľadom na prietok metánu vypočíta nanovo úmerne k objemovému podielu metánu v zmesi;

| iii) | Za štvrtý pododsek sa vkladá tento pododsek: |
| --- | --- |

iii)

iii)

Za štvrtý pododsek sa vkladá tento pododsek:

Za štvrtý pododsek sa vkladá tento pododsek:

| | „Členské štáty môžu uplatniť kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov na zariadenia s nižším celkovým menovitým tepelným príkonom alebo nižším prietokom biometánu.“ |
| --- | --- |

„Členské štáty môžu uplatniť kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov na zariadenia s nižším celkovým menovitým tepelným príkonom alebo nižším prietokom biometánu.“

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Cieľom tohto pozmeňovacieho návrhu je obnoviť časť znenia smernice (EÚ) 2018/2001, ktorá je v súčasnosti platná a bola prijatá len pred tromi rokmi (zatiaľ ju netransponovali všetky členské štáty).

Nestabilné právne predpisy by mali za následok obmedzenie investícií a brzdenie rozvoja trhu.

Pozmeňovací návrh 39

Pozmeňovací návrh 39

Návrh smernice

Článok 1 ods. 18 písm. e) a f)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| e) | V odseku 6 prvom pododseku písm. a) sa bod iv) nahrádza takto:






  „iv) | sa zber a ťažba vykonávali s ohľadom na zachovanie kvality pôdy a biodiverzity s cieľom minimalizovať negatívne vplyvy, spôsobom, pri ktorom sa zabraňuje
  zberu pňov a koreňov,
  degradácii pralesov alebo ich konverzii na lesné plantáže a zberu na citlivých pôdach; minimalizujú sa rozsiahle výruby a zabezpečujú sa miestne primerané prahové hodnoty odberu odumretého dreva a požiadavky na používanie systémov ťažby, pri ktorých sa minimalizujú vplyvy na kvalitu pôdy vrátane zhutňovania pôdy a na biodiverzitu a biotopy;“. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

e)

V odseku 6 prvom pododseku písm. a) sa bod iv) nahrádza takto:

„iv)

sa zber a ťažba vykonávali s ohľadom na zachovanie kvality pôdy a biodiverzity s cieľom minimalizovať negatívne vplyvy, spôsobom, pri ktorom sa zabraňuje
  zberu pňov a koreňov,
  degradácii pralesov alebo ich konverzii na lesné plantáže a zberu na citlivých pôdach; minimalizujú sa rozsiahle výruby a zabezpečujú sa miestne primerané prahové hodnoty odberu odumretého dreva a požiadavky na používanie systémov ťažby, pri ktorých sa minimalizujú vplyvy na kvalitu pôdy vrátane zhutňovania pôdy a na biodiverzitu a biotopy;“.

zberu pňov a koreňov,

| e) | V odseku 6 prvom pododseku písm. a) sa bod iv) nahrádza takto:






  „iv) | sa zber a ťažba vykonávali s ohľadom na zachovanie kvality pôdy a biodiverzity s cieľom minimalizovať negatívne vplyvy, spôsobom, pri ktorom sa zabraňuje degradácii pralesov alebo ich konverzii na lesné plantáže a zberu na citlivých pôdach; minimalizujú sa rozsiahle výruby a zabezpečujú sa miestne primerané prahové hodnoty odberu odumretého dreva a požiadavky na používanie systémov ťažby, pri ktorých sa minimalizujú vplyvy na kvalitu pôdy vrátane zhutňovania pôdy a na biodiverzitu a biotopy;“. |
| --- | --- | --- |

e)

V odseku 6 prvom pododseku písm. a) sa bod iv) nahrádza takto:

„iv)

sa zber a ťažba vykonávali s ohľadom na zachovanie kvality pôdy a biodiverzity s cieľom minimalizovať negatívne vplyvy, spôsobom, pri ktorom sa zabraňuje degradácii pralesov alebo ich konverzii na lesné plantáže a zberu na citlivých pôdach; minimalizujú sa rozsiahle výruby a zabezpečujú sa miestne primerané prahové hodnoty odberu odumretého dreva a požiadavky na používanie systémov ťažby, pri ktorých sa minimalizujú vplyvy na kvalitu pôdy vrátane zhutňovania pôdy a na biodiverzitu a biotopy;“.

| f) | V odseku 6 prvom pododseku písm. b) sa bod iv) nahrádza takto:






  „iv) | sa zber a ťažba vykonávali s ohľadom na zachovanie kvality pôdy a biodiverzity s cieľom minimalizovať negatívne vplyvy, spôsobom, pri ktorom sa zabraňuje
  zberu pňov a koreňov,
  degradácii pralesov alebo ich konverzii na lesné plantáže a zberu na citlivých pôdach; minimalizujú sa rozsiahle výruby a zabezpečujú sa miestne primerané prahové hodnoty odberu odumretého dreva a požiadavky na používanie systémov ťažby, pri ktorých sa minimalizujú vplyvy na kvalitu pôdy vrátane zhutňovania pôdy a na biodiverzitu a biotopy;“. |
| --- | --- | --- |

f)

V odseku 6 prvom pododseku písm. b) sa bod iv) nahrádza takto:

„iv)

sa zber a ťažba vykonávali s ohľadom na zachovanie kvality pôdy a biodiverzity s cieľom minimalizovať negatívne vplyvy, spôsobom, pri ktorom sa zabraňuje
  zberu pňov a koreňov,
  degradácii pralesov alebo ich konverzii na lesné plantáže a zberu na citlivých pôdach; minimalizujú sa rozsiahle výruby a zabezpečujú sa miestne primerané prahové hodnoty odberu odumretého dreva a požiadavky na používanie systémov ťažby, pri ktorých sa minimalizujú vplyvy na kvalitu pôdy vrátane zhutňovania pôdy a na biodiverzitu a biotopy;“.

zberu pňov a koreňov,

| f) | V odseku 6 prvom pododseku písm. b) sa bod iv) nahrádza takto:






  „iv) | sa zber a ťažba vykonávali s ohľadom na zachovanie kvality pôdy a biodiverzity s cieľom minimalizovať negatívne vplyvy, spôsobom, pri ktorom sa zabraňuje degradácii pralesov alebo ich konverzii na lesné plantáže a zberu na citlivých pôdach; minimalizujú sa rozsiahle výruby a zabezpečujú sa miestne primerané prahové hodnoty odberu odumretého dreva a požiadavky na používanie systémov ťažby, pri ktorých sa minimalizujú vplyvy na kvalitu pôdy vrátane zhutňovania pôdy a na biodiverzitu a biotopy;“. |
| --- | --- | --- |

f)

V odseku 6 prvom pododseku písm. b) sa bod iv) nahrádza takto:

„iv)

sa zber a ťažba vykonávali s ohľadom na zachovanie kvality pôdy a biodiverzity s cieľom minimalizovať negatívne vplyvy, spôsobom, pri ktorom sa zabraňuje degradácii pralesov alebo ich konverzii na lesné plantáže a zberu na citlivých pôdach; minimalizujú sa rozsiahle výruby a zabezpečujú sa miestne primerané prahové hodnoty odberu odumretého dreva a požiadavky na používanie systémov ťažby, pri ktorých sa minimalizujú vplyvy na kvalitu pôdy vrátane zhutňovania pôdy a na biodiverzitu a biotopy;“.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Z dlhodobých lesohospodárskych skúšok v teréne v severských krajinách vyplýva, že čiastočný zber pňov a koreňov je možný aj bez poškodenia biodiverzity. V jednotlivých stratégiách obhospodarovania lesov treba v súvislosti s ekologickými dôsledkami zohľadňovať miestne a regionálne podmienky.

Pozmeňovací návrh 40

Pozmeňovací návrh 40

Návrh smernice

Článok 1 ods. 18 písm. g)

Smernica (EÚ) 2018/2001

Článok 29 ods. 10

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| g) | V odseku 10 prvom pododseku sa písmeno d) nahrádza takto:










  „d) | aspoň 70 % v prípade výroby elektriny, tepla a chladu z palív z biomasy používaných v zariadeniach do 31. decembra 2025, a aspoň 80 % od 1. januára 2026.“ |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

g)

g)

V odseku 10 prvom pododseku sa písmeno d) nahrádza takto:

V odseku 10 prvom pododseku sa písmeno d) nahrádza takto:

„d)

„d)

aspoň 70 % v prípade výroby elektriny, tepla a chladu z palív z biomasy používaných v zariadeniach do 31. decembra 2025, a aspoň 80 % od 1. januára 2026.“

aspoň 70 % v prípade výroby elektriny, tepla a chladu z palív z biomasy používaných v zariadeniach do 31. decembra 2025, a aspoň 80 % od 1. januára 2026.“

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Pravidlá smernice RED II sa uplatňujú na zariadenia, ktoré začnú svoju prevádzku do 31. decembra 2025.

Zavedenie nových, prísnejších kritérií pre existujúce zariadenia (s retroaktívnym účinkom) by ohrozilo stabilitu právneho rámca a investícií. To by malo obzvlášť negatívny vplyv na vidiecke oblasti.

Pozmeňovací návrh 41

Pozmeňovací návrh 41

Návrh smernice

Článok 1 ods. 19

Smernica (EÚ) 2018/2001

Článok 29a ods. 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| Energiu z fosílnych palív vyrobených z odpadu
  možno započítať do cieľovej hodnoty zníženia emisií skleníkových plynov uvedenej v
   článku 25 ods. 1
  prvom pododseku písm. a)
  len vtedy, ak úspory emisií skleníkových plynov vyplývajúce z používania predmetných palív predstavujú aspoň 70 %. | Energiu z fosílnych palív vyrobených z odpadu
  a nízkouhlíkového vodíka možno započítať do cieľových hodnôt uvedených v článku 15a ods. 1, článku 22a ods. 1, článku 23 ods. 1, článku 24 ods. 4 a
   článku 25 ods. 1 len vtedy, ak úspory emisií skleníkových plynov vyplývajúce z používania predmetných palív predstavujú aspoň 70 %. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Energiu z fosílnych palív vyrobených z odpadu
  možno započítať do cieľovej hodnoty zníženia emisií skleníkových plynov uvedenej v
   článku 25 ods. 1
  prvom pododseku písm. a)
  len vtedy, ak úspory emisií skleníkových plynov vyplývajúce z používania predmetných palív predstavujú aspoň 70 %.

možno započítať do cieľovej hodnoty zníženia emisií skleníkových plynov uvedenej v

prvom pododseku písm. a)

Energiu z fosílnych palív vyrobených z odpadu
  a nízkouhlíkového vodíka možno započítať do cieľových hodnôt uvedených v článku 15a ods. 1, článku 22a ods. 1, článku 23 ods. 1, článku 24 ods. 4 a
   článku 25 ods. 1 len vtedy, ak úspory emisií skleníkových plynov vyplývajúce z používania predmetných palív predstavujú aspoň 70 %.

a nízkouhlíkového vodíka možno započítať do cieľových hodnôt uvedených v článku 15a ods. 1, článku 22a ods. 1, článku 23 ods. 1, článku 24 ods. 4 a

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Európska komisia prikladá veľký význam úlohe zachytávania a využívania oxidu uhličitého (CCU) v dekarbonizácii priemyslu, a preto by mala vytvoriť aj trh pre výsledné palivo.

Pozmeňovací návrh 42

Pozmeňovací návrh 42

Návrh smernice

Článok 1 ods. 22

Smernica (EÚ) 2018/2001

Článok 31 – odseky 2, 3 a 4

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| 1.   Komisia zabezpečí zriadenie databázy Únie, ktorá umožní sledovanie kvapalných a plynných palív z obnoviteľných zdrojov a fosílnych palív vyrobených z odpadu. | 1.   Komisia zabezpečí zriadenie databázy Únie, ktorá umožní sledovanie kvapalných a plynných palív z obnoviteľných zdrojov a fosílnych palív vyrobených z odpadu. |
| 2.   Členské štáty od hospodárskych subjektov vyžadujú, aby do uvedenej databázy včas zadávali presné informácie o vykonaných transakciách a vlastnostiach udržateľnosti palív, ktoré sú predmetom transakcií, vrátane emisií skleníkových plynov počas ich životného cyklu, od ich miesta výroby až moment, keď sa v Únii spotrebujú. Takisto treba do databázy uložiť informácie, či sa na výrobu paliva v konkrétnej dodávke poskytla podpora, a ak áno, o aký druh systému podpory išlo. | 2.   Členské štáty od hospodárskych subjektov vyžadujú, aby do uvedenej databázy včas zadávali presné informácie o vykonaných transakciách a vlastnostiach udržateľnosti palív, ktoré sú predmetom transakcií, vrátane
  surovín, z ktorých sú vyrobené, a ich pôvodu,
  emisií skleníkových plynov počas ich životného cyklu, od ich miesta výroby až moment, keď sa v Únii spotrebujú. Takisto treba do databázy uložiť informácie, či sa na výrobu paliva v konkrétnej dodávke poskytla podpora, a ak áno, o aký druh systému podpory išlo. |
| Komisia je v prípadoch, keď to je vhodné na zlepšenie vysledovateľnosti údajov za celý dodávateľský reťazec, splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 35 na ďalšie rozšírenie rozsahu informácií, ktoré treba zadať do databázy Únie, aby sa zahrnuli relevantné údaje od miesta výroby alebo získania suroviny použitej na výrobu paliva. | Komisia je
  iba vo veľmi výnimočných
  prípadoch, keď to je vhodné na zlepšenie vysledovateľnosti údajov za celý dodávateľský reťazec, splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 35 na ďalšie rozšírenie rozsahu informácií, ktoré treba zadať do databázy Únie, aby sa zahrnuli relevantné údaje od miesta výroby alebo získania suroviny použitej na výrobu paliva. |
| Členské štáty od dodávateľov paliva požadujú, aby do databázy Únie zadávali informácie potrebné na overenie dodržiavania požiadaviek stanovených v článku 25 ods. 1 prvom pododseku. | Členské štáty od dodávateľov paliva požadujú, aby do databázy Únie zadávali informácie potrebné na overenie dodržiavania požiadaviek stanovených v článku 25 ods. 1 prvom pododseku. |
| 3.   Členské štáty majú prístup k databáze Únie na účely monitorovania a overovania údajov. | 3.   Členské štáty
  a regionálne samosprávy
  majú prístup k databáze Únie na účely monitorovania a overovania údajov. |
| 4.   Ak sa na výrobu zásielky obnoviteľných plynov vydali potvrdenia o pôvode, členské štáty zabezpečia zrušenie daných potvrdení o pôvode pred tým, než bude možné zásielku obnoviteľných plynov zaregistrovať do databázy. | 4.   Ak sa na výrobu zásielky obnoviteľných plynov vydali potvrdenia o pôvode, členské štáty zabezpečia zrušenie daných potvrdení o pôvode pred tým, než bude možné zásielku obnoviteľných plynov zaregistrovať do databázy. |
| 5.   Členské štáty zabezpečia overovanie presnosti a úplnosti informácií, ktoré do databázy zadávajú hospodárske subjekty, napríklad pomocou dobrovoľnej alebo vnútroštátnej schémy. | 5.   Členské štáty zabezpečia overovanie presnosti a úplnosti informácií, ktoré do databázy zadávajú hospodárske subjekty, napríklad pomocou dobrovoľnej alebo vnútroštátnej schémy. |
| Na účely overovania údajov môžu dobrovoľné alebo vnútroštátne schémy, ktoré Komisia uznáva podľa článku 30 ods. 4, 5 a 6, využívať informačné systémy tretej strany ako sprostredkovateľa na zber údajov za predpokladu, že takéto používanie daných informačných systémov sa oznámilo Komisii. | Na účely overovania údajov môžu dobrovoľné alebo vnútroštátne schémy, ktoré Komisia uznáva podľa článku 30 ods. 4, 5 a 6, využívať informačné systémy tretej strany ako sprostredkovateľa na zber údajov za predpokladu, že takéto používanie daných informačných systémov sa oznámilo Komisii. |
| | 6.
     
  V databáze Únie sa budú zhromažďovať a zobrazovať údaje na regionálnej úrovni. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

1.   Komisia zabezpečí zriadenie databázy Únie, ktorá umožní sledovanie kvapalných a plynných palív z obnoviteľných zdrojov a fosílnych palív vyrobených z odpadu.

1.   Komisia zabezpečí zriadenie databázy Únie, ktorá umožní sledovanie kvapalných a plynných palív z obnoviteľných zdrojov a fosílnych palív vyrobených z odpadu.

2.   Členské štáty od hospodárskych subjektov vyžadujú, aby do uvedenej databázy včas zadávali presné informácie o vykonaných transakciách a vlastnostiach udržateľnosti palív, ktoré sú predmetom transakcií, vrátane emisií skleníkových plynov počas ich životného cyklu, od ich miesta výroby až moment, keď sa v Únii spotrebujú. Takisto treba do databázy uložiť informácie, či sa na výrobu paliva v konkrétnej dodávke poskytla podpora, a ak áno, o aký druh systému podpory išlo.

2.   Členské štáty od hospodárskych subjektov vyžadujú, aby do uvedenej databázy včas zadávali presné informácie o vykonaných transakciách a vlastnostiach udržateľnosti palív, ktoré sú predmetom transakcií, vrátane
  surovín, z ktorých sú vyrobené, a ich pôvodu,
  emisií skleníkových plynov počas ich životného cyklu, od ich miesta výroby až moment, keď sa v Únii spotrebujú. Takisto treba do databázy uložiť informácie, či sa na výrobu paliva v konkrétnej dodávke poskytla podpora, a ak áno, o aký druh systému podpory išlo.

Komisia je v prípadoch, keď to je vhodné na zlepšenie vysledovateľnosti údajov za celý dodávateľský reťazec, splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 35 na ďalšie rozšírenie rozsahu informácií, ktoré treba zadať do databázy Únie, aby sa zahrnuli relevantné údaje od miesta výroby alebo získania suroviny použitej na výrobu paliva.

Komisia je
  iba vo veľmi výnimočných
  prípadoch, keď to je vhodné na zlepšenie vysledovateľnosti údajov za celý dodávateľský reťazec, splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 35 na ďalšie rozšírenie rozsahu informácií, ktoré treba zadať do databázy Únie, aby sa zahrnuli relevantné údaje od miesta výroby alebo získania suroviny použitej na výrobu paliva.

iba vo veľmi výnimočných

Členské štáty od dodávateľov paliva požadujú, aby do databázy Únie zadávali informácie potrebné na overenie dodržiavania požiadaviek stanovených v článku 25 ods. 1 prvom pododseku.

Členské štáty od dodávateľov paliva požadujú, aby do databázy Únie zadávali informácie potrebné na overenie dodržiavania požiadaviek stanovených v článku 25 ods. 1 prvom pododseku.

3.   Členské štáty majú prístup k databáze Únie na účely monitorovania a overovania údajov.

3.   Členské štáty
  a regionálne samosprávy
  majú prístup k databáze Únie na účely monitorovania a overovania údajov.

4.   Ak sa na výrobu zásielky obnoviteľných plynov vydali potvrdenia o pôvode, členské štáty zabezpečia zrušenie daných potvrdení o pôvode pred tým, než bude možné zásielku obnoviteľných plynov zaregistrovať do databázy.

4.   Ak sa na výrobu zásielky obnoviteľných plynov vydali potvrdenia o pôvode, členské štáty zabezpečia zrušenie daných potvrdení o pôvode pred tým, než bude možné zásielku obnoviteľných plynov zaregistrovať do databázy.

5.   Členské štáty zabezpečia overovanie presnosti a úplnosti informácií, ktoré do databázy zadávajú hospodárske subjekty, napríklad pomocou dobrovoľnej alebo vnútroštátnej schémy.

5.   Členské štáty zabezpečia overovanie presnosti a úplnosti informácií, ktoré do databázy zadávajú hospodárske subjekty, napríklad pomocou dobrovoľnej alebo vnútroštátnej schémy.

Na účely overovania údajov môžu dobrovoľné alebo vnútroštátne schémy, ktoré Komisia uznáva podľa článku 30 ods. 4, 5 a 6, využívať informačné systémy tretej strany ako sprostredkovateľa na zber údajov za predpokladu, že takéto používanie daných informačných systémov sa oznámilo Komisii.

Na účely overovania údajov môžu dobrovoľné alebo vnútroštátne schémy, ktoré Komisia uznáva podľa článku 30 ods. 4, 5 a 6, využívať informačné systémy tretej strany ako sprostredkovateľa na zber údajov za predpokladu, že takéto používanie daných informačných systémov sa oznámilo Komisii.

6.
     
  V databáze Únie sa budú zhromažďovať a zobrazovať údaje na regionálnej úrovni.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Podrobnosť údajov môže zlepšiť vysledovateľnosť a pochopenie toku kvapalných a plynných palív z obnoviteľných zdrojov a fosílnych palív vyrobených z odpadu. Delegované akty sa môžu používať len vo výnimočných prípadoch a pri riadnom zohľadnení zásady subsidiarity.

Pozmeňovací návrh 43

Pozmeňovací návrh 43

Návrh smernice

Článok 3 ods. 2 písm. b)

Zmeny smernice 98/70/ES

Článok 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| b) | Body 8 a 9 sa nahrádzajú takto:






  „8. | ‚dodávateľ‘ je ‚dodávateľ paliva‘ v zmysle článku 2 prvého odseku bodu 38 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

b)

Body 8 a 9 sa nahrádzajú takto:

„8.

‚dodávateľ‘ je ‚dodávateľ paliva‘ v zmysle článku 2 prvého odseku bodu 38 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001;

| „9. | ‚biopalivá‘ sú biopalivá v zmysle článku 2 prvého odseku bodu 33 smernice (EU) 2018/2001;“. |
| --- | --- |

„9.

‚biopalivá‘ sú biopalivá v zmysle článku 2 prvého odseku bodu 33 smernice (EU) 2018/2001;“.

| b) | Body 8 a 9 sa nahrádzajú takto:






  „8. | ‚dodávateľ‘ je ‚dodávateľ paliva‘ v zmysle článku 2 prvého odseku bodu 38 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- | --- |

b)

Body 8 a 9 sa nahrádzajú takto:

„8.

‚dodávateľ‘ je ‚dodávateľ paliva‘ v zmysle článku 2 prvého odseku bodu 38 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001;

| ‚9. | »biopalivá« sú biopalivá v zmysle článku 2 prvého odseku bodu 33 smernice (EU) 2018/2001;‘. |
| --- | --- |

‚9.

»biopalivá« sú biopalivá v zmysle článku 2 prvého odseku bodu 33 smernice (EU) 2018/2001;‘.

| „10. | Nízkouhlíkový vodík je vodík založený na fosílnych palivách so zachytávaním a ukladaním uhlíka alebo vodík založený na elektrickej energii, pričom tento vodík dosahuje počas životného cyklu úspory emisií skleníkových plynov najmenej 73,4  %, čo vedie k emisiám skleníkových plynov počas životného cyklu nižším ako 3 tCO2eq/tH2 v porovnaní s porovnateľným fosílnym palivom 94 g CO2e/MJ (2,256 tCO2eq/tH2). Obsah uhlíka vo vodíku vyrábanom pomocou elektriny sa určuje na základe marginálnej výrobnej jednotky v ponukovej oblasti, v ktorej sa nachádza elektrolyzér, počas období zúčtovania odchýlok, v ktorých elektrolyzér spotrebúva elektrickú energiu zo siete.“ |
| --- | --- |

„10.

„10.

Nízkouhlíkový vodík je vodík založený na fosílnych palivách so zachytávaním a ukladaním uhlíka alebo vodík založený na elektrickej energii, pričom tento vodík dosahuje počas životného cyklu úspory emisií skleníkových plynov najmenej 73,4  %, čo vedie k emisiám skleníkových plynov počas životného cyklu nižším ako 3 tCO2

2

2

2

II.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (VR),

| 1. | zdôrazňuje, že potreba rýchlej energetickej transformácie a bezpečnosti dodávok energie neboli ešte nikdy predtým také silné a presvedčivé ako po invázii Ruska na Ukrajinu; |
| --- | --- |

1.

zdôrazňuje, že potreba rýchlej energetickej transformácie a bezpečnosti dodávok energie neboli ešte nikdy predtým také silné a presvedčivé ako po invázii Ruska na Ukrajinu;

| 2. | víta navrhovanú revíziu smernice o energii z obnoviteľných zdrojov, ktorá vychádza zo všeobecnej ambície EÚ stať sa do roku 2050 klimaticky neutrálnym kontinentom; |
| --- | --- |

2.

víta navrhovanú revíziu smernice o energii z obnoviteľných zdrojov, ktorá vychádza zo všeobecnej ambície EÚ stať sa do roku 2050 klimaticky neutrálnym kontinentom;

| 3. | podporuje zvýšenie cieľa v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 a skutočnosť, že k nemu podľa očakávaní prispejú všetky odvetvia. Zdôrazňuje tiež, že pre dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti klímy, ako aj pre zlepšenie cenovej dostupnosti a bezpečnosti dodávok energetického systému EÚ má zásadný význam masívne a rýchle rozširovanie obnoviteľných zdrojov energie v spojení s vyššou energetickou sebestačnosťou a efektívnosťou; |
| --- | --- |

3.

podporuje zvýšenie cieľa v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 a skutočnosť, že k nemu podľa očakávaní prispejú všetky odvetvia. Zdôrazňuje tiež, že pre dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti klímy, ako aj pre zlepšenie cenovej dostupnosti a bezpečnosti dodávok energetického systému EÚ má zásadný význam masívne a rýchle rozširovanie obnoviteľných zdrojov energie v spojení s vyššou energetickou sebestačnosťou a efektívnosťou;

| 4. | sa napriek tomu zasadzuje za taký flexibilný a vyvážený prístup k cieľu v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktorý pri súčasnom zachovaní konkurencieschopnosti EÚ a zaručení udržateľnej a spravodlivej transformácie zabezpečí stimuláciu neustáleho technologického vývoja a poskytne istotu investorom; |
| --- | --- |

4.

sa napriek tomu zasadzuje za taký flexibilný a vyvážený prístup k cieľu v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktorý pri súčasnom zachovaní konkurencieschopnosti EÚ a zaručení udržateľnej a spravodlivej transformácie zabezpečí stimuláciu neustáleho technologického vývoja a poskytne istotu investorom;

| 5. | zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité zabezpečiť súdržnosť medzi právnymi predpismi v rámci balíka Fit for 55 a zachovať zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti a technologickej neutrality s cieľom dosiahnuť do roku 2050 nulovú bilanciu emisií čo najudržateľnejším a nákladovo čo najefektívnejším spôsobom; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité zabezpečiť súdržnosť medzi právnymi predpismi v rámci balíka Fit for 55

| 6. | dôrazne žiada, aby členské štáty transponovali smernicu o energii z obnoviteľných zdrojov v súlade so zámerom dokumentu; |
| --- | --- |

6.

dôrazne žiada, aby členské štáty transponovali smernicu o energii z obnoviteľných zdrojov v súlade so zámerom dokumentu;

Subsidiarita a posúdenie vplyvu

Subsidiarita a posúdenie vplyvu

| 7. | víta skutočnosť, že k legislatívnym návrhom je pripojená tabuľka subsidiarity, ktorú navrhol VR, ale zároveň sa stotožňuje so znepokojením výboru pre kontrolu regulácie, ktoré tento výbor vyjadril pred uverejnením návrhu, najmä v súvislosti s potrebou systematického dodržiavania zásady subsidiarity a zásady proporcionality, potrebou lepšieho súčasného vplyvu opakovaných opatrení v členských štátoch a regiónoch vrátane kritérií udržateľnosti biologických zdrojov energie; |
| --- | --- |

7.

víta skutočnosť, že k legislatívnym návrhom je pripojená tabuľka subsidiarity, ktorú navrhol VR, ale zároveň sa stotožňuje so znepokojením výboru pre kontrolu regulácie, ktoré tento výbor vyjadril pred uverejnením návrhu, najmä v súvislosti s potrebou systematického dodržiavania zásady subsidiarity a zásady proporcionality, potrebou lepšieho súčasného vplyvu opakovaných opatrení v členských štátoch a regiónoch vrátane kritérií udržateľnosti biologických zdrojov energie;

| 8. | poukazuje na to, že miestne a regionálne samosprávy v Európskej únii nedisponujú rovnakými kompetenciami a že rozhodnutia by sa mali prijímať na tej úrovni riadenia, ktorá zabezpečí nákladovo najefektívnejšie riešenie. Zaväzuje sa monitorovať uplatňovanie zásad subsidiarity a proporcionality, ako aj územný vplyv navrhovaných právnych predpisov v snahe zabezpečiť úspešnú realizáciu klimatických cieľov čo najudržateľnejším a nákladovo čo najefektívnejším spôsobom; |
| --- | --- |

8.

poukazuje na to, že miestne a regionálne samosprávy v Európskej únii nedisponujú rovnakými kompetenciami a že rozhodnutia by sa mali prijímať na tej úrovni riadenia, ktorá zabezpečí nákladovo najefektívnejšie riešenie. Zaväzuje sa monitorovať uplatňovanie zásad subsidiarity a proporcionality, ako aj územný vplyv navrhovaných právnych predpisov v snahe zabezpečiť úspešnú realizáciu klimatických cieľov čo najudržateľnejším a nákladovo čo najefektívnejším spôsobom;

| 9. | opätovne zdôrazňuje, že je dôležité, aby Únia prihliadala na existujúce regionálne rozdiely a osobitosti každého regiónu a podporovala nákladovo efektívne riešenia efektívne využívajúce zdroje a zároveň zaistila udržanie únosnosti nákladov na energiu pre občanov a spoločnosti; |
| --- | --- |

9.

opätovne zdôrazňuje, že je dôležité, aby Únia prihliadala na existujúce regionálne rozdiely a osobitosti každého regiónu a podporovala nákladovo efektívne riešenia efektívne využívajúce zdroje a zároveň zaistila udržanie únosnosti nákladov na energiu pre občanov a spoločnosti;

| 10. | zdôrazňuje, že výroba energie z obnoviteľných zdrojov sa často uskutočňuje na miestnej a regionálnej úrovni a závisí od regionálnych malých a stredných podnikov. Vyzýva členské štáty, aby do stanovovania a vykonávania vnútroštátnych opatrení v oblasti klímy v plnej miere zapájali miestne a regionálne samosprávy, napr. prostredníctvom regionálne a miestne stanovených príspevkov ako doplnku vnútroštátne stanovených príspevkov, ktoré sa určili na základe Parížskej dohody; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že výroba energie z obnoviteľných zdrojov sa často uskutočňuje na miestnej a regionálnej úrovni a závisí od regionálnych malých a stredných podnikov. Vyzýva členské štáty, aby do stanovovania a vykonávania vnútroštátnych opatrení v oblasti klímy v plnej miere zapájali miestne a regionálne samosprávy, napr. prostredníctvom regionálne a miestne stanovených príspevkov ako doplnku vnútroštátne stanovených príspevkov, ktoré sa určili na základe Parížskej dohody;

Komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov

Komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov

| 11. | vyjadruje poľutovanie nad rozhodnutím nezmeniť článok o komunitách vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov vzhľadom na skúsenosti získané zo súčasnej transpozície a nad skutočnosťou, že návrh neobsahuje nové ustanovenia zamerané na uľahčenie udeľovania povolení, zmiernenie administratívnych požiadaviek a iných faktorov znemožňujúcich prístup k sieti a na posilnenie zavádzania technológií, ako sú solárne termálne a fotovoltické technológie, vodné, veterné a geotermálne technológie; |
| --- | --- |

11.

vyjadruje poľutovanie nad rozhodnutím nezmeniť článok o komunitách vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov vzhľadom na skúsenosti získané zo súčasnej transpozície a nad skutočnosťou, že návrh neobsahuje nové ustanovenia zamerané na uľahčenie udeľovania povolení, zmiernenie administratívnych požiadaviek a iných faktorov znemožňujúcich prístup k sieti a na posilnenie zavádzania technológií, ako sú solárne termálne a fotovoltické technológie, vodné, veterné a geotermálne technológie;

| 12. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa plne zohľadnil a využíval prínos výrobcov-spotrebiteľov, komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a nových technológií, ako je uskladňovanie energie, reakcia na strane dopytu, mikrosiete (prípadne cezhraničné), elektrická mobilita; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa plne zohľadnil a využíval prínos výrobcov-spotrebiteľov, komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a nových technológií, ako je uskladňovanie energie, reakcia na strane dopytu, mikrosiete (prípadne cezhraničné), elektrická mobilita;

| 13. | vyzdvihuje význam elektrizačnej sústavy vysokého a nízkeho napätia, čo si vyžaduje vybudovanie požadovanej infraštruktúry, aby mnoho nových a decentralizovaných výrobcov mohlo dodávať elektrinu do systému. Zdôrazňuje, že je tiež potrebné napojiť nových maloobjemových výrobcov na sieť nízkeho a vysokého napätia. Vyzýva Komisiu, aby preložila rámec na zoskupenie niekoľkých malých projektov s cieľom umožniť im splniť kritériá podľa platných právnych predpisov. Pre miestne a regionálne samosprávy má v tejto súvislosti veľký význam flexibilita, aby mohli zostaviť určité súhrnné projekty a potenciálne získať finančné prostriedky na toto úsilie; |
| --- | --- |

13.

vyzdvihuje význam elektrizačnej sústavy vysokého a nízkeho napätia, čo si vyžaduje vybudovanie požadovanej infraštruktúry, aby mnoho nových a decentralizovaných výrobcov mohlo dodávať elektrinu do systému. Zdôrazňuje, že je tiež potrebné napojiť nových maloobjemových výrobcov na sieť nízkeho a vysokého napätia. Vyzýva Komisiu, aby preložila rámec na zoskupenie niekoľkých malých projektov s cieľom umožniť im splniť kritériá podľa platných právnych predpisov. Pre miestne a regionálne samosprávy má v tejto súvislosti veľký význam flexibilita, aby mohli zostaviť určité súhrnné projekty a potenciálne získať finančné prostriedky na toto úsilie;

| 14. | poukazuje na to, že systémy na uskladňovanie elektriny používané na úrovni komunitného systému sa v porovnaní s domácimi systémami na uskladňovanie elektriny ukazujú ako bezpečnejšie a vyžadujú si nižšie investície; |
| --- | --- |

14.

poukazuje na to, že systémy na uskladňovanie elektriny používané na úrovni komunitného systému sa v porovnaní s domácimi systémami na uskladňovanie elektriny ukazujú ako bezpečnejšie a vyžadujú si nižšie investície;

Cezhraničná spolupráca

Cezhraničná spolupráca

| 15. | víta návrh na zintenzívnenie spolupráce medzi členskými štátmi a posilnenie regionálnej a miestnej spolupráce v oblasti obnoviteľných zdrojov energie v snahe zlepšiť synergie na trhu s energiou a podčiarkuje vedúcu úlohu regiónov pri zvyšovaní výroby veternej energie na mori a energie z oceánov; |
| --- | --- |

15.

víta návrh na zintenzívnenie spolupráce medzi členskými štátmi a posilnenie regionálnej a miestnej spolupráce v oblasti obnoviteľných zdrojov energie v snahe zlepšiť synergie na trhu s energiou a podčiarkuje vedúcu úlohu regiónov pri zvyšovaní výroby veternej energie na mori a energie z oceánov;

| 16. | opätovne potvrdzuje, že je dôležité propagovať a podporovať projekty cezhraničnej spolupráce (ako sú projekty spoločného záujmu) medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami s cieľom zaistiť nákladovo efektívny, integrovaný, dekarbonizovaný a decentralizovaný energetický systém. V tejto súvislosti poukazuje aj na význam prepojenia z hľadiska stabilizácie siete, a to vzhľadom na premenlivosť výroby energie z obnoviteľných zdrojov a na environmentálne tlaky vyplývajúce zo zmeny klímy, ktoré majú dosah na funkčnosť elektrickej infraštruktúry; |
| --- | --- |

16.

opätovne potvrdzuje, že je dôležité propagovať a podporovať projekty cezhraničnej spolupráce (ako sú projekty spoločného záujmu) medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami s cieľom zaistiť nákladovo efektívny, integrovaný, dekarbonizovaný a decentralizovaný energetický systém. V tejto súvislosti poukazuje aj na význam prepojenia z hľadiska stabilizácie siete, a to vzhľadom na premenlivosť výroby energie z obnoviteľných zdrojov a na environmentálne tlaky vyplývajúce zo zmeny klímy, ktoré majú dosah na funkčnosť elektrickej infraštruktúry;

| 17. | zdôrazňuje, že miestnym a regionálnym samosprávam sa musí poskytnúť finančná a technická pomoc, aby dokázali vo väčšej miere prilákať a mobilizovať investície; |
| --- | --- |

17.

zdôrazňuje, že miestnym a regionálnym samosprávam sa musí poskytnúť finančná a technická pomoc, aby dokázali vo väčšej miere prilákať a mobilizovať investície;

Bioenergia

Bioenergia

| 18. | sa domnieva, že udržateľná výroba biomasy je nevyhnutná na zabezpečenie ochrany životného prostredia a biodiverzity. Upozorňuje však, že zavedenie nových a prísnejších kritérií pre všetky existujúce malé vykurovacie a energetické zariadenia založené na biomase by oslabilo stabilitu právneho rámca a mohlo mať obrovské sociálne dôsledky na zraniteľných spotrebiteľov, najmä vo vidieckych oblastiach, ako aj na podniky, ktorých existujúce a plánované investície nemožno prehliadať; |
| --- | --- |

18.

sa domnieva, že udržateľná výroba biomasy je nevyhnutná na zabezpečenie ochrany životného prostredia a biodiverzity. Upozorňuje však, že zavedenie nových a prísnejších kritérií pre všetky existujúce malé vykurovacie a energetické zariadenia založené na biomase by oslabilo stabilitu právneho rámca a mohlo mať obrovské sociálne dôsledky na zraniteľných spotrebiteľov, najmä vo vidieckych oblastiach, ako aj na podniky, ktorých existujúce a plánované investície nemožno prehliadať;

| 19. | poukazuje na to, že zmena požiadavky podávať správy o zariadeniach s výkonom 20 MW na podávanie správ o zariadeniach už s výkonom 5 MW by značne zvýšila administratívnu záťaž pre mnohé stredne veľké energetické závody a žiada, aby sa zachovali kritériá udržateľnosti podľa smernice o energii z obnoviteľných zdrojov spolu s právnymi predpismi členských štátov, aby sa zohľadnili rôzne národné a regionálne podmienky. Nové požiadavky by sa mali zaviesť len vtedy, ak z posúdení vyplynie, že súčasné požiadavky spôsobujú environmentálne riziká, ktoré si vyžadujú prísnejší prístup; |
| --- | --- |

19.

poukazuje na to, že zmena požiadavky podávať správy o zariadeniach s výkonom 20 MW na podávanie správ o zariadeniach už s výkonom 5 MW by značne zvýšila administratívnu záťaž pre mnohé stredne veľké energetické závody a žiada, aby sa zachovali kritériá udržateľnosti podľa smernice o energii z obnoviteľných zdrojov spolu s právnymi predpismi členských štátov, aby sa zohľadnili rôzne národné a regionálne podmienky. Nové požiadavky by sa mali zaviesť len vtedy, ak z posúdení vyplynie, že súčasné požiadavky spôsobujú environmentálne riziká, ktoré si vyžadujú prísnejší prístup;

| 20. | vyzýva na využitie potenciálu výroby biometánu v Európe ako spôsobu, ktorým sa urýchlene diverzifikuje a zníži závislosť EÚ od ruského plynu a zároveň sa zvýšia ambície týkajúce sa cieľov v oblasti klímy. Podporuje cieľ dosiahnuť do roku 2030 výrobu 35 mld. m3 biometánu v EÚ, ako sa navrhuje v pláne REPowerEU; |
| --- | --- |

20.

vyzýva na využitie potenciálu výroby biometánu v Európe ako spôsobu, ktorým sa urýchlene diverzifikuje a zníži závislosť EÚ od ruského plynu a zároveň sa zvýšia ambície týkajúce sa cieľov v oblasti klímy. Podporuje cieľ dosiahnuť do roku 2030 výrobu 35 mld. m3

Obehové hospodárstvo a efektívne využívanie zdrojov

Obehové hospodárstvo a efektívne využívanie zdrojov

| 21. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že absentuje odkaz na zelené a obehové verejné obstarávanie, pomocou ktorého by orgány verejnej správy podporovali energiu z obnoviteľných zdrojov v oblasti energetických tovarov a služieb; |
| --- | --- |

21.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že absentuje odkaz na zelené a obehové verejné obstarávanie, pomocou ktorého by orgány verejnej správy podporovali energiu z obnoviteľných zdrojov v oblasti energetických tovarov a služieb;

| 22. | zdôrazňuje, že v záujme dosiahnutia väčšej efektívnosti využívania zdrojov udržateľným spôsobom a šetrne k životnému prostrediu môžu byť palivá z obnoviteľných zdrojov a fosílne palivá vyrobené z odpadu z krátkodobého hľadiska prechodným palivom, ak sa uplatnia kritériá udržateľnosti a šetrnosti k životnému prostrediu, a môžu prispieť k dekarbonizácii hospodárstva vrátane odvetvia dopravy; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje, že v záujme dosiahnutia väčšej efektívnosti využívania zdrojov udržateľným spôsobom a šetrne k životnému prostrediu môžu byť palivá z obnoviteľných zdrojov a fosílne palivá vyrobené z odpadu z krátkodobého hľadiska prechodným palivom, ak sa uplatnia kritériá udržateľnosti a šetrnosti k životnému prostrediu, a môžu prispieť k dekarbonizácii hospodárstva vrátane odvetvia dopravy;

| 23. | zasadzuje sa za koordinovaný postup medzi výrobcami vozidiel s pohonom na alternatívne palivo, výrobcami alternatívnych palív a poskytovateľmi infraštruktúry na dopĺňanie paliva s cieľom zabezpečiť dekarbonizáciu odvetvia dopravy; |
| --- | --- |

23.

zasadzuje sa za koordinovaný postup medzi výrobcami vozidiel s pohonom na alternatívne palivo, výrobcami alternatívnych palív a poskytovateľmi infraštruktúry na dopĺňanie paliva s cieľom zabezpečiť dekarbonizáciu odvetvia dopravy;

Vykurovanie a chladenie

Vykurovanie a chladenie

| 24. | vyzýva na dodržiavanie zásady subsidiarity, pokiaľ ide o vykurovanie a chladenie; |
| --- | --- |

24.

vyzýva na dodržiavanie zásady subsidiarity, pokiaľ ide o vykurovanie a chladenie;

| 25. | podporuje cieľ zvýšiť podiel energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla vo vykurovaní a chladení, ako aj v oblasti diaľkového vykurovania a chladenia. Domnieva sa však, že namiesto stanovovania samostatných cieľov je potrebné preformulovať ciele tak, aby sa odpadové teplo a energia z obnoviteľných zdrojov kombinovali za rovnakých podmienok. Ak je možné zhodnocovať odpadové teplo z priemyslu, dátových centier a pod., mala by sa táto činnosť uprednostňovať, a nie znevýhodňovať, len aby sa dosiahol stanovený podiel energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

25.

podporuje cieľ zvýšiť podiel energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla vo vykurovaní a chladení, ako aj v oblasti diaľkového vykurovania a chladenia. Domnieva sa však, že namiesto stanovovania samostatných cieľov je potrebné preformulovať ciele tak, aby sa odpadové teplo a energia z obnoviteľných zdrojov kombinovali za rovnakých podmienok. Ak je možné zhodnocovať odpadové teplo z priemyslu, dátových centier a pod., mala by sa táto činnosť uprednostňovať, a nie znevýhodňovať, len aby sa dosiahol stanovený podiel energie z obnoviteľných zdrojov.

| 26. | poukazuje na to, že zvyšovanie úrovne zručností prostredníctvom programov odbornej prípravy pre inštalatérov a dizajnérov v oblasti technológií vykurovania a chladenia a uskladňovania energie z obnoviteľných zdrojov by mali zabezpečiť príslušné orgány členských štátov. Cielené opatrenia v rámci plánu REPowerEU by sa mali prijímať v úzkej spolupráci s národnými orgánmi a miestnymi a regionálnymi samosprávami a v súlade so zásadou subsidiarity; |
| --- | --- |

26.

poukazuje na to, že zvyšovanie úrovne zručností prostredníctvom programov odbornej prípravy pre inštalatérov a dizajnérov v oblasti technológií vykurovania a chladenia a uskladňovania energie z obnoviteľných zdrojov by mali zabezpečiť príslušné orgány členských štátov. Cielené opatrenia v rámci plánu REPowerEU by sa mali prijímať v úzkej spolupráci s národnými orgánmi a miestnymi a regionálnymi samosprávami a v súlade so zásadou subsidiarity;

Energetická chudoba

Energetická chudoba

| 27. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa dostatočne nepodporuje využívanie energie z obnoviteľných zdrojov ako prostriedok boja proti energetickej chudobe medzi zraniteľnými domácnosťami, mikropodnikmi, malými podnikmi a používateľmi prostriedkov mobility; |
| --- | --- |

27.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa dostatočne nepodporuje využívanie energie z obnoviteľných zdrojov ako prostriedok boja proti energetickej chudobe medzi zraniteľnými domácnosťami, mikropodnikmi, malými podnikmi a používateľmi prostriedkov mobility;

| 28. | konštatuje, že stratégia EÚ na diverzifikáciu dodávok energie z fosílnych zdrojov sa zdá byť nedostatočná. Vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v súlade so zámerom plánu REPowerEU zvýšili svoje investície do obnoviteľných zdrojov energie a zdôrazňuje význam miestnej výroby energie z obnoviteľných zdrojov ako prostriedku na zníženie závislosti od tretích krajín pri dovoze fosílnych palív a s nimi spojených vysokých a nestálych cien; |
| --- | --- |

28.

konštatuje, že stratégia EÚ na diverzifikáciu dodávok energie z fosílnych zdrojov sa zdá byť nedostatočná. Vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v súlade so zámerom plánu REPowerEU zvýšili svoje investície do obnoviteľných zdrojov energie a zdôrazňuje význam miestnej výroby energie z obnoviteľných zdrojov ako prostriedku na zníženie závislosti od tretích krajín pri dovoze fosílnych palív a s nimi spojených vysokých a nestálych cien;

| 29. | požaduje ucelený súbor opatrení a investícií podporený spoločným a intenzívnym úsilím na všetkých úrovniach s cieľom odstrániť energetickú chudobu na ceste k spravodlivému a klimaticky neutrálnemu kontinentu do roku 2050, nadväzujúc pritom na iniciatívy, ako sú Dohovor primátorov a starostov a Poradenské centrum pre oblasť energetickej chudoby; |
| --- | --- |

29.

požaduje ucelený súbor opatrení a investícií podporený spoločným a intenzívnym úsilím na všetkých úrovniach s cieľom odstrániť energetickú chudobu na ceste k spravodlivému a klimaticky neutrálnemu kontinentu do roku 2050, nadväzujúc pritom na iniciatívy, ako sú Dohovor primátorov a starostov a Poradenské centrum pre oblasť energetickej chudoby;

Vodík a zelené molekuly

Vodík a zelené molekuly

| 30. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu a víta ďalší zber vedeckých dôkazov o úlohe tzv. zelených molekúl a iných nových druhov udržateľných nosičov v energetickej transformácii; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje kľúčovú úlohu a víta ďalší zber vedeckých dôkazov o úlohe tzv. zelených molekúl a iných nových druhov udržateľných nosičov v energetickej transformácii;

| 31. | zdôrazňuje význam vodíka z obnoviteľných zdrojov v odvetviach, kde sa vodík používa ako surovina alebo kde opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti a priama elektrifikácia nie sú realizovateľné, pričom takisto ponúkajú značné príležitosti pre inovácie, tvorbu hodnôt a zamestnanosť v mnohých európskych regiónoch; |
| --- | --- |

31.

zdôrazňuje význam vodíka z obnoviteľných zdrojov v odvetviach, kde sa vodík používa ako surovina alebo kde opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti a priama elektrifikácia nie sú realizovateľné, pričom takisto ponúkajú značné príležitosti pre inovácie, tvorbu hodnôt a zamestnanosť v mnohých európskych regiónoch;

| 32. | konštatuje, že dovoz značného množstva vodíka z obnoviteľných zdrojov bude v krátkodobom horizonte stále potrebný, aby sa kompenzovala obmedzená výroba v EÚ; |
| --- | --- |

32.

konštatuje, že dovoz značného množstva vodíka z obnoviteľných zdrojov bude v krátkodobom horizonte stále potrebný, aby sa kompenzovala obmedzená výroba v EÚ;

| 33. | zdôrazňuje, že požiadavky navrhnuté pri revízii smernice o energii z obnoviteľných zdrojov týkajúce sa vodíka z obnoviteľných zdrojov a jeho derivátov (palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu – RFNBO), ako sa požaduje v stanovisku VR na tému Príprava plánu pre čistý vodík (CoR 549/2020) (5), sú dôležité pre uvádzanie vodíka z obnoviteľných zdrojov na trh v kontexte vodíkovej stratégie EÚ. Preto podporuje plánovanú certifikáciu vodíka z obnoviteľných zdrojov, nové čiastkové ciele pre RFNBO v doprave a priemysle a plánované označovanie priemyselných výrobkov vyrábaných z obnoviteľných zdrojov energie a RFNBO, ako je zelená oceľ; |
| --- | --- |

33.

zdôrazňuje, že požiadavky navrhnuté pri revízii smernice o energii z obnoviteľných zdrojov týkajúce sa vodíka z obnoviteľných zdrojov a jeho derivátov (palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu – RFNBO), ako sa požaduje v stanovisku VR na tému Príprava plánu pre čistý vodík

5

| 34. | pripomína, že vodík z obnoviteľných zdrojov by mal byť prioritou, pričom nízkouhlíkový vodík by sa mohol používať na účely dekarbonizácie ako krátkodobé prechodné riešenie dovtedy, kým túto funkciu bude môcť plniť len samotný vodík z obnoviteľných zdrojov. Preto vyzýva inštitúcie EÚ, členské štáty a odvetvie priemyslu, aby zvyšovali kapacity v oblasti elektriny a vodíka z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

34.

pripomína, že vodík z obnoviteľných zdrojov by mal byť prioritou, pričom nízkouhlíkový vodík by sa mohol používať na účely dekarbonizácie ako krátkodobé prechodné riešenie dovtedy, kým túto funkciu bude môcť plniť len samotný vodík z obnoviteľných zdrojov. Preto vyzýva inštitúcie EÚ, členské štáty a odvetvie priemyslu, aby zvyšovali kapacity v oblasti elektriny a vodíka z obnoviteľných zdrojov;

| 35. | požaduje, aby Komisia prehodnotila pripravovaný delegovaný akt o palivách z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu vypracovaný na základe smernice (EÚ) 2018/2001 tak, aby sa zabezpečilo jeho zosúladenie s touto revíziou; |
| --- | --- |

35.

požaduje, aby Komisia prehodnotila pripravovaný delegovaný akt o palivách z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu vypracovaný na základe smernice (EÚ) 2018/2001 tak, aby sa zabezpečilo jeho zosúladenie s touto revíziou;

Slnečná energia

Slnečná energia

| 36. | víta ohlásenie pripravovaného spustenia stratégie EÚ v oblasti slnečnej energie, ktorá by mala zahŕňať ciele a konkrétne opatrenia na urýchlenie zavádzania slnečnej energie, a to aj na podporu nových požiadaviek článku 15a smernice o energii z obnoviteľných zdrojov týkajúceho sa začleňovania energie z obnoviteľných zdrojov do odvetvia budov a boja proti energetickej chudobe, a mala by prispieť k vytvoreniu konkurencieschopného systému slnečnej energie; |
| --- | --- |

36.

víta ohlásenie pripravovaného spustenia stratégie EÚ v oblasti slnečnej energie, ktorá by mala zahŕňať ciele a konkrétne opatrenia na urýchlenie zavádzania slnečnej energie, a to aj na podporu nových požiadaviek článku 15a smernice o energii z obnoviteľných zdrojov týkajúceho sa začleňovania energie z obnoviteľných zdrojov do odvetvia budov a boja proti energetickej chudobe, a mala by prispieť k vytvoreniu konkurencieschopného systému slnečnej energie;

Modrá energia

Modrá energia

| 37. | dôrazne podporuje novú požiadavku navrhnutú v smernici o energii z obnoviteľných zdrojoch týkajúcu sa spoločného plánovania výroby modrej energie, ako aj ciele a opatrenia na zabezpečenie súvisiaceho plánovania integrovanej siete v členských štátoch hraničiacich s morskými oblasťami. Zdôrazňuje, že ďalší rozvoj získavania energie na mori si vyžaduje rozsiahlejšiu harmonizáciu právnych predpisov na úrovni EÚ, najmä pokiaľ ide o verejné súťaže, reguláciu trhu, technické aspekty a bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, aby sa dosiahla želaná spolupráca medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

37.

dôrazne podporuje novú požiadavku navrhnutú v smernici o energii z obnoviteľných zdrojoch týkajúcu sa spoločného plánovania výroby modrej energie, ako aj ciele a opatrenia na zabezpečenie súvisiaceho plánovania integrovanej siete v členských štátoch hraničiacich s morskými oblasťami. Zdôrazňuje, že ďalší rozvoj získavania energie na mori si vyžaduje rozsiahlejšiu harmonizáciu právnych predpisov na úrovni EÚ, najmä pokiaľ ide o verejné súťaže, reguláciu trhu, technické aspekty a bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, aby sa dosiahla želaná spolupráca medzi členskými štátmi;

| 38. | víta nedávny balík opatrení Európskej komisie v oblasti vodíka a dekarbonizovaného plynu a pravidlá podporujúce využívanie existujúcej plynárenskej infraštruktúry na prepravu iných zelených molekúl vo forme zmesí a renováciu existujúcej a doplnenie novej plynárenskej infraštruktúry na prepravu vodíka. Podporuje zavedenie investičného rámca pre rozvoj trhu s vodíkom z obnoviteľných zdrojov a environmentálne bezpečné a hospodársky rentabilné projekty zamerané na zachytávanie, využívanie a ukladanie oxidu uhličitého; |
| --- | --- |

38.

víta nedávny balík opatrení Európskej komisie v oblasti vodíka a dekarbonizovaného plynu a pravidlá podporujúce využívanie existujúcej plynárenskej infraštruktúry na prepravu iných zelených molekúl vo forme zmesí a renováciu existujúcej a doplnenie novej plynárenskej infraštruktúry na prepravu vodíka. Podporuje zavedenie investičného rámca pre rozvoj trhu s vodíkom z obnoviteľných zdrojov a environmentálne bezpečné a hospodársky rentabilné projekty zamerané na zachytávanie, využívanie a ukladanie oxidu uhličitého;

| 39. | vzhľadom na potenciálny vplyv tohto nariadenia na miestne a regionálne samosprávy VR zdôrazňuje, že je dôležité, aby boli spoluzákonodarcovia informovaní o všetkých zmenách pôvodného návrhu v každej fáze legislatívneho postupu vrátane rokovaní v rámci trialógu v súlade so zásadou lojálnej spolupráce, čo VR umožní riadne vykonávať svoje právomoci vyplývajúce zo zmluvy (článok 91 ZFEÚ). |
| --- | --- |

39.

vzhľadom na potenciálny vplyv tohto nariadenia na miestne a regionálne samosprávy VR zdôrazňuje, že je dôležité, aby boli spoluzákonodarcovia informovaní o všetkých zmenách pôvodného návrhu v každej fáze legislatívneho postupu vrátane rokovaní v rámci trialógu v súlade so zásadou lojálnej spolupráce, čo VR umožní riadne vykonávať svoje právomoci vyplývajúce zo zmluvy (článok 91 ZFEÚ).

V Bruseli 28. apríla 2022

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82 – 209).

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82 – 209).

2

(3)  2013/179/EÚ: Odporúčanie Komisie 2013/179/EÚ z 9. apríla 2013 týkajúce sa používania metód na meranie a oznamovanie environmentálneho správania výrobkov a organizácií počas ich životného cyklu, Ú. v. EÚ L 124, 4.5.2013, s. 1.

3

(4)  2013/179/EÚ: Odporúčanie Komisie 2013/179/EÚ z 9. apríla 2013 týkajúce sa používania metód na meranie a oznamovanie environmentálneho správania výrobkov a organizácií počas ich životného cyklu, Ú. v. EÚ L 124, 4.5.2013, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 324, 1.10.2020, s. 41.

5

---

| 5.8.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 301/221 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 301/221

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Revízia nariadenia o LULUCF a nariadenia o spoločnom úsilí

(2022/C 301/17)

| Spravodajkyňa: | Åsa ÅGREN WIKSTRÖM (SE/EĽS), poslankyňa regionálneho zastupiteľstva Västerbotten |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty: | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/841, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, zjednodušenie pravidiel týkajúcich sa dodržiavania záväzkov, stanovenie cieľov členských štátov na rok 2030 a záväzok spoločne dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2035 v sektore využívania pôdy, lesného hospodárstva a poľnohospodárstva, a nariadenie (EÚ) 2018/1999, pokiaľ ide o zlepšenie monitorovania, podávania správ, sledovania pokroku a preskúmania
  COM(2021) 554
  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/842 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody
  COM(2021) 555 |

Spravodajkyňa:

Åsa ÅGREN WIKSTRÖM (SE/EĽS), poslankyňa regionálneho zastupiteľstva Västerbotten

Referenčné dokumenty:

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/841, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, zjednodušenie pravidiel týkajúcich sa dodržiavania záväzkov, stanovenie cieľov členských štátov na rok 2030 a záväzok spoločne dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2035 v sektore využívania pôdy, lesného hospodárstva a poľnohospodárstva, a nariadenie (EÚ) 2018/1999, pokiaľ ide o zlepšenie monitorovania, podávania správ, sledovania pokroku a preskúmania

COM(2021) 554

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/842 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody

COM(2021) 555

I.   NÁVRHY ZMIEN

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/841, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, zjednodušenie pravidiel týkajúcich sa dodržiavania záväzkov, stanovenie cieľov členských štátov na rok 2030 a záväzok spoločne dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2035 v sektore využívania pôdy, lesného hospodárstva a poľnohospodárstva, a nariadenie (EÚ) 2018/1999, pokiaľ ide o zlepšenie monitorovania, podávania správ, sledovania pokroku a preskúmania

COM(2021) 554

Pozmeňovací návrh 1

Odôvodnenie 7

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| (7) | V oznámení zo 17. septembra 2020 s názvom Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 je načrtnutá možnosť kombinovať iné ako uhlíkové emisie skleníkových plynov z poľnohospodárstva s čistými odstránenými emisiami v rámci využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva, vďaka čomu dôjde k vytvoreniu novoregulovaného sektora pôdy. Takouto kombináciou možno podporiť synergie medzi mitigačnými opatreniami v kontexte využívania pôdy a tým umožniť integrovanejšiu tvorbu politík a ich vykonávanie na národnej úrovni a na úrovni Únie. Na tento účel by sa mala sprísniť povinnosť členských štátov predkladať integrované plány mitigačných opatrení v sektore pôdy. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

(7)

V oznámení zo 17. septembra 2020 s názvom Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 je načrtnutá možnosť kombinovať iné ako uhlíkové emisie skleníkových plynov z poľnohospodárstva s čistými odstránenými emisiami v rámci využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva, vďaka čomu dôjde k vytvoreniu novoregulovaného sektora pôdy. Takouto kombináciou možno podporiť synergie medzi mitigačnými opatreniami v kontexte využívania pôdy a tým umožniť integrovanejšiu tvorbu politík a ich vykonávanie na národnej úrovni a na úrovni Únie. Na tento účel by sa mala sprísniť povinnosť členských štátov predkladať integrované plány mitigačných opatrení v sektore pôdy.

Vypustiť

Zdôvodnenie

Zlúčenie týchto dvoch odvetví môže byť kontraproduktívne, neefektívne a nespravodlivé. Hlavným cieľom EÚ by malo byť zníženie emisií a zároveň optimalizácia potenciálu odvetvia LULUCF v oblasti zmierňovania.

Pozmeňovací návrh 2

Odôvodnenie 8a (nové)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | (8a) | Orná pôda, trávne porasty a mokrade sú v súčasnosti čistými emitentmi skleníkových plynov v Únii, ale majú potenciál stať sa zdrojom čistého odstraňovania skleníkových plynov, najmä prostredníctvom obnovy mokradí a rašelinísk. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

(8a)

Orná pôda, trávne porasty a mokrade sú v súčasnosti čistými emitentmi skleníkových plynov v Únii, ale majú potenciál stať sa zdrojom čistého odstraňovania skleníkových plynov, najmä prostredníctvom obnovy mokradí a rašelinísk.

Pozmeňovací návrh 3

Odôvodnenie 10

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| V záujme zlepšenia odstraňovania skleníkových plynov je potrebné, aby mali jednotliví poľnohospodári alebo lesní hospodári k dispozícii priamy stimul na to, aby na svojej pôde
  a
   vo svojich lesoch ukladali väčšie množstvá uhlíka. [...] Vďaka takýmto stimulom a obchodným modelom sa v biohospodárstve dosiahnu lepšie výsledky v oblasti zmierňovania zmeny klímy, a to aj využívaním trvanlivých produktov z vyťaženého dreva pri plnom dodržiavaní ekologických zásad slúžiacich na podporu biodiverzity a obehového hospodárstva. Preto by sa popri produktoch z vyťaženého dreva mali zaviesť nové kategórie produktov slúžiacich na ukladanie uhlíka. Novovznikajúce obchodné modely, poľnohospodárske postupy a postupy obhospodarovania pôdy zamerané na lepšie odstraňovanie emisií prispievajú k vyváženému územnému rozvoju a hospodárskemu rastu vo vidieckych oblastiach. [...] | V záujme zlepšenia odstraňovania skleníkových plynov je potrebné, aby mali jednotliví poľnohospodári alebo lesní hospodári k dispozícii priamy stimul na to, aby na svojej pôde, vo svojich lesoch
  a v produktoch slúžiacich na ukladanie uhlíka
  ukladali väčšie množstvá uhlíka. [...] Vďaka takýmto stimulom a obchodným modelom sa v biohospodárstve dosiahnu lepšie výsledky v oblasti zmierňovania zmeny klímy, a to aj využívaním produktov z vyťaženého dreva
  a nahradenia fosílnych materiálov alebo materiálov s vysokými emisiami uhlíka
  pri plnom dodržiavaní ekologických zásad slúžiacich na podporu biodiverzity a obehového hospodárstva. Preto by sa popri produktoch z vyťaženého dreva mali zaviesť nové kategórie
  všetkých
  produktov slúžiacich na ukladanie uhlíka
  vrátane nových inovačných riešení a bioenergie so zachytávaním a ukladaním uhlíka
  .
  Členské štáty by mali poskytnúť aj odhady týkajúce sa potenciálu zmierňovania následkov pri nahradení fosílnych alebo uhlíkovo náročných materiálov drevom.
  Novovznikajúce obchodné modely,
  ďalší rozvoj bioenergie s technológiami na zachytávanie a ukladanie uhlíka,
  poľnohospodárske postupy a postupy obhospodarovania pôdy zamerané na lepšie odstraňovanie emisií
  a dlhodobé investície do biohospodárstva
  prispievajú k vyváženému územnému rozvoju a hospodárskemu rastu vo vidieckych oblastiach. [...] |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

V záujme zlepšenia odstraňovania skleníkových plynov je potrebné, aby mali jednotliví poľnohospodári alebo lesní hospodári k dispozícii priamy stimul na to, aby na svojej pôde
  a
   vo svojich lesoch ukladali väčšie množstvá uhlíka. [...] Vďaka takýmto stimulom a obchodným modelom sa v biohospodárstve dosiahnu lepšie výsledky v oblasti zmierňovania zmeny klímy, a to aj využívaním trvanlivých produktov z vyťaženého dreva pri plnom dodržiavaní ekologických zásad slúžiacich na podporu biodiverzity a obehového hospodárstva. Preto by sa popri produktoch z vyťaženého dreva mali zaviesť nové kategórie produktov slúžiacich na ukladanie uhlíka. Novovznikajúce obchodné modely, poľnohospodárske postupy a postupy obhospodarovania pôdy zamerané na lepšie odstraňovanie emisií prispievajú k vyváženému územnému rozvoju a hospodárskemu rastu vo vidieckych oblastiach. [...]

V záujme zlepšenia odstraňovania skleníkových plynov je potrebné, aby mali jednotliví poľnohospodári alebo lesní hospodári k dispozícii priamy stimul na to, aby na svojej pôde, vo svojich lesoch
  a v produktoch slúžiacich na ukladanie uhlíka
  ukladali väčšie množstvá uhlíka. [...] Vďaka takýmto stimulom a obchodným modelom sa v biohospodárstve dosiahnu lepšie výsledky v oblasti zmierňovania zmeny klímy, a to aj využívaním produktov z vyťaženého dreva
  a nahradenia fosílnych materiálov alebo materiálov s vysokými emisiami uhlíka
  pri plnom dodržiavaní ekologických zásad slúžiacich na podporu biodiverzity a obehového hospodárstva. Preto by sa popri produktoch z vyťaženého dreva mali zaviesť nové kategórie
  všetkých
  produktov slúžiacich na ukladanie uhlíka
  vrátane nových inovačných riešení a bioenergie so zachytávaním a ukladaním uhlíka
  .
  Členské štáty by mali poskytnúť aj odhady týkajúce sa potenciálu zmierňovania následkov pri nahradení fosílnych alebo uhlíkovo náročných materiálov drevom.
  Novovznikajúce obchodné modely,
  ďalší rozvoj bioenergie s technológiami na zachytávanie a ukladanie uhlíka,
  poľnohospodárske postupy a postupy obhospodarovania pôdy zamerané na lepšie odstraňovanie emisií
  a dlhodobé investície do biohospodárstva
  prispievajú k vyváženému územnému rozvoju a hospodárskemu rastu vo vidieckych oblastiach. [...]

Zdôvodnenie

V plnej miere by sa mal zohľadniť vplyv inovačných výrobkov z biologického materiálu na klímu. Mali by sa zahrnúť všetky príslušné kategórie, ako je buničina, papier, lepenka, dyha, drevovláknité dosky, drevotrieskové dosky, fošne, kompozitné drevo, textil, kompozity, lignín, chemikálie, biouhlie a iné biogénne uhlíkové produkty.

Cieľom EÚ v oblasti klímy je dosiahnuť uhlíkovú neutralitu, pričom emisie fosílnych palív by sa mali v zásade odstrániť do roku 2050. Akademickí pracovníci a tvorcovia modelov (napr. OSN a IPPC) súhlasia s tým, že bez zavádzania odstraňovania uhlíka založeného na technológiách je nepravdepodobné, že budeme schopní dosiahnuť ciele Parížskej dohody. Bioenergia so zachytávaním a ukladaním uhlíka je proces získavania bioenergie z biomasy a zachytávania a ukladania uhlíka, čím sa uhlík odstraňuje z atmosféry.

Zahrnutie BECCS do nariadenia je logické, keďže biogénne emisie pochádzajú z obnoviteľných zdrojov pestovaných na pôde. Používanie rovnakého rámca započítavania pre všetky produkty na ukladanie uhlíka, emisie a odstraňovanie uhlíka z tohto odvetvia pomôže zabrániť dvojitému započítaniu.

Pozmeňovací návrh 4

Odôvodnenie 11a (nové)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | (11a) | Vzhľadom na to, že udržateľné obhospodarovanie lesov zlepšuje sekvestráciu uhlíka a bojuje proti starnutiu lesov a prírodným katastrofám, ktoré patria medzi faktory prispievajúce k znižovaniu odstraňovania uhlíka v pôdohospodárstve v posledných rokoch, týmto nariadením by sa mali podporovať postupy udržateľného obhospodarovania všetkých druhov lesov v EÚ, ktoré prispievajú k zmierňovaniu zmeny klímy a adaptácii na ňu, ako sa uvádza v stratégii lesného hospodárstva EÚ do roku 2030. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

(11a)

Vzhľadom na to, že udržateľné obhospodarovanie lesov zlepšuje sekvestráciu uhlíka a bojuje proti starnutiu lesov a prírodným katastrofám, ktoré patria medzi faktory prispievajúce k znižovaniu odstraňovania uhlíka v pôdohospodárstve v posledných rokoch, týmto nariadením by sa mali podporovať postupy udržateľného obhospodarovania všetkých druhov lesov v EÚ, ktoré prispievajú k zmierňovaniu zmeny klímy a adaptácii na ňu, ako sa uvádza v stratégii lesného hospodárstva EÚ do roku 2030.

Zdôvodnenie

Príliš obmedzené možnosti aktívneho obhospodarovania lesov by spôsobili, že lesy by boli zraniteľnejšie voči škodám, ako sú požiare a premnoženie škodcov, a zároveň by znížili dlhodobý potenciál sekvestrácie uhlíka v lesoch.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 1 – odsek 1 – bod 1

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 1 – odsek 1 – písmeno e)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| e) | záväzkov členských štátov prijať potrebné opatrenia zamerané na kolektívne dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2035 v sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva
  vrátane emisií z poľnohospodárskych sektorov, ktoré sú zdrojom iných skleníkových plynov ako CO2“
  . |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

e)

záväzkov členských štátov prijať potrebné opatrenia zamerané na kolektívne dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2035 v sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva
  vrátane emisií z poľnohospodárskych sektorov, ktoré sú zdrojom iných skleníkových plynov ako CO2“
  .

| e) | záväzkov členských štátov prijať potrebné opatrenia zamerané na kolektívne dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2035 v sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva“. |
| --- | --- |

e)

záväzkov členských štátov prijať potrebné opatrenia zamerané na kolektívne dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2035 v sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva“.

Zdôvodnenie

VR sa obáva, že kombinované využívanie pôdy a poľnohospodárstvo bez emisií CO2 by mohli oslabiť potrebný pokrok v odvetví poľnohospodárstva, keďže ťažkosti, ktoré má pri znižovaní emisií, by mohli kompenzovať iné odvetvia, ako sú lesy. Odstraňovanie uhlíka v odvetví LULUCF zohráva kľúčovú úlohu pri dosahovaní cieľov EÚ v oblasti klímy. Zlúčenie týchto dvoch odvetví môže byť kontraproduktívne, neefektívne a nespravodlivé. Hlavným cieľom EÚ by malo byť zníženie emisií a zároveň optimalizácia potenciálu odvetvia LULUCF v oblasti zmierňovania.

Pozmeňovací návrh 6

Článok 1 – odsek 1 – bod 2

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 2 – odsek 2 – úvodná časť

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| 2.   Toto nariadenie sa vzťahuje na emisie a odstránené množstvá emisií skleníkových plynov uvedených v oddiele A prílohy I, ktoré sú nahlasované podľa článku 26 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a prítomné na územiach členských štátov
  v období 2026 až 2030
  v prípade ktorejkoľvek z týchto nahlasovaných kategórií a/alebo sektorov: | 2.   Toto nariadenie sa vzťahuje na emisie a odstránené množstvá emisií skleníkových plynov uvedených v oddiele A prílohy I, ktoré sú nahlasované podľa článku 26 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a prítomné na územiach členských štátov
  od roku 2026
  v prípade ktorejkoľvek z týchto nahlasovaných kategórií a/alebo sektorov: |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

2.   Toto nariadenie sa vzťahuje na emisie a odstránené množstvá emisií skleníkových plynov uvedených v oddiele A prílohy I, ktoré sú nahlasované podľa článku 26 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a prítomné na územiach členských štátov
  v období 2026 až 2030
  v prípade ktorejkoľvek z týchto nahlasovaných kategórií a/alebo sektorov:

2.   Toto nariadenie sa vzťahuje na emisie a odstránené množstvá emisií skleníkových plynov uvedených v oddiele A prílohy I, ktoré sú nahlasované podľa článku 26 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a prítomné na územiach členských štátov
  od roku 2026
  v prípade ktorejkoľvek z týchto nahlasovaných kategórií a/alebo sektorov:

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

VR sa obáva, že kombinované využívanie pôdy a poľnohospodárstvo bez emisií CO2 by mohli oslabiť potrebný pokrok v odvetví poľnohospodárstva, keďže ťažkosti, ktoré má pri znižovaní emisií, by mohli kompenzovať iné odvetvia, ako sú lesy. Odstraňovanie uhlíka v odvetví LULUCF zohráva kľúčovú úlohu pri dosahovaní cieľov EÚ v oblasti klímy. Zlúčenie týchto dvoch odvetví môže byť kontraproduktívne, neefektívne a nespravodlivé. Hlavným cieľom EÚ by malo byť zníženie emisií a zároveň optimalizácia potenciálu odvetvia LULUCF v oblasti zmierňovania.

2

Pozmeňovací návrh 7

Pozmeňovací návrh 7

Článok 1 – odsek 1 – bod 2

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 2 – odsek 3

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| 3.
     
  Toto nariadenie sa vzťahuje na emisie a odstránené množstvá emisií skleníkových plynov uvedených v oddiele A prílohy I, ktoré sú nahlasované podľa článku 26 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a prítomné na územiach členských štátov od roku 2031 v prípade ktorejkoľvek z kategórií pôdy uvedenej v odseku 2 písmenách a) až j) a v ktoromkoľvek z týchto sektorov:










  a) | enterická fermentácia; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

3.
     
  Toto nariadenie sa vzťahuje na emisie a odstránené množstvá emisií skleníkových plynov uvedených v oddiele A prílohy I, ktoré sú nahlasované podľa článku 26 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a prítomné na územiach členských štátov od roku 2031 v prípade ktorejkoľvek z kategórií pôdy uvedenej v odseku 2 písmenách a) až j) a v ktoromkoľvek z týchto sektorov:

a)

enterická fermentácia;

| b) | hospodárenie s maštaľným hnojom; |
| --- | --- |

b)

hospodárenie s maštaľným hnojom;

| c) | pestovanie ryže; |
| --- | --- |

c)

pestovanie ryže;

| d) | poľnohospodárska pôda; |
| --- | --- |

d)

poľnohospodárska pôda;

| e) | predpísané vypaľovanie saván; |
| --- | --- |

e)

predpísané vypaľovanie saván;

| f) | vypaľovanie poľnohospodárskych zostatkov na poliach; |
| --- | --- |

f)

vypaľovanie poľnohospodárskych zostatkov na poliach;

| g) | vápnenie; |
| --- | --- |

g)

vápnenie;

| h) | aplikácia močoviny; |
| --- | --- |

h)

aplikácia močoviny;

| i) | „ostatné hnojivá obsahujúce uhlík“; |
| --- | --- |

i)

„ostatné hnojivá obsahujúce uhlík“;

| j) | „iné“.“;“. |
| --- | --- |

j)

„iné“.“;“.

Vypustiť

Vypustiť

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

VR sa obáva, že kombinované využívanie pôdy a poľnohospodárstvo bez emisií CO2 by mohli oslabiť potrebný pokrok v odvetví poľnohospodárstva, keďže ťažkosti, ktoré má pri znižovaní emisií, by mohli kompenzovať iné odvetvia, ako sú lesy. Odstraňovanie uhlíka v odvetví LULUCF zohráva kľúčovú úlohu pri dosahovaní cieľov EÚ v oblasti klímy. Zlúčenie týchto dvoch odvetví môže byť kontraproduktívne, neefektívne a nespravodlivé. Hlavným cieľom EÚ by malo byť zníženie emisií a zároveň optimalizácia potenciálu odvetvia LULUCF v oblasti zmierňovania.

2

Pozmeňovací návrh 8

Pozmeňovací návrh 8

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 4 – odsek 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| 2.   Cieľ Únie na rok 2030 týkajúci sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov predstavuje 310 miliónov ton ekvivalentu CO2 ako súčet cieľov členských štátov stanovených v súlade s odsekom 3 tohto článku a vychádza z priemeru údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov v Únii za roky 2016, 2017 a 2018. | 2.   Cieľ Únie na rok 2030 týkajúci sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov predstavuje 310 miliónov ton ekvivalentu CO2 ako súčet cieľov členských štátov stanovených v súlade s odsekom 3 tohto článku a vychádza z priemeru údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov v Únii za roky 2016, 2017 a 2018. |
| [...] | [...] |
| | Každý členský štát do 30. júna 2024 stanoví národný príspevok k cieľu čistých odstránených skleníkových plynov do roku 2030 uvedenému v odseku 2 tohto článku, ktorý je vyšší ako národný cieľ stanovený v prílohe IIa. Takýto príspevok možno zahrnúť do integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999.




  Národný príspevok zahŕňa informácie a ciele týkajúce sa znižovania emisií alebo zvyšovania záchytov skleníkových plynov z ornej pôdy, trávnych porastov a mokradí vo vzťahu k nahláseným údajom za roky 2016, 2017 a 2018. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

2.   Cieľ Únie na rok 2030 týkajúci sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov predstavuje 310 miliónov ton ekvivalentu CO2 ako súčet cieľov členských štátov stanovených v súlade s odsekom 3 tohto článku a vychádza z priemeru údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov v Únii za roky 2016, 2017 a 2018.

2.   Cieľ Únie na rok 2030 týkajúci sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov predstavuje 310 miliónov ton ekvivalentu CO2 ako súčet cieľov členských štátov stanovených v súlade s odsekom 3 tohto článku a vychádza z priemeru údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov v Únii za roky 2016, 2017 a 2018.

[...]

[...]

Každý členský štát do 30. júna 2024 stanoví národný príspevok k cieľu čistých odstránených skleníkových plynov do roku 2030 uvedenému v odseku 2 tohto článku, ktorý je vyšší ako národný cieľ stanovený v prílohe IIa. Takýto príspevok možno zahrnúť do integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

Každý členský štát do 30. júna 2024 stanoví národný príspevok k cieľu čistých odstránených skleníkových plynov do roku 2030 uvedenému v odseku 2 tohto článku, ktorý je vyšší ako národný cieľ stanovený v prílohe IIa. Takýto príspevok možno zahrnúť do integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

Národný príspevok zahŕňa informácie a ciele týkajúce sa znižovania emisií alebo zvyšovania záchytov skleníkových plynov z ornej pôdy, trávnych porastov a mokradí vo vzťahu k nahláseným údajom za roky 2016, 2017 a 2018.

Národný príspevok zahŕňa informácie a ciele týkajúce sa znižovania emisií alebo zvyšovania záchytov skleníkových plynov z ornej pôdy, trávnych porastov a mokradí vo vzťahu k nahláseným údajom za roky 2016, 2017 a 2018.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

VR podporuje ambiciózny, spravodlivý a inkluzívny cieľ v oblasti LULUCF s cieľom pomôcť zabezpečiť dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti klímy. Miestne a regionálne samosprávy si uvedomujú dôsledky zmeny klímy v praxi a podporujú ambiciózne a spravodlivé opatrenia v oblasti klímy.

Pozmeňovací návrh 9

Pozmeňovací návrh 9

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 4 – odsek 3

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| 3.   [...] Tieto národné trajektórie vychádzajú z priemerných údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov za roky 2021, 2022 a 2023 nahlásených jednotlivými členskými štátmi. Hodnota zodpovedajúca 310 miliónom ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2, ktorá predstavuje súčet cieľov pre členské štáty stanovených v prílohe IIa, môže byť predmetom technickej opravy v dôsledku zmeny metodiky zo strany členských štátov. V týchto vykonávacích aktoch sa stanoví
  metóda určenia technickej opravy
  , ktorá sa má pripočítať k cieľom
  členských štátov
  . [...] | 3.   [...] Tieto národné trajektórie vychádzajú z priemerných údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov za roky 2021, 2022 a 2023 nahlásených jednotlivými členskými štátmi. Hodnota
  cieľa členského štátu stanovená v prílohe IIa zodpovedajúca
  310 miliónom ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2, ktorá predstavuje súčet cieľov pre členské štáty stanovených v prílohe IIa, môže byť predmetom technickej opravy v dôsledku zmeny metodiky zo strany členských štátov. V týchto vykonávacích aktoch sa stanoví
  technická oprava
  , ktorá sa má pripočítať
  k cieľu členského štátu a ktorá by mala zodpovedať vplyvu zmeny metodiky a zdrojov údajov na ciele
  . [...] |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

3.   [...] Tieto národné trajektórie vychádzajú z priemerných údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov za roky 2021, 2022 a 2023 nahlásených jednotlivými členskými štátmi. Hodnota zodpovedajúca 310 miliónom ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2, ktorá predstavuje súčet cieľov pre členské štáty stanovených v prílohe IIa, môže byť predmetom technickej opravy v dôsledku zmeny metodiky zo strany členských štátov. V týchto vykonávacích aktoch sa stanoví
  metóda určenia technickej opravy
  , ktorá sa má pripočítať k cieľom
  členských štátov
  . [...]

3.   [...] Tieto národné trajektórie vychádzajú z priemerných údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov za roky 2021, 2022 a 2023 nahlásených jednotlivými členskými štátmi. Hodnota
  cieľa členského štátu stanovená v prílohe IIa zodpovedajúca
  310 miliónom ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2, ktorá predstavuje súčet cieľov pre členské štáty stanovených v prílohe IIa, môže byť predmetom technickej opravy v dôsledku zmeny metodiky zo strany členských štátov. V týchto vykonávacích aktoch sa stanoví
  technická oprava
  , ktorá sa má pripočítať
  k cieľu členského štátu a ktorá by mala zodpovedať vplyvu zmeny metodiky a zdrojov údajov na ciele
  . [...]

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Preto je dôležité, aby členské štáty neustále pracovali na zlepšovaní svojej metodiky a aby sa tieto zlepšenia zohľadnili aj v posúdení cieľov s cieľom zabrániť neprimerane nízkym alebo vysokým cieľom. Neustály vývoj metód na poskytovanie údajov o činnosti a upresnených emisných faktoroch je v súlade so súčasnou praxou podávania správ. Členské štáty by sa preto mali nabádať, aby využívali nové výsledky domáceho výskumu, ako aj aktualizované usmernenia IPCC a iného medzinárodného výskumu.

Pozmeňovací návrh 10

Pozmeňovací návrh 10

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 4 – odsek 4

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| 4.
     
  Cieľom je zabezpečiť, aby sa do roku 2035 podarilo v prípade celoúnijných emisií skleníkových plynov v sektoroch uvedených v článku 2 ods. 3 písm. a) až j) dosiahnuť čistú nulovú bilanciu a aby Únia následne dosiahne záporné emisie. Únia a členské štáty prijmú nevyhnutné opatrenia, vďaka ktorým bude možné tento cieľ do roku 2035 kolektívne dosiahnuť.




  Komisia do 31. decembra 2025 a na základe integrovaných národných energetických a klimatických plánov, ktoré jednotlivé členské štáty podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 predložia do 30. júna 2024, navrhne príspevok každého členského štátu k zníženiu čistých emisií.“; | Vypustiť |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

4.
     
  Cieľom je zabezpečiť, aby sa do roku 2035 podarilo v prípade celoúnijných emisií skleníkových plynov v sektoroch uvedených v článku 2 ods. 3 písm. a) až j) dosiahnuť čistú nulovú bilanciu a aby Únia následne dosiahne záporné emisie. Únia a členské štáty prijmú nevyhnutné opatrenia, vďaka ktorým bude možné tento cieľ do roku 2035 kolektívne dosiahnuť.

Komisia do 31. decembra 2025 a na základe integrovaných národných energetických a klimatických plánov, ktoré jednotlivé členské štáty podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 predložia do 30. júna 2024, navrhne príspevok každého členského štátu k zníženiu čistých emisií.“;

Vypustiť

Vypustiť

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

VR sa obáva, že kombinované využívanie pôdy a poľnohospodárstvo bez emisií CO2 by mohli oslabiť potrebný pokrok v odvetví poľnohospodárstva, keďže ťažkosti, ktoré má pri znižovaní emisií, by mohli kompenzovať iné odvetvia, ako sú lesy. Odstraňovanie uhlíka v odvetví LULUCF zohráva kľúčovú úlohu pri dosahovaní cieľov EÚ v oblasti klímy. Zlúčenie týchto dvoch odvetví môže byť kontraproduktívne, neefektívne a nespravodlivé. Hlavným cieľom EÚ by malo byť zníženie emisií a zároveň optimalizácia potenciálu odvetvia LULUCF v oblasti zmierňovania.

2

Pozmeňovací návrh 11

Pozmeňovací návrh 11

Článok 1 – odsek 1 – bod 7 – písmeno b

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 9 – odsek 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| odsek 2 sa nahrádza takto:


  „2.   Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 16 s cieľom zmeniť odsek 1 tohto článku a prílohu V doplnením nových kategórií produktov slúžiacich na ukladanie uhlíka (vrátane produktov z vyťaženého dreva), ktoré sú účinné z hľadiska sekvestrácie uhlíka, na základe usmernení IPCC, ktoré prijala Konferencia zmluvných strán UNFCCC alebo Konferencia zmluvných strán slúžiaca ako stretnutie zmluvných strán Parížskej dohody, a pri zabezpečení environmentálnej integrity“. | odsek 2 sa nahrádza takto:


  „2.   Komisia
  v blízkej budúcnosti
  prijme delegované akty v súlade s článkom 16 s cieľom zmeniť odsek 1 tohto článku a prílohu V doplnením nových kategórií produktov slúžiacich na ukladanie uhlíka (vrátane produktov z vyťaženého dreva,
  bioenergie so zachytávaním a ukladaním uhlíka a iných relevantných kategórií produktov z biologického materiálu
  ), ktoré sú účinné z hľadiska sekvestrácie uhlíka, na základe usmernení IPCC, ktoré prijala Konferencia zmluvných strán UNFCCC alebo Konferencia zmluvných strán slúžiaca ako stretnutie zmluvných strán Parížskej dohody, a pri zabezpečení environmentálnej integrity.“ |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 16 s cieľom zmeniť odsek 1 tohto článku a prílohu V doplnením nových kategórií produktov slúžiacich na ukladanie uhlíka (vrátane produktov z vyťaženého dreva), ktoré sú účinné z hľadiska sekvestrácie uhlíka, na základe usmernení IPCC, ktoré prijala Konferencia zmluvných strán UNFCCC alebo Konferencia zmluvných strán slúžiaca ako stretnutie zmluvných strán Parížskej dohody, a pri zabezpečení environmentálnej integrity“.

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Komisia
  v blízkej budúcnosti
  prijme delegované akty v súlade s článkom 16 s cieľom zmeniť odsek 1 tohto článku a prílohu V doplnením nových kategórií produktov slúžiacich na ukladanie uhlíka (vrátane produktov z vyťaženého dreva,
  bioenergie so zachytávaním a ukladaním uhlíka a iných relevantných kategórií produktov z biologického materiálu
  ), ktoré sú účinné z hľadiska sekvestrácie uhlíka, na základe usmernení IPCC, ktoré prijala Konferencia zmluvných strán UNFCCC alebo Konferencia zmluvných strán slúžiaca ako stretnutie zmluvných strán Parížskej dohody, a pri zabezpečení environmentálnej integrity.“

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

V plnej miere by sa mal zohľadniť vplyv inovačných výrobkov z biologického materiálu na klímu. Mali by sa zahrnúť všetky príslušné kategórie, ako je buničina, papier, lepenka, dyha, drevovláknité dosky, drevotrieskové dosky, fošne, kompozitné drevo, textil, kompozity, lignín, chemikálie, biouhlie a iné biogénne uhlíkové produkty.

Pozmeňovací návrh 12

Pozmeňovací návrh 12

Článok 1 – odsek 1 – bod 14

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 13c – odsek 1 – pododsek 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| množstvo rovnajúce sa množstvu nadmerných čistých emisií skleníkových plynov vyjadrenému v tonách ekvivalentu CO2, ktoré sa vynásobí koeficientom 1,08 , sa pripočíta k číselnému údaju o emisiách skleníkových plynov, ktorý nahlásil daný členský štát v nasledujúcom roku, v súlade s opatreniami prijatými podľa článku 15.“ | Vypustiť |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

množstvo rovnajúce sa množstvu nadmerných čistých emisií skleníkových plynov vyjadrenému v tonách ekvivalentu CO2, ktoré sa vynásobí koeficientom 1,08 , sa pripočíta k číselnému údaju o emisiách skleníkových plynov, ktorý nahlásil daný členský štát v nasledujúcom roku, v súlade s opatreniami prijatými podľa článku 15.“

množstvo rovnajúce sa množstvu nadmerných čistých emisií skleníkových plynov vyjadrenému v tonách ekvivalentu CO2

Vypustiť

Vypustiť

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

VR sa obáva, že požiadavky na výročné podávanie správ by mohli mať vplyv na miestnu a regionálnu úroveň tým, že by členským štátom umožnili čeliť nepredvídaným ročným obmenám, a to rozhodnutiami o rýchlej zmene činností riadenia a využívania pôdy. To môže negatívne ovplyvniť schopnosť miestnej a regionálnej úrovne rozvíjať svoje vlastné biohospodárstvo.

Sektor LULUCF sa vyznačuje prirodzenými výkyvmi a neistotou pri meraní tokov uhlíka. Nie je možné, aby členský štát každý rok kontroloval toky uhlíka v úložiskách pôdy. Preto nie je možné stanoviť ročné ciele a každoročne ukladať porušenia predpisov.

Pozmeňovací návrh 13

Pozmeňovací návrh 13

Článok 1 – odsek 1 – bod 15

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 14 – odsek 1

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| [...] | [...] |
| Správa o dodržiavaní záväzkov obsahuje posúdenie: | Správa o dodržiavaní záväzkov obsahuje posúdenie: |
| a) | politík a opatrení týkajúcich sa obchodných kompromisov; |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

[...]

[...]

Správa o dodržiavaní záväzkov obsahuje posúdenie:

Správa o dodržiavaní záväzkov obsahuje posúdenie:

a)

politík a opatrení týkajúcich sa obchodných kompromisov;

| a) | politík a opatrení týkajúcich sa obchodných kompromisov; |
| --- | --- |

a)

politík a opatrení týkajúcich sa obchodných kompromisov;

| b) | synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na ňu; |
| --- | --- |

b)

synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na ňu;

| b) | synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na ňu; |
| --- | --- |

b)

synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na ňu;

| c) | synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a biodiverzitou. |
| --- | --- |

c)

synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a biodiverzitou.

| c) | synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a biodiverzitou. |
| --- | --- |

c)

synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a biodiverzitou.

| d) | synergii medzi zmierňovaním zmeny klímy, adaptáciou na ňu a rozvojom biohospodárstva vrátane odhadov úspor skleníkových plynov spojených s nahradením materiálov s vysokými emisiami uhlíka a fosílnych palív materiálmi na báze dreva. |
| --- | --- |

d)

d)

synergii medzi zmierňovaním zmeny klímy, adaptáciou na ňu a rozvojom biohospodárstva vrátane odhadov úspor skleníkových plynov spojených s nahradením materiálov s vysokými emisiami uhlíka a fosílnych palív materiálmi na báze dreva.

synergii medzi zmierňovaním zmeny klímy, adaptáciou na ňu a rozvojom biohospodárstva vrátane odhadov úspor skleníkových plynov spojených s nahradením materiálov s vysokými emisiami uhlíka a fosílnych palív materiálmi na báze dreva.

[...]

[...]

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Podpora využívania všetkých produktov lesného hospodárstva urýchľuje prechod na obehové biohospodárstvo, ktoré nahrádza fosílne materiály a emisie. Treba poznamenať, že prínos substitúcie (t. j. zníženie emisií spojených s výrobou výrobkov na báze dreva v porovnaní s inými funkčne rovnocennými materiálmi a výrobkami) súvisí s výrobkami z dreva s dlhou životnosťou, ako aj s výrobkami na báze vlákniny.

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/842 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/842 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody

COM(2021) 555

COM(2021) 555

Pozmeňovací návrh 14

Pozmeňovací návrh 14

Odôvodnenie 6a (nové)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | Dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality do roku 2050 môže brániť skutočnosť, že ciele členských štátov v oblasti spoločného úsilia sa príliš rozchádzajú. V súvislosti s obdobím 2021 – 2027 by sa pri programovaní fondov politiky súdržnosti, konkrétne Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu a Fondu na spravodlivú transformáciu, mali stanoviť prispôsobené programy, prioritné osi, stratégie a územné plány zamerané aj na posilnenie kapacít členských štátov v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2018/842, a tým na príspevok k lepšej konvergencii ich cieľov už v tomto programovom období. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

Dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality do roku 2050 môže brániť skutočnosť, že ciele členských štátov v oblasti spoločného úsilia sa príliš rozchádzajú. V súvislosti s obdobím 2021 – 2027 by sa pri programovaní fondov politiky súdržnosti, konkrétne Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu a Fondu na spravodlivú transformáciu, mali stanoviť prispôsobené programy, prioritné osi, stratégie a územné plány zamerané aj na posilnenie kapacít členských štátov v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2018/842, a tým na príspevok k lepšej konvergencii ich cieľov už v tomto programovom období.

Dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality do roku 2050 môže brániť skutočnosť, že ciele členských štátov v oblasti spoločného úsilia sa príliš rozchádzajú. V súvislosti s obdobím 2021 – 2027 by sa pri programovaní fondov politiky súdržnosti, konkrétne Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu a Fondu na spravodlivú transformáciu, mali stanoviť prispôsobené programy, prioritné osi, stratégie a územné plány zamerané aj na posilnenie kapacít členských štátov v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2018/842, a tým na príspevok k lepšej konvergencii ich cieľov už v tomto programovom období.

Pozmeňovací návrh 15

Pozmeňovací návrh 15

Odôvodnenie 18a (nové)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | (18a) | Zachovanie dosiahnuteľnosti cieľa obmedziť zvýšenie teploty na 1,5  oC a zabezpečenie klimatickej spravodlivosti si vyžadujú spoločné úsilie všetkých hospodárskych odvetví vrátane poľnohospodárstva. Vo svojej dlhodobej strategickej vízii prosperujúceho, moderného, konkurencieschopného a klimaticky neutrálneho hospodárstva

   (1)

  Komisia potvrdila, že emisie skleníkových plynov iných ako CO2 z poľnohospodárstva by sa mohli v roku 2050 znížiť na 211 miliónov ton ekvivalentu CO2, čím by sa znížila potreba neudržateľných technológií so zápornými emisiami na dosiahnutie nulových čistých emisií skleníkových plynov. Niektoré z odvetví, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, však v posledných rokoch dosiahli len veľmi malý pokrok. Minimálne príspevky odvetví k dosahovaniu cieľa znížiť emisie skleníkových plynov na úrovni EÚ stanoveného týmto nariadením na rok 2030 a neskoršie obdobie, sprevádzané náležitým monitorovaním, podávaním správ a opatreniami Komisie, by prispeli k tomu, aby všetky odvetviu, na ktoré sa vzťahuje ESR, prispeli k včasnému dosiahnutiu cieľov v oblasti klímy. V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 sa od členských štátov vyžaduje, aby vypracovali dlhodobé stratégie, ktoré prispejú k plneniu záväzkov členských štátov týkajúcich sa cieľov Parížskej dohody a k dosiahnutiu dlhodobého zníženia emisií skleníkových plynov a zvýšenia ich odstraňovania záchytmi vo všetkých odvetviach v súlade s cieľom Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu. Tieto stratégie, ako aj ďalšie plány a správy členských štátov podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 bude Komisia využívať na stanovenie a monitorovanie spoločného dosahovania odvetvových cieľov ESR na úrovni EÚ. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá VR

(18a)

(18a)

Zachovanie dosiahnuteľnosti cieľa obmedziť zvýšenie teploty na 1,5  oC a zabezpečenie klimatickej spravodlivosti si vyžadujú spoločné úsilie všetkých hospodárskych odvetví vrátane poľnohospodárstva. Vo svojej dlhodobej strategickej vízii prosperujúceho, moderného, konkurencieschopného a klimaticky neutrálneho hospodárstva

   (1)

  Komisia potvrdila, že emisie skleníkových plynov iných ako CO2 z poľnohospodárstva by sa mohli v roku 2050 znížiť na 211 miliónov ton ekvivalentu CO2, čím by sa znížila potreba neudržateľných technológií so zápornými emisiami na dosiahnutie nulových čistých emisií skleníkových plynov. Niektoré z odvetví, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, však v posledných rokoch dosiahli len veľmi malý pokrok. Minimálne príspevky odvetví k dosahovaniu cieľa znížiť emisie skleníkových plynov na úrovni EÚ stanoveného týmto nariadením na rok 2030 a neskoršie obdobie, sprevádzané náležitým monitorovaním, podávaním správ a opatreniami Komisie, by prispeli k tomu, aby všetky odvetviu, na ktoré sa vzťahuje ESR, prispeli k včasnému dosiahnutiu cieľov v oblasti klímy. V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 sa od členských štátov vyžaduje, aby vypracovali dlhodobé stratégie, ktoré prispejú k plneniu záväzkov členských štátov týkajúcich sa cieľov Parížskej dohody a k dosiahnutiu dlhodobého zníženia emisií skleníkových plynov a zvýšenia ich odstraňovania záchytmi vo všetkých odvetviach v súlade s cieľom Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu. Tieto stratégie, ako aj ďalšie plány a správy členských štátov podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 bude Komisia využívať na stanovenie a monitorovanie spoločného dosahovania odvetvových cieľov ESR na úrovni EÚ.

Zachovanie dosiahnuteľnosti cieľa obmedziť zvýšenie teploty na 1,5  o

1

Komisia potvrdila, že emisie skleníkových plynov iných ako CO2

2

Pozmeňovací návrh 16

Pozmeňovací návrh 16

Článok 1 – odsek 1 – bod 3a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 4 – odsek 3-a (nový)

| Platný text | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | (3a) | v článku 4 sa dopĺňa tento bod 3a:



  Ciele členských štátov v oblasti znižovania emisií na rok 2030 a ďalšie roky




  V záujme dosiahnutia cieľa týkajúceho sa klimatickej neutrality stanoveného v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119 (ďalej len „európsky právny predpis v oblasti klímy“) a cieľa Únie v oblasti klímy do roku 2040 podľa nariadenia (EÚ) 2021/1119 Komisia do konca roka 2025 podľa potreby na základe podrobného posúdenia vplyvu predloží legislatívny návrh na zmenu tohto nariadenia s cieľom zaviesť minimálne príspevky odvetví k dosiahnutiu cieľa zníženia emisií skleníkových plynov na úrovni EÚ stanoveného v tomto nariadení na rok 2030 a ďalšie roky spolu s riadnym monitorovaním, podávaním správ a opatreniami na zabezpečenie toho, aby všetky odvetvia podľa tohto nariadenia prispievali k včasnému dosiahnutiu cieľov v oblasti klímy. |

Platný text

Zmena navrhnutá VR

(3a)

(3a)

v článku 4 sa dopĺňa tento bod 3a:

Ciele členských štátov v oblasti znižovania emisií na rok 2030 a ďalšie roky

Ciele členských štátov v oblasti znižovania emisií na rok 2030 a ďalšie roky

V záujme dosiahnutia cieľa týkajúceho sa klimatickej neutrality stanoveného v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119 (ďalej len „európsky právny predpis v oblasti klímy“) a cieľa Únie v oblasti klímy do roku 2040 podľa nariadenia (EÚ) 2021/1119 Komisia do konca roka 2025 podľa potreby na základe podrobného posúdenia vplyvu predloží legislatívny návrh na zmenu tohto nariadenia s cieľom zaviesť minimálne príspevky odvetví k dosiahnutiu cieľa zníženia emisií skleníkových plynov na úrovni EÚ stanoveného v tomto nariadení na rok 2030 a ďalšie roky spolu s riadnym monitorovaním, podávaním správ a opatreniami na zabezpečenie toho, aby všetky odvetvia podľa tohto nariadenia prispievali k včasnému dosiahnutiu cieľov v oblasti klímy.

V záujme dosiahnutia cieľa týkajúceho sa klimatickej neutrality stanoveného v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119 (ďalej len „európsky právny predpis v oblasti klímy“) a cieľa Únie v oblasti klímy do roku 2040 podľa nariadenia (EÚ) 2021/1119 Komisia do konca roka 2025 podľa potreby na základe podrobného posúdenia vplyvu predloží legislatívny návrh na zmenu tohto nariadenia s cieľom zaviesť minimálne príspevky odvetví k dosiahnutiu cieľa zníženia emisií skleníkových plynov na úrovni EÚ stanoveného v tomto nariadení na rok 2030 a ďalšie roky spolu s riadnym monitorovaním, podávaním správ a opatreniami na zabezpečenie toho, aby všetky odvetvia podľa tohto nariadenia prispievali k včasnému dosiahnutiu cieľov v oblasti klímy.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Zabezpečiť, aby všetky odvetvia prispievali k znižovaniu emisií skleníkových plynov.

Pozmeňovací návrh 17

Pozmeňovací návrh 17

Článok 1 – odsek 1 – bod 3b (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 5 – odsek 1 a odsek 2

| Platný text | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | (3b) | V článku 5 sa ods. 1 a ods. 2 nahrádzajú takto: |

Platný text

Zmena navrhnutá VR

(3b)

(3b)

V článku 5 sa ods. 1 a ods. 2 nahrádzajú takto:

1.
     
  Pokiaľ ide o roky 2021 až 2025, môže si členský štát požičať do 10 % zo svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúci rok.

| | „1.
     
  Pokiaľ ide o roky 2021 až 2029, môže si členský štát požičať do 5 % zo svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúci rok.“ |
| --- | --- |

„1.
     
  Pokiaľ ide o roky 2021 až 2029, môže si členský štát požičať do 5 % zo svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúci rok.“

2.
     
  Pokiaľ ide o roky 2026 až 2029, môže si členský štát požičať do 5 % zo svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúci rok.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

S cieľom zabezpečiť vykonávanie nariadenia sa odporúča znížiť flexibilitu, aby sa zabránilo tomu, že krátkodobé odklady umožnené pôžičkami spôsobia strednodobé problémy pri vykonávaní, a to aj v prípade miestnych a regionálnych samospráv, ktoré často nie sú priamo zapojené do vnútroštátnych rozhodnutí o flexibilite.

Pozmeňovací návrh 18

Pozmeňovací návrh 18

Článok 1 – odsek 1 – bod 3c (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 5 – odsek 4

| Platný text | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | (3c) | V článku 5 sa odsek 4 nahrádza takto: |

Platný text

Zmena navrhnutá VR

(3c)

(3c)

V článku 5 sa odsek 4 nahrádza takto:

4.   Členský štát môže previesť na iné členské štáty do 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót na roky 2021
  až 2025 a do 10 % svojich ročne pridelených emisných kvót na roky 2026
  až 2030. Prijímajúci členský štát môže uvedené množstvo využiť na účely splnenia podmienok článku 9 za príslušný rok alebo za nasledujúce roky až do roku 2030.

| | 4.   Členský štát môže previesť na iné členské štáty do 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót na roky 2021 až 2030. Prijímajúci členský štát môže uvedené množstvo využiť na účely splnenia podmienok článku 9 za príslušný rok alebo za nasledujúce roky až do roku 2030. |
| --- | --- |

4.   Členský štát môže previesť na iné členské štáty do 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót na roky 2021 až 2030. Prijímajúci členský štát môže uvedené množstvo využiť na účely splnenia podmienok článku 9 za príslušný rok alebo za nasledujúce roky až do roku 2030.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Prevody by sa mali obmedziť, aby sa zabezpečilo účinné vykonávanie vo všetkých členských štátoch. Treba zdôrazniť, že v rámci jedného členského štátu s potenciálom prevodu môžu byť regionálne rozdiely. Pred zvažovaním prevodov do iných krajín by sa mali zohľadniť regionálne problémy.

Pozmeňovací návrh 19

Pozmeňovací návrh 19

Článok 1 – odsek 1 – bod 5a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 8

Článok 8

| Platný text | Zmena navrhnutá VR |
| --- | --- |
| | (5a) | Článok 8 sa nahrádza takto: |

Platný text

Zmena navrhnutá VR

(5a)

(5a)

Článok 8 sa nahrádza takto:

1.   Ak Komisia v rámci každoročného posúdenia podľa článku 21 nariadenia (EÚ) č. 525/2013 a s prihliadnutím na plánované využitie nástrojov flexibility uvedených v článkoch 5, 6 a 7 tohto nariadenia zistí, že členský štát nedosahuje dostatočný pokrok pri plnení svojich povinností podľa článku 4 tohto nariadenia, tento členský štát predloží Komisii do troch mesiacov plán nápravných opatrení, ktorý obsahuje:

1.   Ak Komisia v rámci každoročného posúdenia podľa článku 21 nariadenia (EÚ) č. 525/2013 a s prihliadnutím na plánované využitie nástrojov flexibility uvedených v článkoch 5, 6 a 7 tohto nariadenia zistí, že členský štát nedosahuje dostatočný pokrok pri plnení svojich povinností podľa článku 4 tohto nariadenia, tento členský štát predloží Komisii do troch mesiacov plán nápravných opatrení, ktorý obsahuje:

[...]

[...]

| c) | v prípade významných regionálnych rozdielov vo výkonnosti alebo závažných štrukturálnych problémov na regionálnej úrovni, ako aj v prípade určitých ostrovných území musí plán nápravných opatrení obsahovať osobitné ustanovenia týkajúce sa týchto problémov. |
| --- | --- |

c)

c)

v prípade významných regionálnych rozdielov vo výkonnosti alebo závažných štrukturálnych problémov na regionálnej úrovni, ako aj v prípade určitých ostrovných území musí plán nápravných opatrení obsahovať osobitné ustanovenia týkajúce sa týchto problémov.

v prípade významných regionálnych rozdielov vo výkonnosti alebo závažných štrukturálnych problémov na regionálnej úrovni, ako aj v prípade určitých ostrovných území musí plán nápravných opatrení obsahovať osobitné ustanovenia týkajúce sa týchto problémov.

[...]

2.   Európska environmentálna agentúra v súlade so svojim ročným pracovným programom pomáha Komisii pri posudzovaní takýchto plánov nápravných opatrení.

2.   Európska environmentálna agentúra v súlade so svojim ročným pracovným programom pomáha Komisii pri posudzovaní takýchto plánov nápravných opatrení.

3.   Komisia môže vydať k spoľahlivosti plánov nápravných opatrení predložených v súlade s odsekom 1 stanovisko, ktoré v takom prípade vydá do štyroch mesiacov od doručenia týchto plánov. Dotknutý členský štát v najväčšej možnej miere zohľadní stanovisko Komisie, pričom môže svoj plán nápravných opatrení zodpovedajúcim spôsobom zrevidovať.

3.   Komisia môže vydať k spoľahlivosti plánov nápravných opatrení predložených v súlade s odsekom 1 stanovisko, ktoré v takom prípade vydá do štyroch mesiacov od doručenia týchto plánov. Dotknutý členský štát v najväčšej možnej miere zohľadní stanovisko Komisie, pričom môže svoj plán nápravných opatrení zodpovedajúcim spôsobom zrevidovať.
  Členský štát uverejní stanovisko Komisie a zaručí jeho šírenie medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami.

4.
     
  Členský štát zabezpečí zverejnenie nápravných opatrení a prípadných úprav a jeho šírenie medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Akčné plány na riešenie problematických situácií musia zahŕňať opatrenia na regionálnej úrovni, ak regionálne problémy významnou mierou zapríčiňujú situáciu. Miestne a regionálne samosprávy musia byť informované o akčných plánoch, aby mohli plne prispieť k politike v oblasti klímy.

II.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (CoR)

| 1. | si uvedomuje ničivé účinky zmeny klímy na miestne komunity a uznáva potrebu ráznych opatrení na dosiahnutie potrebných cieľov EÚ v oblasti klímy. VR podporuje záväzok na vysokej úrovni v oblasti LULUCF, ale zdôrazňuje aj potrebu flexibility, pokiaľ ide o spôsoby dosahovania cieľov. |
| --- | --- |

1.

si uvedomuje ničivé účinky zmeny klímy na miestne komunity a uznáva potrebu ráznych opatrení na dosiahnutie potrebných cieľov EÚ v oblasti klímy. VR podporuje záväzok na vysokej úrovni v oblasti LULUCF, ale zdôrazňuje aj potrebu flexibility, pokiaľ ide o spôsoby dosahovania cieľov.

| 2. | zastáva názor, že miestne a regionálne samosprávy majú nepochybne rozhodujúcu úlohu v odvetviach, v ktorých platí nariadenie o spoločnom úsilí (2) a nariadenie o LULUCF (3), pretože podľa týchto nariadení sa vyžaduje začlenenie územného rozmeru. Ide o oblasti, v ktorých môžu miestne a regionálne samosprávy vyvíjať činnosť na základe svojich právomocí a zodpovedností; |
| --- | --- |

2.

zastáva názor, že miestne a regionálne samosprávy majú nepochybne rozhodujúcu úlohu v odvetviach, v ktorých platí nariadenie o spoločnom úsilí (2

3

| 3. | žiada, aby opatrenia nariadenia o LULUCF boli v súlade s cieľmi stratégie v oblasti biodiverzity a stratégie EÚ v oblasti adaptácie na zmenu klímy. Na dosiahnutie cieľov v oblasti klímy je nevyhnutné, aby každý členský štát v spolupráci s miestnymi a regionálnymi samosprávami zaviedol právny rámec týkajúci sa lesov, ktorý zabezpečí rovnováhu medzi výrobou, biodiverzitou a ochranou; |
| --- | --- |

3.

žiada, aby opatrenia nariadenia o LULUCF boli v súlade s cieľmi stratégie v oblasti biodiverzity a stratégie EÚ v oblasti adaptácie na zmenu klímy. Na dosiahnutie cieľov v oblasti klímy je nevyhnutné, aby každý členský štát v spolupráci s miestnymi a regionálnymi samosprávami zaviedol právny rámec týkajúci sa lesov, ktorý zabezpečí rovnováhu medzi výrobou, biodiverzitou a ochranou;

| 4. | zdôrazňuje, že transformácia nesmie byť na úkor územnej súdržnosti a nesmie ohroziť najzraniteľnejšie skupiny a územia. Všetky členské štáty a odvetvia hospodárstva by mali prispieť k dosiahnutiu cieľov znižovania emisií CO2, pričom by sa mala zabezpečiť rovnováha medzi spravodlivosťou a solidaritou. V tejto súvislosti sa domnieva, že posúdenia územného vplyvu by mohli poskytnúť jasnejší prehľad o skutočných nákladoch a prínosoch pre jednotlivých poľnohospodárov a lesníkov; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje, že transformácia nesmie byť na úkor územnej súdržnosti a nesmie ohroziť najzraniteľnejšie skupiny a územia. Všetky členské štáty a odvetvia hospodárstva by mali prispieť k dosiahnutiu cieľov znižovania emisií CO2

| 5. | dôrazne nesúhlasí s tým, aby sa návrh zameriaval najmä na lesy ako záchyty uhlíka, pričom sa neberie do úvahy ich úloha pri poskytovaní udržateľných surovín na nahradenie fosílnych alternatív, čím sa neoceňuje plný potenciál odvetvia lesného hospodárstva pri zmierňovaní zmeny klímy a rozvoji miestneho a regionálneho biohospodárstva; |
| --- | --- |

5.

dôrazne nesúhlasí s tým, aby sa návrh zameriaval najmä na lesy ako záchyty uhlíka, pričom sa neberie do úvahy ich úloha pri poskytovaní udržateľných surovín na nahradenie fosílnych alternatív, čím sa neoceňuje plný potenciál odvetvia lesného hospodárstva pri zmierňovaní zmeny klímy a rozvoji miestneho a regionálneho biohospodárstva;

| 6. | konštatuje, že na dosiahnutie cieľov v odvetví LULUCF je potrebné znížiť energetické zhodnocovanie drevnej biomasy. Dôraz by sa mal klásť na kaskádové využitie s viacnásobným a podľa možnosti vysokokvalitným využitím materiálov predtým, ako bude nasledovať využitie na výrobu energie; |
| --- | --- |

6.

konštatuje, že na dosiahnutie cieľov v odvetví LULUCF je potrebné znížiť energetické zhodnocovanie drevnej biomasy. Dôraz by sa mal klásť na kaskádové využitie s viacnásobným a podľa možnosti vysokokvalitným využitím materiálov predtým, ako bude nasledovať využitie na výrobu energie;

| 7. | zdôrazňuje, že zvýšené ambície v odvetví LULUCF nesmú viesť k dovozu surovín neistého pôvodu z krajín mimo EÚ. To by mohlo znamenať, že opatrenia prijaté na posilnenie čistého záchytu v odvetví LULUCF by nemuseli viesť k žiadnemu skutočnému zlepšeniu klímy na celom svete. Na prijatie holistického prístupu k tomu, ako môže sekvestrácia uhlíka v lese, využívanie produktov a bioenergia z lesa pomôcť znížiť vplyv na klímu, je potrebná širšia systémová perspektíva; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje, že zvýšené ambície v odvetví LULUCF nesmú viesť k dovozu surovín neistého pôvodu z krajín mimo EÚ. To by mohlo znamenať, že opatrenia prijaté na posilnenie čistého záchytu v odvetví LULUCF by nemuseli viesť k žiadnemu skutočnému zlepšeniu klímy na celom svete. Na prijatie holistického prístupu k tomu, ako môže sekvestrácia uhlíka v lese, využívanie produktov a bioenergia z lesa pomôcť znížiť vplyv na klímu, je potrebná širšia systémová perspektíva;

| 8. | súhlasí s hodnotením Komisie, že negatívny trend znižovania záchytu uhlíka v EÚ treba riešiť v rámci dosahovania dlhodobého cieľa klimatickej neutrality; navrhuje, aby sa cieľ EÚ týkajúci sa čistého využívania 310 miliónov ton ekvivalentu CO2 do roku 2030 skombinoval s dodatočným národným príspevkom k čistému cieľu na rok 2030, ktorý je vyšší ako národné ciele stanovené v prílohe IIa a ktorý individuálne stanovia členské štáty. Potenciál na zvýšenie čistej absorpcie uhlíka a zníženie emisií skleníkových plynov v sektore LULUCF sa v jednotlivých členských štátoch značne líši. Závisí od prirodzenej produktívnej kapacity pôdy a rozloženia celkovej plochy pôdy podľa rôznych kategórií využitia pôdy. VR sa domnieva, že zvýšené ambície do roku 2030 by mali byť na úrovni, ktorá je v súlade s vnútroštátnym politickým rámcom členských štátov v oblasti klímy a umožňuje rozvoj biohospodárstva v každom členskom štáte; |
| --- | --- |

8.

súhlasí s hodnotením Komisie, že negatívny trend znižovania záchytu uhlíka v EÚ treba riešiť v rámci dosahovania dlhodobého cieľa klimatickej neutrality; navrhuje, aby sa cieľ EÚ týkajúci sa čistého využívania 310 miliónov ton ekvivalentu CO2

| 9. | sa domnieva, že spoločné odvetvie poľnohospodárstva a lesného hospodárstva predstavuje riziko zníženia tlaku na zníženie emisií v odvetví poľnohospodárstva a že krajiny bohaté na lesy s veľkou čistou absorpciou lesov budú „kompenzovať“ emisie v krajinách s rozšíreným poľnohospodárstvom alebo fosílnymi emisiami vo všeobecnosti. Opatrenia na zmiernenie zmeny klímy by sa mali prijať v každom odvetví a každej krajine na základe daných špecifických podmienok; |
| --- | --- |

9.

sa domnieva, že spoločné odvetvie poľnohospodárstva a lesného hospodárstva predstavuje riziko zníženia tlaku na zníženie emisií v odvetví poľnohospodárstva a že krajiny bohaté na lesy s veľkou čistou absorpciou lesov budú „kompenzovať“ emisie v krajinách s rozšíreným poľnohospodárstvom alebo fosílnymi emisiami vo všeobecnosti. Opatrenia na zmiernenie zmeny klímy by sa mali prijať v každom odvetví a každej krajine na základe daných špecifických podmienok;

| 10. | zdôrazňuje, že nariadenie by sa nemalo rozšíriť o monitorovanie a podávanie správ v rámci iných oblastí politiky, ktoré sú upravené v iných právnych predpisoch. Návrh Komisie, aby podávanie správ o LULUCF obsahovalo informácie o zachovaní uhlíka v pôdach bohatých na uhlík, oblastiach s vysokou biodiverzitou, obnovených pôdach a pôdach ohrozených prírodnými rušivými faktormi, nezlepšuje kvalitu podávania správ o skleníkových plynoch v sektore LULUCF; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že nariadenie by sa nemalo rozšíriť o monitorovanie a podávanie správ v rámci iných oblastí politiky, ktoré sú upravené v iných právnych predpisoch. Návrh Komisie, aby podávanie správ o LULUCF obsahovalo informácie o zachovaní uhlíka v pôdach bohatých na uhlík, oblastiach s vysokou biodiverzitou, obnovených pôdach a pôdach ohrozených prírodnými rušivými faktormi, nezlepšuje kvalitu podávania správ o skleníkových plynoch v sektore LULUCF;

| 11. | zdôrazňuje, že financovanie z členských štátov nie je na úkor regiónov. VR uznáva potrebu informovať miestne a regionálne samosprávy o možnostiach financovania na podporu opatrení v oblasti klímy; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že financovanie z členských štátov nie je na úkor regiónov. VR uznáva potrebu informovať miestne a regionálne samosprávy o možnostiach financovania na podporu opatrení v oblasti klímy;

| 12. | varuje pred rizikom neúčinného vykonávania. VR podporuje plánované preskúmanie a potrebu zvážiť dôsledky pandémie COVID-19, ale zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby sa dodržiavali trajektórie navrhované v nariadení o spoločnom úsilí; |
| --- | --- |

12.

varuje pred rizikom neúčinného vykonávania. VR podporuje plánované preskúmanie a potrebu zvážiť dôsledky pandémie COVID-19, ale zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby sa dodržiavali trajektórie navrhované v nariadení o spoločnom úsilí;

| 13. | nabáda Komisiu, aby stanovila metódu, na základe ktorej by miestne a regionálne samosprávy mohli vyčísliť svoje úsilie v oblasti znižovania emisií v súlade s vnútroštátnymi cieľmi, pričom sa zabráni neprimeraným narušeniam; |
| --- | --- |

13.

nabáda Komisiu, aby stanovila metódu, na základe ktorej by miestne a regionálne samosprávy mohli vyčísliť svoje úsilie v oblasti znižovania emisií v súlade s vnútroštátnymi cieľmi, pričom sa zabráni neprimeraným narušeniam;

| 14. | zdôrazňuje riziká nadmernej flexibility, pokiaľ ide o pôžičky z ročne pridelených kvót a prevody medzi členskými štátmi. Miestne a regionálne samosprávy potrebujú istotu, aby mohli plánovať svoje politiky v oblasti klímy a hospodárstva. Medzi vnútroštátne situácie, ktoré umožňujú flexibilitu podľa nariadenia, môžu patriť značné regionálne rozdiely; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje riziká nadmernej flexibility, pokiaľ ide o pôžičky z ročne pridelených kvót a prevody medzi členskými štátmi. Miestne a regionálne samosprávy potrebujú istotu, aby mohli plánovať svoje politiky v oblasti klímy a hospodárstva. Medzi vnútroštátne situácie, ktoré umožňujú flexibilitu podľa nariadenia, môžu patriť značné regionálne rozdiely;

| 15. | uznáva potrebu riešiť problém týchto regiónov, najmä stimulov vytvárajúcich príjmy, ktoré môžu mať zažívať ťažkosti alebo úpadok pri potrebnom prechode na nízkouhlíkové hospodárstvo. Zdôrazňuje význam zapojenia miestnych a regionálnych samospráv do rozvoja trajektórií udržateľného rozvoja, ktoré by mohli stimulovať hospodárstvo týchto regiónov; |
| --- | --- |

15.

uznáva potrebu riešiť problém týchto regiónov, najmä stimulov vytvárajúcich príjmy, ktoré môžu mať zažívať ťažkosti alebo úpadok pri potrebnom prechode na nízkouhlíkové hospodárstvo. Zdôrazňuje význam zapojenia miestnych a regionálnych samospráv do rozvoja trajektórií udržateľného rozvoja, ktoré by mohli stimulovať hospodárstvo týchto regiónov;

| 16. | podporuje prísnejšie ustanovenia o plánoch nápravných opatrení a transparentnosti zdôrazňujúce regionálny rozmer, ktoré si vyžadujú špecifikácie týkajúce sa toho, ako riešiť regionálne rozdiely a ktoré podporujú praktické riešenia regionálnych výziev; |
| --- | --- |

16.

podporuje prísnejšie ustanovenia o plánoch nápravných opatrení a transparentnosti zdôrazňujúce regionálny rozmer, ktoré si vyžadujú špecifikácie týkajúce sa toho, ako riešiť regionálne rozdiely a ktoré podporujú praktické riešenia regionálnych výziev;

| 17. | zdôrazňuje význam kontrol súladu a navrhuje posúdiť možnosť finančných sankcií v prípade nesúladu. Príjmy zo sankcií by sa mali opätovne investovať do opatrení v oblasti klímy a spravodlivej transformácie s osobitným zameraním na regionálne problémy; |
| --- | --- |

17.

zdôrazňuje význam kontrol súladu a navrhuje posúdiť možnosť finančných sankcií v prípade nesúladu. Príjmy zo sankcií by sa mali opätovne investovať do opatrení v oblasti klímy a spravodlivej transformácie s osobitným zameraním na regionálne problémy;

| 18. | navrhuje zvážiť bezpečnostnú rezervu pre členské štáty s nízkym HDP na obyvateľa. HDP sa zohľadňuje už pri stanovovaní vnútroštátnych cieľov a je sporný ako jediná hodnota, pretože nezohľadňuje celkovú situáciu regiónov a nemusí nevyhnutne ísť ruka v ruke so zložitými potrebami rozvoja určitého územia. |
| --- | --- |

18.

navrhuje zvážiť bezpečnostnú rezervu pre členské štáty s nízkym HDP na obyvateľa. HDP sa zohľadňuje už pri stanovovaní vnútroštátnych cieľov a je sporný ako jediná hodnota, pretože nezohľadňuje celkovú situáciu regiónov a nemusí nevyhnutne ísť ruka v ruke so zložitými potrebami rozvoja určitého územia.

V Bruseli 28. apríla 2022

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  
  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke – Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo

1

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke – Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1).

3

---