# Službeni list C 290/29.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 290 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.29. srpnja 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 290

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.29. srpnja 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 568. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 23.3.2022.–24.3.2022. |
| 2022/C 290/01 | Rezolucija Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o ratu u Ukrajini i njegovim gospodarskim, socijalnim i okolišnim posljedicama | 1 |
| | MIŠLJENJA |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 568. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 23.3.2022.–24.3.2022. |
| 2022/C 290/02 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Djelovanje EU-a nakon COVID-a 19: poboljšanje oporavka uz pomoć sporta (samoinicijativno mišljenje) | 6 |
| 2022/C 290/03 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Novi okvir za sporazume o slobodnoj trgovini, sporazume o gospodarskom partnerstvu i sporazume o ulaganjima kojim se jamči stvarno sudjelovanje organizacija civilnog društva i socijalnih partnera te osigurava osviještenost javnosti (samoinicijativno mišljenje) | 11 |
| 2022/C 290/04 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora: Uvjeti potrebni za društvenu prihvaćenost energetske i niskougljične tranzicije (Razmatračko mišljenje na zahtjev francuskog predsjedništva Vijeća EU-a) | 22 |
| 2022/C 290/05 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Konsolidacija civilne zaštite EU-a: Mehanizam za poboljšanje sposobnosti EU-a da odgovori na ekstremne događaje, uključujući one izvan njegova teritorija(razmatračko mišljenje na zahtjev francuskog predsjedništva) | 30 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski gospodarski i socijalni odbor

568. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 23.3.2022.–24.3.2022.

2022/C 290/01

Rezolucija Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o ratu u Ukrajini i njegovim gospodarskim, socijalnim i okolišnim posljedicama

1

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

568. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 23.3.2022.–24.3.2022.

2022/C 290/02

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Djelovanje EU-a nakon COVID-a 19: poboljšanje oporavka uz pomoć sporta (samoinicijativno mišljenje)

6

2022/C 290/03

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Novi okvir za sporazume o slobodnoj trgovini, sporazume o gospodarskom partnerstvu i sporazume o ulaganjima kojim se jamči stvarno sudjelovanje organizacija civilnog društva i socijalnih partnera te osigurava osviještenost javnosti (samoinicijativno mišljenje)

11

2022/C 290/04

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora: Uvjeti potrebni za društvenu prihvaćenost energetske i niskougljične tranzicije (Razmatračko mišljenje na zahtjev francuskog predsjedništva Vijeća EU-a)

(Razmatračko mišljenje na zahtjev francuskog predsjedništva Vijeća EU-a)

22

2022/C 290/05

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Konsolidacija civilne zaštite EU-a: Mehanizam za poboljšanje sposobnosti EU-a da odgovori na ekstremne događaje, uključujući one izvan njegova teritorija(razmatračko mišljenje na zahtjev francuskog predsjedništva)

(razmatračko mišljenje na zahtjev francuskog predsjedništva)

30

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 568. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 23.3.2022.–24.3.2022. |
| 2022/C 290/06 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću – Izvješće o strateškim predviđanjima 2021. – Sposobnost i sloboda djelovanja EU-a (COM(2021) 750 final) | 35 |
| 2022/C 290/07 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu zahtjeva za kreditni rizik, rizik prilagodbe kreditnom vrednovanju, operativni rizik, tržišni rizik i minimalnu donju granicu (COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD)) | 40 |
| 2022/C 290/08 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Direktive Vijeća o utvrđivanju pravila za sprečavanje zlouporabe fiktivnih subjekata u porezne svrhe i izmjeni Direktive 2011/16/EU (COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS)) | 45 |
| 2022/C 290/09 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Direktive Vijeća o osiguravanju globalne minimalne razine oporezivanja za multinacionalne skupine u Uniji (COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS)) | 52 |
| 2022/C 290/10 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju jedinstvene europske pristupne točke za centralizirani pristup javno dostupnim informacijama koje su relevantne za financijske usluge, tržišta kapitala i održivost (COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD)) Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni određenih direktiva u pogledu uspostave i funkcioniranja jedinstvene europske pristupne točke (COM(2021) 724 final – 2021/0379 (COD)) Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni određenih uredbi u pogledu uspostave i funkcioniranja jedinstvene europske pristupne točke (COM(2021) 725 final – 2021/0380 (COD)) | 58 |
| 2022/C 290/11 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2015/760 u pogledu opsega prihvatljive imovine i ulaganja, zahtjeva u pogledu sastava portfelja i zahtjeva diversifikacije, pozajmljivanja novčanih sredstava i drugih pravila o fondovima te zahtjeva koji se odnose na odobrenje za rad, politike ulaganja i uvjete poslovanja europskih fondova za dugoročna ulaganja (COM(2021) 722 final – 2021/0377 (COD)) | 64 |
| 2022/C 290/12 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 600/2014 u pogledu poboljšanja transparentnosti tržišnih podataka, uklanjanja prepreka uvođenju konsolidiranog sustava objave, optimizacije obveza trgovanja i zabrane primanja plaćanja za prosljeđivanje naloga klijenata (COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD)) | 68 |
| 2022/C 290/13 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Strategija EU-a za suzbijanje antisemitizma i njegovanje židovskog načina života (2021.–2030.) (COM(2021) 615 final) | 73 |
| 2022/C 290/14 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o primjeni Direktive 2009/52/EZ od 18. lipnja 2009. o minimalnim standardima za sankcije i mjere za poslodavce državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (COM(2021) 592 final) | 81 |
| 2022/C 290/15 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Ažurirani akcijski plan EU-a za borbu protiv krijumčarenja migranata za razdoblje 2021.–2025) (COM(2021) 591 final) | 90 |
| 2022/C 290/16 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Bolji radni uvjeti za jaču socijalnu Europu: iskorištavanje svih prednosti digitalizacije za budućnost rada (COM(2021) 761 final) i Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o poboljšanju radnih uvjeta u radu putem platformi (COM(2021) 762 final) | 95 |
| 2022/C 290/17 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o europskoj strategiji za sveučilišta (COM(2022) 16 final) i o Prijedlogu preporuke Vijeća o jačanju veza radi djelotvorne europske suradnje u području visokog obrazovanja (COM(2022) 17 final) | 109 |
| 2022/C 290/18 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o energetskim svojstvima zgrada (preinaka) (COM(2021) 802 final – 2021/0426 (COD)) | 114 |
| 2022/C 290/19 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže, izmjeni Uredbe (EU) 2021/1153 i Uredbe (EU) br. 913/2010 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1315/2013 (COM(2021) 812 final – 2021/0420 (COD)) | 120 |
| 2022/C 290/20 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2010/40/EU o okviru za uvođenje inteligentnih prometnih sustava u cestovnom prometu i za veze s ostalim vrstama prijevoza (COM(2021) 813 final – 2021/0419 (COD)) | 126 |
| 2022/C 290/21 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Strategija EU-a za tlo do 2030. – Ostvarivanje koristi od zdravog tla za ljude, hranu, prirodu i klimu (COM(2021) 699 final) | 131 |
| 2022/C 290/22 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora: Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a (COM(2021) 345 final) | 137 |
| 2022/C 290/23 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti okoliša putem kaznenog prava i zamjeni Direktive 2008/99/EZ (COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD)) | 143 |
| 2022/C 290/24 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/833 o utvrđivanju mjera očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD)) | 149 |
| 2022/C 290/25 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu produljenja razdoblja primjene neobveznog mehanizma prijenosa porezne obveze u odnosu na isporuke određene robe i usluga podložnih prijevari te primjene mehanizma brze reakcije na prijevaru u vezi s PDV-om (COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS)) | 151 |
| 2022/C 290/26 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu njezina razdoblja primjene i u pogledu jednakovrijednosti pregleda usjeva na terenu koji se provode u Boliviji na sjemenskim usjevima žitarica i sjemenskim usjevima uljarica i predivog bilja i u pogledu jednakovrijednosti sjemena žitarica i sjemena uljarica i predivog bilja proizvedenog u Boliviji (COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD)) | 152 |
| 2022/C 290/27 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju prijelaznih pravila za pakiranje i označivanje veterinarsko-medicinskih proizvoda odobrenih u skladu s Direktivom 2001/82/EZ i Uredbom (EZ) br. 726/2004 (COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD)) | 153 |
| 2022/C 290/28 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 i Uredbe (EU) br. 223/2014 u pogledu djelovanja kohezijske politike za izbjeglice u Europi (CARE) (COM(2022) 109 final – 2022/0075 (COD)) | 154 |

III   Pripremni akti

Europski gospodarski i socijalni odbor

568. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 23.3.2022.–24.3.2022.

2022/C 290/06

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću – Izvješće o strateškim predviđanjima 2021. – Sposobnost i sloboda djelovanja EU-a (COM(2021) 750 final)

(COM(2021) 750 final)

35

2022/C 290/07

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu zahtjeva za kreditni rizik, rizik prilagodbe kreditnom vrednovanju, operativni rizik, tržišni rizik i minimalnu donju granicu (COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD))

(COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD))

40

2022/C 290/08

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Direktive Vijeća o utvrđivanju pravila za sprečavanje zlouporabe fiktivnih subjekata u porezne svrhe i izmjeni Direktive 2011/16/EU (COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS))

(COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS))

45

2022/C 290/09

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Direktive Vijeća o osiguravanju globalne minimalne razine oporezivanja za multinacionalne skupine u Uniji (COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS))

(COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS))

52

2022/C 290/10

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju jedinstvene europske pristupne točke za centralizirani pristup javno dostupnim informacijama koje su relevantne za financijske usluge, tržišta kapitala i održivost (COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD)) Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni određenih direktiva u pogledu uspostave i funkcioniranja jedinstvene europske pristupne točke (COM(2021) 724 final – 2021/0379 (COD)) Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni određenih uredbi u pogledu uspostave i funkcioniranja jedinstvene europske pristupne točke (COM(2021) 725 final – 2021/0380 (COD))

(COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD))

(COM(2021) 724 final – 2021/0379 (COD))

(COM(2021) 725 final – 2021/0380 (COD))

58

2022/C 290/11

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2015/760 u pogledu opsega prihvatljive imovine i ulaganja, zahtjeva u pogledu sastava portfelja i zahtjeva diversifikacije, pozajmljivanja novčanih sredstava i drugih pravila o fondovima te zahtjeva koji se odnose na odobrenje za rad, politike ulaganja i uvjete poslovanja europskih fondova za dugoročna ulaganja (COM(2021) 722 final – 2021/0377 (COD))

(COM(2021) 722 final – 2021/0377 (COD))

64

2022/C 290/12

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 600/2014 u pogledu poboljšanja transparentnosti tržišnih podataka, uklanjanja prepreka uvođenju konsolidiranog sustava objave, optimizacije obveza trgovanja i zabrane primanja plaćanja za prosljeđivanje naloga klijenata (COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD))

(COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD))

68

2022/C 290/13

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Strategija EU-a za suzbijanje antisemitizma i njegovanje židovskog načina života (2021.–2030.) (COM(2021) 615 final)

(COM(2021) 615 final)

73

2022/C 290/14

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o primjeni Direktive 2009/52/EZ od 18. lipnja 2009. o minimalnim standardima za sankcije i mjere za poslodavce državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (COM(2021) 592 final)

(COM(2021) 592 final)

81

2022/C 290/15

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Ažurirani akcijski plan EU-a za borbu protiv krijumčarenja migranata za razdoblje 2021.–2025) (COM(2021) 591 final)

(COM(2021) 591 final)

90

2022/C 290/16

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Bolji radni uvjeti za jaču socijalnu Europu: iskorištavanje svih prednosti digitalizacije za budućnost rada (COM(2021) 761 final) i Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o poboljšanju radnih uvjeta u radu putem platformi (COM(2021) 762 final)

(COM(2021) 761 final)

(COM(2021) 762 final)

95

2022/C 290/17

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o europskoj strategiji za sveučilišta (COM(2022) 16 final) i o Prijedlogu preporuke Vijeća o jačanju veza radi djelotvorne europske suradnje u području visokog obrazovanja (COM(2022) 17 final)

(COM(2022) 16 final)

(COM(2022) 17 final)

109

2022/C 290/18

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o energetskim svojstvima zgrada (preinaka) (COM(2021) 802 final – 2021/0426 (COD))

(COM(2021) 802 final – 2021/0426 (COD))

114

2022/C 290/19

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže, izmjeni Uredbe (EU) 2021/1153 i Uredbe (EU) br. 913/2010 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1315/2013 (COM(2021) 812 final – 2021/0420 (COD))

(COM(2021) 812 final – 2021/0420 (COD))

120

2022/C 290/20

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2010/40/EU o okviru za uvođenje inteligentnih prometnih sustava u cestovnom prometu i za veze s ostalim vrstama prijevoza (COM(2021) 813 final – 2021/0419 (COD))

(COM(2021) 813 final – 2021/0419 (COD))

126

2022/C 290/21

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Strategija EU-a za tlo do 2030. – Ostvarivanje koristi od zdravog tla za ljude, hranu, prirodu i klimu (COM(2021) 699 final)

(COM(2021) 699 final)

131

2022/C 290/22

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora: Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a (COM(2021) 345 final)

(COM(2021) 345 final)

137

2022/C 290/23

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti okoliša putem kaznenog prava i zamjeni Direktive 2008/99/EZ (COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD))

(COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD))

143

2022/C 290/24

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/833 o utvrđivanju mjera očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD))

(COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD))

149

2022/C 290/25

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu produljenja razdoblja primjene neobveznog mehanizma prijenosa porezne obveze u odnosu na isporuke određene robe i usluga podložnih prijevari te primjene mehanizma brze reakcije na prijevaru u vezi s PDV-om (COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS))

(COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS))

151

2022/C 290/26

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu njezina razdoblja primjene i u pogledu jednakovrijednosti pregleda usjeva na terenu koji se provode u Boliviji na sjemenskim usjevima žitarica i sjemenskim usjevima uljarica i predivog bilja i u pogledu jednakovrijednosti sjemena žitarica i sjemena uljarica i predivog bilja proizvedenog u Boliviji (COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD))

(COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD))

152

2022/C 290/27

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju prijelaznih pravila za pakiranje i označivanje veterinarsko-medicinskih proizvoda odobrenih u skladu s Direktivom 2001/82/EZ i Uredbom (EZ) br. 726/2004 (COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD))

(COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD))

153

2022/C 290/28

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 i Uredbe (EU) br. 223/2014 u pogledu djelovanja kohezijske politike za izbjeglice u Europi (CARE) (COM(2022) 109 final – 2022/0075 (COD))

(COM(2022) 109 final – 2022/0075 (COD))

154

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski gospodarski i socijalni odbor

568. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 23.3.2022.–24.3.2022.

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/1

---

Rezolucija Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o ratu u Ukrajini i njegovim gospodarskim, socijalnim i okolišnim posljedicama

(2022/C 290/01)

| Pravna osnova: | pravilo 35. Poslovnika |
| --- | --- |
| | (rezolucija) |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 24.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 176/1/1 |

Pravna osnova:

pravilo 35. Poslovnika

(rezolucija)

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

24.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

176/1/1

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR (EGSO),

| 1. | oštro osuđuje jednostranu agresiju na Ukrajinu, za koju je naredbu izdao predsjednik Ruske Federacije, i uključenost bjelaruskog režima; naglašava da se ruskom vojnom invazijom na Ukrajinu krše važeća međunarodna pravila i sporazumi i ugrožava europska i globalna sigurnost; invazijom se, osim toga, krši primarni cilj Unije, a to je „promicanje mira, njezinih vrijednosti i dobrobiti njezinih naroda”; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva EU da pruži punu potporu kako bi se svi ratni zločini i zločini protiv čovječnosti dokumentirali i kako bi se za njih sudilo na Međunarodnom kaznenom sudu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odaje počast golemoj hrabrosti ukrajinskog naroda koji brani Ukrajinu od ruskih osvajača; poziva sav slobodan svijet da svim sredstvima koja su mu na raspolaganju pruži potporu njegovoj borbi za mir i slobodu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva EU i njegove međunarodne partnere istomišljenike da ostanu ujedinjeni, da nastave iskazivati punu solidarnost u odgovoru na taj neopravdan i ničim izazvan rat i pronađu diplomatski put za prekid neprijateljstava; naglašava potrebu za diplomatskim djelovanjem radi hitnog prekida vatre i izgradnje istinskog mirovnog procesa s aktivnom ulogom institucija EU-a. Ti bi akteri također trebali pojačati pritisak na ruski režim brzim nametanjem daljnjih sankcija i korištenjem svih drugih sredstava koja su im na raspolaganju kako bi se odmah zaustavilo vojno djelovanje Rusije na ukrajinskom teritoriju i Rusija u potpunosti povukla svoje snage te kako bi se ponovno uspostavio mir, sigurnost i stabilnost u istočnom susjedstvu EU-a i pružila podrška društvima koja dijele naše vrijednosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da je od najvećeg interesa za EU i međunarodnu zajednicu da se granice ne mijenjaju vojnim sredstvima i da agresor ne ostvari nikakvu korist. Mora se poštovati vladavina prava, a ne pravo jačega, a Ukrajini se u cijelosti mora isplatiti reparacija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podržava i prihvaća ključne poruke Rezolucije Europskog parlamenta od 1. ožujka o ruskoj agresiji na Ukrajinu, uključujući u njoj predložene mjere za hitnu potporu Ukrajini i njezinim građanima u njihovoj borbi za neovisnost i slobodu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja postupanje onih europskih poduzeća koja su se odlučila povući s ruskog tržišta i potiče druga poduzeća da umjesto kratkotrajnim gospodarskim interesima prednost daju čovječnosti i solidarnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja svoju nedvosmislenu potporu suverenosti, neovisnosti i teritorijalnom integritetu Ukrajine, drugih zemalja Istočnog partnerstva, posebno Moldove i Gruzije, te država članica EU-a, unutar njihovih međunarodno priznatih granica; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava duboko žaljenje zbog svih žrtava agresije, djece, žena i muškaraca, kao i zbog uništenja gradova i infrastrukture, neizmjerne ljudske patnje i štete za okoliš; žali zbog toga što su milijuni ljudi prisiljeni napustiti svoje domove i potražiti utočište u sigurnijim dijelovima Ukrajine ili susjednim zemljama; insistira na tome da počinitelji odgovaraju za svoje zločine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na intenziviranje mjera za jačanje položaja i suverenosti Ukrajine te na jačanje humanitarnih mjera koje ukrajinskom narodu mogu pomoći osiguravanjem pristupa osnovnim potrepštinama, posebno vodi, hrani, lijekovima i električnoj energiji; poziva sve vlade da učine sve što je u njihovoj moći kako bi osigurale opskrbu hranom i sigurnost hrane dostavom namirnica i čiste vode u ratne zone; poziva Rusiju da stanovništvu Ukrajine osigura pristup humanitarnoj pomoći; upozorava na to da mnogi radnici neće primati plaće, a građani neće moći doći do svoje ušteđevine, pa s obzirom na to poziva na odgovarajuće ekonomske mjere kako bi se spriječio gospodarski kolaps; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja aktivan pristup svih vlada EU-a, posebno vlada Poljske, Mađarske, Rumunjske, Bugarske i Slovačke, kao i vlade Moldove, u održavanju granica otvorenima i osiguravanju sredstava za evakuaciju, pružanje utočišta, hitne pomoći, medicinske pomoći i azila osobama koje bježe od rata u Ukrajini, uključujući ukrajinske i neukrajinske državljane; poziva Vijeće i Komisiju da osiguraju dodatna sredstva za te zemlje jer su one primarne točke ulaska ukrajinskih izbjeglica u EU, a u mjesecima koji dolaze bit će i dalje glavne zemlje boravišta ukrajinskih izbjeglica; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovo poziva na donošenje imigracijske politike kojom bi se osiguralo da nijedna zemlja ne snosi nerazmjeran teret i da se taj teret ravnomjerno raspodijeli među državama članicama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podržava predanost EU-a pružanju pomoći izbjeglicama iz Ukrajine, izraženu u komunikaciji Komisije „Europska solidarnost s izbjeglicama i osobama koje bježe od rata u Ukrajini” (1), te naglašava da bi sredstva dostupna u okviru mjera kohezijske politike za izbjeglice u Europi i programa REACT (2) trebala biti fleksibilna i odmah dostupna; pozdravlja činjenicu da je EU već aktivirao Mehanizam EU-a za civilnu zaštitu i osnovao logističke centre u susjednim zemljama za usmjeravanje pomoći Ukrajini; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja jačanje ohrabrujuće solidarnosti koju su pokazale organizacije civilnog društva iz EU-a i zemalja u susjedstvu i njihove neprestane aktivnosti od prvoga dana ruske agresije te naglašava potrebu da se financijska potpora EU-a dodijeli i vladama i organizacijama civilnog društva koje djeluju na terenu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva na punu provedbu Direktive o privremenoj zaštiti (koju je Europsko vijeće prvi put aktiviralo 4. ožujka 2022. na prijedlog Europske komisije) na temelju solidarnosti i zajedničke odgovornosti država članica EU-a, na način da se zajamči primjena niza prava utvrđenih Direktivom, koja uključuju pristup tržištu rada, smještaju, zdravstvenoj zaštiti, obrazovanju i socijalnoj skrbi svima onima koji imaju pravo na tu vrstu zaštite te da se potrebe vulnerabilnih skupina, posebno djece, žena, starijih osoba i osoba s invaliditetom rješavaju na adekvatan način; potiče zemlje domaćine da podrže stvaranje i poštovanje istih humanitarnih koridora za sve izbjeglice koje bježe od rata u Ukrajini bez obzira na njihovo državljanstvo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | svjestan je poteškoća koje zemlje domaćini mogu imati u brzoj integraciji izbjeglica na svoja tržišta rada; naglašava da gospodarstva EU-a imaju dovoljne kapacitete da apsorbiraju priljev ljudi iz Ukrajine pod uvjetom da se preseljenjem upravlja na odgovarajući način; poziva na to da mehanizmi uključivanja budu rodno i dobno prilagođeni; poziva Europsko nadzorno tijelo za rad da u skladu sa svojim nadležnostima nadzire integraciju izbjeglica na tržište rada i da podnosi redovita izvješća o tom pitanju; u vezi s tim podsjeća na potencijal socijalne i solidarne ekonomije da u okviru socijalne države očuva radna mjesta i poveća njihov broj čak i u vrijeme krize te potiče države članice da pronađu rješenja za integraciju ukrajinskih izbjeglica na svoja tržišta rada; svjestan je specifične situacije žena i djece u područjima sukoba i po dolasku u zemlje domaćine, što uključuje i rizike od iskorištavanja i rodno uvjetovanog nasilja, posebno seksualnog nasilja i trgovanja ljudima; napominje da će se položaj ukrajinskih građana kojima je odobrena privremena zaštita u Europskoj uniji ili koji imaju pravo zatražiti takav status i dalje pratiti i uzimati u obzir u okviru Europskog migracijskog foruma; |
| --- | --- |

16.

| 17. | traži pružanje pojačane potpore ukrajinskom civilnom društvu i u Ukrajini i izvan nje; smatra da bi EU trebao razmotriti uključivanje ukrajinskog civilnog društva u sve rasprave povezane s Ukrajinom; ukrajinsko civilno društvo bit će izravno uključeno u ublažavanje posljedica rata i ponovnu izgradnju socioekonomske strukture zemlje; u tom kontekstu EGSO poziva na konsolidaciju postojećih programa financiranja osmišljenih za potporu civilnom društvu u Ukrajini; |
| --- | --- |

17.

| 18. | imajući u vidu nedavne izjave predsjednice Europske komisije, poziva institucije EU-a i sve države članice da u potpunosti surađuju s Ukrajinom i da Ukrajini otvore sve relevantne fondove i programe EU-a; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva institucije EU-a da što prije započnu konkretan dijalog s Ukrajinom o procesu pristupanja Europskoj uniji u skladu s člankom 49. Ugovora o Europskoj uniji i na temelju zasluga te da pruže hitnu financijsku potporu kako bi joj se osigurala humanitarna pomoć; poziva na otvaranje istog takvog dijaloga s drugim zemljama koje se žele pridružiti EU-u, kao što su Gruzija i Moldova, kako bi se tim zemljama zajamčila stabilnost i jednako postupanje. To treba provoditi bez nanošenja štete postojećem procesu pristupanja zapadnog Balkana; istodobno poziva na nastavak rada na integraciji Ukrajine u jedinstveno tržište EU-a u skladu sa Sporazumom o pridruživanju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | izražava duboku zabrinutost zbog toga što ruska vlada uvelike koristi propagandu i dezinformacije kako bi opravdala i prikrila svoju agresiju na Ukrajinu; u vezi s time naglašava potrebu za jačanjem otpornosti EU-a na kibernapade i osmišljavanjem globalne strategije za suzbijanje dezinformacija; EU u tom pogledu mora preuzeti vodeću ulogu u svijetu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava potrebu za podupiranjem neovisnog ruskog i bjelaruskog civilnog društva i novinara te za održavanjem kanala komunikacije s njima; oštro osuđuje val represije u Rusiji i uhićenja mirnih prosvjednika, gušenje medija i ušutkavanje civilnog društva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva na zajedničke mjere solidarnosti radi bojkotiranja proizvoda i usluga iz Rusije; naglašava da je potrebno prekinuti suradnju s ruskim poduzećima i organizacijama koje podupiru Putinovu politiku; osuđuje zaobilaženje kolektivnog bojkota u pokušaju stjecanja bilo kakve koristi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | svjestan je da će rat i sve s njim povezane mjere, prije svega sankcije, imati socioekonomske posljedice na države članice i zemlje u susjedstvu, s kojima se EU mora biti spreman nositi; ističe da kriza ukazuje na potrebu za jačanjem unutarnjeg tržišta i njegova funkcioniranja; naglašava važnost nadoknade gubitaka koje trpe europska poduzeća pogođena sankcijama i potrebu za provođenjem temeljite analize učinka sankcija kako bismo mogli ublažiti njihove gospodarske i socijalne posljedice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da će nekoliko industrijskih sektora biti ozbiljno pogođeno; ističe da Rusija i Ukrajina nisu samo važne izvoznice energije u EU nego i metala kao što su nikal, bakar i ključne sirovine, primjerice, neon, paladij, titan i platina, koji su od presudne važnosti za neke strateške industrije, među ostalim i obranu i proizvodnju mikročipova; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da je potrebno ubrzati razvoj strateške i tehnološke autonomije Europe i poziva čelnike i čelnice EU-a da potvrde da su ujedinjeni u svojoj odlučnosti da poboljšanjem naših obrambenih sposobnosti i ograničavanjem naše ovisnosti o energiji, kritičnim sirovinama i hrani, osiguraju veću neovisnost i suverenost Europske unije kao sile; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava važnost smanjenja energetske ovisnosti EU-a o trećim zemljama, a posebno Rusiji; poziva na izradu održivog plana za diversifikaciju izvora energije unutar kombinacije izvora energije država članica i pozdravlja prijedloge iz Izjave iz Versaillesa o tom pitanju (3); konstatira da se sigurnost i održivost opskrbe energijom dugoročno mogu u potpunosti postići samo poticanjem upotrebe izvora energije s niskim emisijama ugljika ili bez emisija ugljika i većim korištenjem lokalnih izvora energije i energije iz obnovljivih izvora; zalaže se za ubrzanje ulaganja u istraživanje radi razvoja novih čistih tehnologija zahvaljujući kojima bi se trebala osigurati otporna i održiva budućnost energetskog sustava EU-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava potrebu za diferencijacijom fiskalnih strategija među državama članicama s ciljem očuvanja održivosti duga, posebno u državama članicama s visokim javnim dugom. Države članice s niskim i srednjim razinama duga trebale bi dati prioritet povećanju javnih ulaganja; naglašava važnost davanja prednosti povećanju javnih ulaganja kako bi se povećala otpornost gospodarstva EU-a; |
| --- | --- |

27.

| 28. | izražava zabrinutost zbog izvanredne situacije u mnogim dijelovima prometnog sektora; potiče Komisiju da posveti dužnu pozornost krizi prometnog sektora uzrokovanoj iznimno visokim troškovima goriva i električne energije pri osmišljavanju privremenog okvira za krize spomenutog u komunikaciji „REPowerEU: zajedničko europsko djelovanje za povoljniju, sigurniju i održiviju energiju” (4); poziva na oprez pri ublažavanju regulatornih postupaka kako bi se zajamčilo da se njime ne umanjuju socijalni i ekološki standardi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da će sukob neizbježno imati ozbiljne posljedice za poljoprivredno-prehrambeni sektor EU-a, kojemu će biti potrebna dodatna potpora; naglašava da EU mora ojačati svoju predanost ostvarenju održivih prehrambenih sustava uz istodobno jamčenje cjenovne pristupačnosti kvalitetne hrane za sve; EU osobito mora povećati sigurnost opskrbe hranom smanjenjem ovisnosti o ključnim uvezenim poljoprivrednim proizvodima i sirovinama; osim toga, potrošači u svim državama članicama EU-a suočit će se sa znatnim povećanjem cijena hrane i energije, što bi moglo povećati razinu siromaštva u EU-u; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da su Ukrajina i Rusija važni izvoznici nekoliko poljoprivrednih proizvoda, primjerice žitarica i uljarica; napominje da je poremećaj izvoza iz tih zemalja već doveo do golemog povećanja cijena poljoprivrednih proizvoda na svjetskom tržištu i da se posljedice osjećaju u najsiromašnijim zemljama svijeta, ali i da će najteže breme osjetiti najsiromašniji slojevi stanovništva; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da posljedice rata ne bi smjele ugroziti djelovanje u području klime i održivosti u skladu s Programom UN-a za održivi razvoj do 2030., koji je prije svega program mira, sigurnosti i smanjenja siromaštva; ističe potrebu za napretkom u provedbi Programa UN-a do 2030. i pravednom tranzicijom putem europskog zelenog plana i pritom naglašava da se iznimna odstupanja mogu odobriti samo na ograničeno vrijeme; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da utjecaji na okoliš prouzročeni sukobom, uslijed bombardiranja, istjecanja nafte i plina, incidenata u pogonima kemijske industrije ili nuklearnim elektranama, izazivaju veliku zabrinutost i za stanovništvo Ukrajine i za stanovništvo EU-a; naglašava da EU mora pomoći u zaštiti okoliša i otklanjanju štete u okolišu prouzročene ratom i kažnjavati kaznena djela protiv okoliša jer će ona neizbježno imati dugotrajne posljedice; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava potrebu za održavanjem solidarnosti i daljnjim razvojem zajedničkih europskih odgovora kako bi se podijelio teret gospodarskih posljedica te predlaže osmišljavanje fleksibilnog europskog instrumenta; napominje da bi u slučaju najpogođenijih zemalja mogla biti potrebna obrada i revizija nacionalnih planova za oporavak i otpornost, posebno s obzirom na rizik od stagflacije; priznaje da će invazija na Ukrajinu izravno utjecati na sve države članice EU-a i njihove građane te da će ljudski troškovi i posljedice za Ukrajince biti nemjerljivi, kao i potreba za solidarnošću unutar EU-a te dugoročnom solidarnošću EU-a s Ukrajinom; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja obvezu izraženu u Izjavi iz Versaillesa (5) da se poveća upotreba Europskog instrumenta mirovne pomoći; ističe da bi EU trebao ići u smjeru snažnije političke integracije koja bi mogla podržati zajedničku vanjsku politiku te poziva države članice da odmah počnu raditi na provedbi istinski zajedničkog i djelotvornog obrambenog sustava kojim bi se znatno ojačala sposobnost Europe da se brani; |
| --- | --- |

34.

| 35. | potvrđuje da okupacija nuklearnih elektrana izaziva zabrinutost u pogledu nuklearne sigurnosti lokalnog stanovništva i cijele Europe te poziva na punu suradnju sa svim uključenim akterima i s Međunarodnom agencijom za atomsku energiju kako bi se pratila situacija i spriječilo moguće istjecanje radioaktivnog zračenja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava nužnost da politički čelnici budu jasni u komunikaciji s građanima EU-a i da objasne ratne troškove; ističe da mir ima svoju cijenu koju svi moramo platiti, no koja se mora ravnopravno raspodijeliti među državama članicama; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva EU i države članice da pripreme odgovarajući plan pomoći i oporavka za Ukrajinu kako bi se pružila potpora ukrajinskom gospodarstvu i obnovi uništene infrastrukture; naglašava da Ruska Federacija mora snositi odgovornost za uništenje ukrajinske infrastrukture, uključujući civilne i stambene zgrade, kao i za znatne gospodarske gubitke, te da će morati nadoknaditi štetu prouzročenu svojim agresivnim djelovanjem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | obvezuje se da će pomno pratiti situaciju poticanjem razmjene informacija o potpori europskih organizacija civilnog društva na terenu i poticanjem istinskog dijaloga s ukrajinskim organizacijama civilnog društva, uključujući organizacije poslodavaca i sindikate, putem stalnih mehanizama dijaloga; obvezuje se da će pratiti situaciju s izbjeglicama na terenu, kao i u susjednim zemljama, pružajući punu potporu ukrajinskom narodu. |
| --- | --- |

38.

Bruxelles, 24. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 107 final – Europska solidarnost s izbjeglicama i osobama koje bježe od rata u Ukrajini.

1

(2)  COM(2022) 109 final – Djelovanje kohezijske politike za izbjeglice u Europi (CARE).

2

(3)  Izjava iz Versaillesa, usvojena na neformalnom sastanku šefova država ili vlada 10. i 11. ožujka 2022., https://www.consilium.europa.eu/media/54795/20220311-versailles-declaration-hr.pdf.

3

(4)  COM(2022) 108 final – REPowerEU: zajedničko europsko djelovanje za povoljniju, sigurniju i održiviju energiju.

4

(5)  Izjava iz Versaillesa, usvojena na neformalnom sastanku šefova država ili vlada 10. i 11. ožujka 2022., https://www.consilium.europa.eu/media/54795/20220311-versailles-declaration-hr.pdf.

5

---

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

568. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 23.3.2022.–24.3.2022.

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/6

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Djelovanje EU-a nakon COVID-a 19: poboljšanje oporavka uz pomoć sporta”

(samoinicijativno mišljenje)

(2022/C 290/02)

| Izvjestitelj: | Pietro Vittorio BARBIERI |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Odluka Plenarne skupštine: | 23.3.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 7.3.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 24.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 148/0/0 |

Odluka Plenarne skupštine:

23.3.2021.

Pravna osnova:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

7.3.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

24.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

148/0/0

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Nakon dugog razdoblja pandemije, koja je imala velike negativne posljedice na cijeli sektor sporta, a naročito na amaterske sportske klubove, što je dovelo do brojnih zatvaranja, potreban je strateški pristup kako bi se ponovno istaknula i uvažila uloga sporta i tjelesne aktivnosti u izgradnji otpornijeg i održivijeg društva. To bi trebalo biti dio šireg procesa socioekonomskog oporavka, uz nastojanje da se postave ciljevi za jačanje sposobnosti reagiranja tog sektora na krize koje nas sve češće pogađaju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sport i tjelesna aktivnost morat će se uključiti u strategije gospodarskog i društvenog razvoja stvaranjem sve širih međusektorskih poveznica, naročito s javnim zdravljem, obrazovanjem i socijalnom uključenosti. Sport je sredstvo društvene, gospodarske i okolišne održivosti kojim se potiče oporavak te stvaraju nova radna mjesta i poslovne prilike utemeljene na sportu. Također će biti važno poticati socijalni dijalog o dobrobiti i tjelesnoj aktivnosti na radnom mjestu, uz sudjelovanje socijalnih partnera. EGSO stoga poziva na izradu studija koje bi ukazale na vezu između bavljenja sportom i opće dobrobiti građana i građanki. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kad je riječ o školi i raznim fazama učenja, kao što se podučava da se obavljaju određene zadaće, da se uči i odrasta, postalo je nužno podučavati djevojčice i dječake o svim aspektima tjelesne pismenosti. Ponovno staviti naglasak na tjelesni odgoj u školi, u kontekstu igre, zabave i multidisciplinarnosti, znači stvoriti instrument bez premca za postizanje rezultata, smirenosti, suživota i, prije svega, školskog uspjeha te za promicanje zdravog načina života. To znači da je potrebno uvažiti činjenicu da su sport i tjelesna aktivnost jednako važni kao i drugi predmeti, posebno u obrazovanju mlađih generacija, pri čemu posebnu pažnju treba posvetiti izoliranim područjima i područjima u nepovoljnom položaju. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | U Ugovoru iz Lisabona istaknuta je europska dimenzija socijalne i ekonomske vrijednosti sporta. Nakon zdravstvene krize potrebno je u europskoj politici povećati vidljivost vrijednosti koje imaju sport i tjelesna aktivnost i pritom im zajamčiti položaj jednakovrijedan drugim europskim politikama. Stoga nije riječ samo o kohezijskim politikama već o istinskom procesu osnaživanja, odnosno o viziji prave sportske tranzicije u kojoj bi se velika važnost pridala utjecaju koji sport ima na dobrobit i kvalitetu života ljudi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Stoga je potrebno: |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | u Eurostatov popis pokazatelja za mjerenje materijalne deprivacije uvrstiti i „sportsku deprivaciju”, tj. stopu isključenosti iz korištenja nužnog dobra, odnosno prava na bavljenje sportom; |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | sektoru sporta omogućiti pristup svim financijskim sredstvima EU-a za razdoblje 2021.–2027., i u okviru izravnog i u okviru neizravnog upravljanja, pri čemu sport i tjelesnu aktivnost treba smatrati ulaganjem u kolektivnu dobrobit zajednica i pojedinaca; |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | predvidjeti povećanje udjela ukupnog iznosa sredstava izdvojenih za sport i međusektorsku suradnju, uključujući i sport, u okviru programa Erasmus+. Financijska sredstva ne bi trebala potjecati samo iz kohezijskih fondova, već i iz raznih stavki Fonda za oporavak jer su sredstva za sport znatno smanjena. Osim toga, bilo bi poželjno na bolji način preraspodijeliti sredstva za natjecateljski sport visokih performansi i za amaterski sport kojim se potiče socijalna angažiranost; |
| --- | --- |

1.5.3.

| 1.5.4. | osmisliti planove za potporu sportu u slučaju krize i izvanredne situacije (ekonomske, socijalne i zdravstvene), uključujući planove pripravnosti, među ostalim na temelju nužnog administrativnog pojednostavljenja složenih birokratskih postupaka, naročito kad se njima moraju baviti amaterski sportski klubovi. Stoga je prioritet osigurati potporu za amaterski sport jer upravo on povećava uključivanje osoba s invaliditetom i osjetljivih i ugroženih osoba, i ima važnu ulogu u međukulturnoj interakciji; |
| --- | --- |

1.5.4.

| 1.5.5. | poticati potporu mrežama za aktivno sudjelovanje građana u postizanju tih ciljeva na lokalnoj razini putem partnerstava i zajedničkih projekata javnih politika i tih mreža kako bi se osmislile razne vrste socijalnih inovacija, uz iskorištavanje iskustava koja proizlaze iz zajedničkog upravljanja i kružne supsidijarnosti; poticati sudjelovanje socijalnih partnera i organizacija. |
| --- | --- |

1.5.5.

2.   Opće napomene

| 2.1. | U kontekstu pandemije koja nas i dalje stavlja na kušnju i dok se borimo da zaštitimo ljudske živote i izvore prihoda, ne smijemo izgubiti iz vida činjenicu da su pred nama odluke koje će odrediti budućnost socioekonomskih sustava EU-a i živote europskih građana. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Zdravstvena kriza pokazala je da je zbog višedimenzionalne prirode problema s kojima se suočavamo nemoguće postići razinu otpornosti kojom bi se zajamčila potpuna zaštita socioekonomskih sustava EU-a. Potrebno je poduzeti mjere kako bi naše društvo postalo prilagodljivo na krize i promjene, i to promicanjem modela otpornosti koji se temelje na sposobnosti predviđanja kriza i njihovog svladavanja uz pomoć odgovarajućih „instrumenata”. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pandemija koju je uzrokovao koronavirus promijenila je ekonomske, socijalne i zdravstvene izglede za predstojeće godine, a s time se promijenio i pristup razvojnim i kohezijskim strategijama. Moramo odlučiti hoćemo li nastaviti na isti način kao i dosad ili promijeniti i prilagoditi paradigmu na kojoj se temelje razvojne i kohezijske politike s obzirom na probleme koji su izišli na vidjelo i iskustvo stečeno tijekom krize uzrokovane COVID-om 19. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Svijet sporta u cijelosti teško je pogođen krizom uzrokovanom COVID-om 19 posvuda u Europi, ali moramo naglasiti da su najveći problemi i izazovi snašli sektor amaterskog sporta. U području sporta kriza je naročito teško pogodila mlade i ograničila njihovo „pravo” na bavljenje sportom i tjelesnom aktivnošću. Jednako tako, zdravstvena kriza utjecala je i na cjelokupni sektor sportskih udruga i sportsku industriju, što je ostavilo posljedice koje će i srednjoročno utjecati na oporavak tog sektora. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Uloga sporta u razvojnim i kohezijskim procesima

| 3.1. | Sport civilnom društvu omogućuje da svoje kapacitete usmjerava na konstruktivan način jer ga obogaćuje pozitivnim vrijednostima kroz jedinstven i višedimenzionalni pristup koji doprinosi tjelesnoj i mentalnoj dobrobiti te ublažava društvene probleme zahvaljujući sposobnosti okupljanja kulturno raznolikih zajednica. Pod uvjetima koji se u ovom mišljenju nastoje definirati, sport ima važnu ulogu u socijalnoj, ekonomskoj i okolišnoj održivosti, doprinosi revitalizaciji i privlačnosti regija i lokalnih područja te potiče oporavak jer stvara mogućnosti za otvaranje novih radnih mjesta i poslovnih prilika koje se temelje na sportu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kad je riječ o ekonomskoj dimenziji, sport može – na temelju iskorištavanja društvenih i tehnoloških inovacijskih procesa – poticati stvaranje novih ili jačanje postojećih poduzetničkih aktivnosti; zahvaljujući sportu mogu se stvoriti nove mogućnosti zapošljavanja, među ostalim u vidu formalnih i neformalnih tečajeva za mlade; sport je instrument za unapređenje i jačanje zdravlja i kompetencija radnika i radnica i, s obzirom na to da se u osnovi temelji na ljudskom radu, predstavlja djelotvorno sredstvo za stvaranje radnih mjesta na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Glede socijalne dimenzije, za sport je tipično da okuplja vrlo različite segmente društva, prevladava razlike i ujedinjuje lokalne zajednice te u zajednice uključuje osjetljive i ranjive društvene skupine. Povrh toga, sportski projekti mogu pridonijeti revitalizaciji područja u kojima su prisutni „nedostaci”, kao što su predgrađa i ruralna i izolirana područja u europskim regijama. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kad je riječ o okolišnoj dimenziji, sport je strateški instrument za postizanje ciljeva kojima se odgovara na izazove koje pred nas postavlja borba protiv klimatskih promjena. Bavljenje sportom je sredstvo za promicanje održive mobilnosti i regeneracije okoliša u urbanim područjima u okviru prilagodbe klimatskim promjenama. Sportska infrastruktura, ako se adaptira u sportske objekte gotovo nulte energije (1), doprinijet će postizanju ciljeva okolišne održivosti, jednako kao i održavanje događanja sa slabim ugljičnim otiskom. Naposljetku, sportska događanja sjajna su prilika za slanje i širenje pozitivnih poruka u vezi s okolišem. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Unatoč činjenici da je u svim glavnim nadnacionalnim strategijama (Program 2030., kohezijska politika 2021.–2027., Globalni akcijski plan Svjetske zdravstvene organizacije za tjelesnu aktivnost za razdoblje 2018.–2030.) sport naveden kao priroritetni instrument za postizanje ciljeva razvoja, održivosti i kohezije, nažalost, možemo uočiti se da se u brojnim državama članicama taj pristup još ne primjenjuje u potpunosti i da se sportska aktivnost i bavljenje sportom često svode na igru i rekreaciju. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Postoji opasnost da će kriza uzrokovana COVID-om 19 dovesti do smanjenja ili nemogućnosti bavljenja sportom. U nedostatku posebnih i inovativnih intervencija kojima se mogu djelotvorno riješiti problemi i pronaći rješenja, bliska povezanost socijalne i ekonomske dimenzije te problematike imat će katastrofalan učinak i ograničiti određene aktivnosti koje su nužne za osiguravanje kvalitete života, dobrobiti i zdravlja ljudi. Ta će situacija ne samo ugroziti opstanak brojnih tijela, udruga i poduzeća koja djeluju u području sporta, već i dovesti do socijalnog problema u pogledu kvalitete života ljudi i do ekonomskog problema koji se odnosi na gubitak izvora prihoda za osobe koje žive od tih aktivnosti. Jednako tako, zbog ekonomskih poteškoća uzrokovanih krizom mnogi ljudi neće moći snositi troškove sportskih aktivnosti svoje djece ili vlastitih sportskih aktivnosti, što će negativno utjecati na fizičku dobrobit i zdravlje. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Za vulnerabilne kategorije građana, primjerice osobe s invaliditetom, rizik od sportske deprivacije pogoršat će već kritično stanje koje u nekim državama članicama postoji kao sustavno ograničenje. Kad je riječ o mentalnom zdravlju, pandemija je znatno smanjila aktivno sudjelovanje korisnika, članova obitelji, poslovnih subjekata, građana i sportskih udruga u relevantnim službama i odjelima, zbog čega su osobe s mentalnim poteškoćama izgubile mogućnost da se bave sportom kao sredstvom za izgradnju i održavanje solidarnih odnosa kojima se ublažava izoliranost i marginalizacija koje proizlaze iz bolesti. Kolektivna dobrobit tiče se svih nas, a ne samo onih koje pružaju skrb i onih kojima je skrb potrebna. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | S obzirom na veliko smanjenje broja prilika za druženje, što naročito pogađa djecu i mlade, trebat će ponovno osigurati prilike za sport i tjelesnu aktivnost te obrazovanje i osposobljavanje, pri čemu – radi zaštite djece i adolescenata – posebnu pozornost treba posvetiti sigurnosti mjesta na kojima se to odvija. Svijet sporta je okruženje u kojem se izuzetno velik broj djece svakodnevno susreće sa svojim edukatorima, tehničarima i trenerima. To je okruženje iznimno osjetljivo za fizički i psihički razvoj djece koja se bave sportom te je nužno donijeti posebne mjere da bi im se omogućilo da iskoriste sve prednosti koje ta aktivnost može donijeti, ali u zaštićenom okruženju. Sport za sve ne smije podrazumijevati sport po svaku cijenu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Redovita tjelesna aktivnost relevantna je i za aktivno starenje te može imati ključnu ulogu u poboljšanju funkcionalnih sposobnosti i kvalitete života starijih osoba. Usto, učinak tjelesne aktivnosti povećava se ako su starije osobe istodobno uključene u društvene i produktivne aktivnosti. Sport stoga ima preventivnu ulogu u tome da radnici i radnice postaju zdravi umirovljenici i umirovljenice s dobrom tjelesnom kondicijom. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Razvoj tjelesne aktivnosti za što veći broj građanki i građana također iziskuje i socijalne i društvene inovacije, čiji bi pokretači trebali biti prije svega organizirano civilno društvo i socijalni partneri. Pri tome je izuzetno važno imati na umu svakodnevno bavljenje tjelesnim aktivnostima i dnevne rutine radnika, studenata i učenika, kao i predvidjeti mjesta na kojima se roditelji mogu baviti tjelesnim aktivnostima u isto vrijeme kada i njihova djeca. Zahvaljujući pandemiji ponovno smo otkrili sport na otvorenom, što može promicati inovativne trendove kao što su urbani i ruralni sport, radi revitalizacije javnih prostora i njihovog fleksibilnog korištenja. Socijalne inovacije su prijeko potrebne i treba ih poticati i isticati njihovu vrijednost kako bi se riješio problem koji muči većinu građana, a to je nedostatak vremena za bavljenje sportom, čak i kada to žele činiti. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | U razvoju kolektivnih programa za radnike i radnice i sve građane i građanke potrebno je naglasiti ulogu lokalnih privatnih objekata (sportskih centara) koji imaju sve mogućnosti za suradnju s poduzećima i drugim strukturama (npr. centrima za osobe s invaliditetom) organizacija civilnog društva. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | U tom kontekstu glavnu ulogu ima djelovanje civilnog društva i svih socijalnih partnera koji – poticanjem građanskog angažmana i pokretanjem socijalnog dijaloga – mogu promicati strategije za kvalitetu života na radnom mjestu, pa i u okviru kolektivnih ugovora, predlagati kampanje za poticanje radnika da se upišu na sportske aktivnosti i/ili učlane u sportska društva, poticati sportske radnike da štite vlastite interese i uvoditi stanke u radu radi bavljenja tjelesnom aktivnošću. Potrebno je naglasiti i ojačati ulogu zdravstvenih djelatnika te učitelja i učiteljica koji rade s malom djecom u podizanju svijesti i promicanju sporta kako bi se izgradila nova kultura i kako bi poslodavci počeli davati poticaje za bavljenje sportom. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Kad je riječ o rodnoj dimenziji, nedvojbeno je da je Europska povelja o pravima žena u sportu (2) okvir na temelju kojeg se može nastaviti s edukacijom o razlikama i s eksperimentiranjem s novim aktivnostima, kao i s dijalogom i suradnjom među raznim akterima, naročito u području komunikacije, u kojoj već neko vrijeme postoji bliži odnos između žena i medija u svrhu promicanja dostojanstvenog i primjerenog novinarskog jezika, a u interesu sporta usmjerenog na suzbijanje svih vrsta nasilja, diskriminacije i ekonomske neravnopravnosti, kao i sve otvorenije i uključivije kulture tjelovježbe. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Sport u Programu održivog razvoja do 2030.

| 4.1. | Sport je univerzalni jezik koji zbližava ljude, narode i kulture, a vrijednosti sporta vrijednosti su univerzalnosti i sklada. Sport je važan instrument za potporu djelovanju kojim se naša društva nastoje pretvoriti u promišljenija okruženja okrenuta održivosti. Sport može doprinijeti postizanju ciljeva iz Programa održivog razvoja do 2030. isticanjem načela poštovanja, razumijevanja, integracije i dijaloga te doprinosom razvoju i ostvarivanju pojedinaca bez obzira na dob, rod, porijeklo, vjeru i uvjerenja. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Unatoč jasnoj međusektorskoj prirodi sporta kao sredstva kojim se podupire primjena načela navedenih u Programu održivog razvoja do 2030., jasno je da sport nekim od 17 ciljeva iz tog programa doprinosi u većoj, a nekima u manjoj mjeri. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Sport je područje u kojem su nadležnosti EU-a relativno nove i uvedene su tek stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona. Europska unija nadležna je za razvoj politika utemeljenih na konkretnim elementima te za poticanje suradnje i upravljanje inicijativama za potporu tjelesnoj aktivnosti i sportu u Europi. U okviru programa Erasmus+ (3) posebna proračunska linija za potporu sportskim projektima i mrežama prvi je put stavljena na raspolaganje u razdoblju 2014.–2020. U razdoblju 2021.–2027. djelovanje EU-a za potporu sportu zadržat će se i ojačati. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Sport i kohezijska politika

| 5.1. | EU nastoji ostvariti ciljeve veće pravednosti i otvorenosti na sportskim natjecanjima te veće zaštite moralnog i tjelesnog integriteta osoba koje se bave sportom, uzimajući pritom u obzir njegovu specifičnu prirodu. U sektoru sporta EU se bavi trima područjima: 1) društvena uloga sporta; 2) ekonomska uloga sporta; 3) politički i pravni okvir tog sektora. Uz djelovanje koje se podupire financijskim instrumentima kojima se izravno upravlja, EU promiče iskorištavanje i komplementarnost prilika koje nudi kohezijska politika. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Već je dokazana sposobnost sporta i tjelesne aktivnosti da okupljaju vrlo različite segmente društva, prevladavaju razlike i ujedinjuju lokalne zajednice, a u njih se uključuju i društvene skupine isključene iz života zajednice. Povrh toga, sportski projekti mogu doprinijeti cijelom nizu političkih ciljeva: promicati inovacije, dovesti do revitalizacije gradskih područja, podupirati ruralni razvoj i doprinositi internim ulaganjima u europskim regijama. |
| --- | --- |

5.2.

6.   Sport i Globalni akcijski plan Svjetske zdravstvene organizacije za tjelesnu aktivnost za razdoblje 2018.–2030.

| 6.1. | U Globalnom akcijskom planu za tjelesnu aktivnost 2018.–2030. (4) utvrđuju se strateški ciljevi koje treba ostvariti mjerama politike čija je svrha da se tjelesna neaktivnost odraslih i adolescenata do 2030. na svjetskoj razini smanji za 15 %. U tom se planu naglašava potreba za međusektorskim i holističkim pristupom i važnost ulaganja u socijalne, kulturne, gospodarske, okolišne, obrazovne i druge politike kako bi se promicala tjelesna aktivnost i pridonijelo postizanju mnogih ciljeva održivog razvoja do 2030. U strategijama provedbe tog plana treba uzeti u obzir sve čimbenike koji utječu na stil života i njima se trebaju provesti djelotvorne mjere za promicanje zdravlja u okviru međusektorskog i integriranog pristupa. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Promicanje tjelesne aktivnosti složeno je pitanje koje iziskuje snažno vodstvo i političko djelovanje zdravstvenog sektora, što je ključno na nacionalnoj razini, ali i veliku interakciju s drugim sektorima, kao što su obrazovanje, kultura, promet, urbanističko planiranje i gospodarstvo. Kako bi se povećala tjelesna aktivnost i odvratilo od nekretanja, nužno je uhvatiti se u koštac s problemima tjelesne neaktivnosti povezanima s okolišem, društvom i pojedincima te provesti djelotvorne i održive mjere putem suradnje raznih sektora na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, u skladu s međusektorskim pristupom koji omogućuje poduzimanje mjera za promjenu nezdravog ponašanja, bilo utjecanjem na životni stil pojedinaca bilo stvaranjem okolišnih i društvenih uvjeta koji mogu potaknuti na promjenu neželjenog ponašanja. |
| --- | --- |

6.2.

7.   Od strategija do prakse

| 7.1. | Unatoč jasnom doprinosu koji sport i tjelesna aktivnost mogu dati postizanju ciljeva razvoja, održivosti i kohezije, još uvijek je vrlo teško osigurati da europski fondovi budu otvoreni i dostupni za inicijative usmjerene na promicanje i valorizaciju sporta. Glavni uzrok tog stanja je to što sport nije izrijekom naveden kao područje ulaganja u uredbama na kojima se temelji kohezijska politika za razdoblje 2021.–2027. Jasno navođenje sporta u provedbenim programima kohezijske politike osiguralo bi postojanje jasnog postupka za tokove financiranja sporta, a ujedno bi i pojednostavilo rad upravljačkih tijela fondova u pozitivnom ocjenjivanju projekata koji se bave sportom i tjelesnom aktivnošću. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Kako bi se istaknula strateška priroda sporta u provedbi razvojnih i kohezijskih strategija, u dodatku je navedena analiza usklađenosti između ciljeva Programa održivog razvoja do 2030. i ciljeva kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027., kao i mjere koje bi se mogle provesti uz pomoć sporta. |
| --- | --- |

7.2.

Bruxelles, 24. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Prijedlog preporuke Vijeća o edukaciji o okolišnoj održivosti.

1

(2)  Europska povelja o pravima žena u sportu.

2

(3)  Erasmus+ – Uspješnost.

3

(4)  Globalni akcijski plan za tjelesnu aktivnost 2018.–2030.

4

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/11

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Novi okvir za sporazume o slobodnoj trgovini, sporazume o gospodarskom partnerstvu i sporazume o ulaganjima kojim se jamči stvarno sudjelovanje organizacija civilnog društva i socijalnih partnera te osigurava osviještenost javnosti”

(samoinicijativno mišljenje)

(2022/C 290/03)

| Izvjestitelj: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Stefano PALMIERI

| Odluka Plenarne skupštine: | 25.3.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | samoinicijativno mišljenje |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za vanjske odnose |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 9.3.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 215/1/7 |

Odluka Plenarne skupštine:

25.3.2021.

Pravna osnova:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

samoinicijativno mišljenje

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za vanjske odnose

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

9.3.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

215/1/7

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | ESGO ističe svoju potporu novoj otvorenoj, održivoj i utjecajnoj europskoj trgovinskoj strategiji te smatra da je osobito važno da se tom strategijom, s jedne strane, promiče konkurentnost europskih proizvodnih sektora i gospodarskih aktera (velikih, srednjih i malih poduzeća) i, s druge strane, doprinosi promicanju europskih vrijednosti i načela, posebno demokracije i ljudskih, socijalnih i rodnih te radnih i okolišnih prava. Time će se Europskoj uniji (EU) moći osigurati odgovarajući instrumenti za zaštitu radnika i poduzeća od nepoštenih trgovačkih praksi i zaštitu potrošača od štetnih i neodrživih proizvoda. Na taj se način objedinjuju interesi poduzeća s interesima građana i građanki kao potrošača i radnika. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ESGO smatra da su za provedbu nove, ambiciozne trgovinske strategije EU-a potrebni:






  — | inovativna strategija za trgovinske pregovore (o trgovinskim sporazumima, sporazumima o gospodarskom partnerstvu, sporazumima o ulaganjima) kojom se može zajamčiti stvarno sudjelovanje organizacija civilnog društva i socijalnih partnera te tako osigurati da koristi od trgovine imaju svi sudionici u EU-u i u partnerskim zemljama; |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

inovativna strategija za trgovinske pregovore (o trgovinskim sporazumima, sporazumima o gospodarskom partnerstvu, sporazumima o ulaganjima) kojom se može zajamčiti stvarno sudjelovanje organizacija civilnog društva i socijalnih partnera te tako osigurati da koristi od trgovine imaju svi sudionici u EU-u i u partnerskim zemljama;

| — | reforma instrumenata za praćenje, ocjenjivanje i provedbu sporazumâ – unutarnje savjetodavne skupine. |
| --- | --- |

—

reforma instrumenata za praćenje, ocjenjivanje i provedbu sporazumâ – unutarnje savjetodavne skupine.

| 1.3. | ESGO smatra da će dvostruki postupak reforme (pregovaračkih instrumenata i unutarnjih savjetodavnih skupina) omogućiti zadobivanje stvarne podrške, a time i podizanje svijesti javnosti o vrijednosti potpisanih trgovinskih sporazuma, sporazuma o gospodarskom partnerstvu i sporazuma o ulaganjima među svim akterima na koje ti sporazumi utječu (poduzeća, radnici, potrošači itd.) i na obje strane koje potpisuju sporazume (u EU-u i u partnerskim zemljama). |
| --- | --- |

1.3.

2.   Opće napomene

| 2.1. | Europska komisija je u veljači 2021. sastavila smjernice za novu otvorenu, održivu i utjecajnu europsku trgovinsku strategiju (1) uz pomoć koje bi trebalo postići sljedeća tri cilja Europske unije:






  i. | podržati gospodarski oporavak te zelenu i digitalnu tranziciju; |
| --- | --- | --- |

2.1.

i.

podržati gospodarski oporavak te zelenu i digitalnu tranziciju;

| ii. | prilagoditi svjetska pravila održivijoj i pravednijoj globalizaciji; |
| --- | --- |

ii.

prilagoditi svjetska pravila održivijoj i pravednijoj globalizaciji;

| iii. | povećati kapacitet EU-a za ostvarivanje vlastitih interesa i jačanje vlastitih prava. |
| --- | --- |

iii.

povećati kapacitet EU-a za ostvarivanje vlastitih interesa i jačanje vlastitih prava.

| 2.1.1. | Na izradu te nove trgovinske strategije utjecalo je nekoliko čimbenika. Ponajprije, kriza uzrokovana pandemijom COVID-a 19, koja je potaknula ozbiljno razmišljanje o novim strategijama o zdravstvenoj sigurnosti, sigurnosti hrane, opskrbi sirovinama i strateškoj proizvodnji te, općenito, o globalnim lancima vrijednosti. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Drugi odlučujući čimbenici za izradu nove trgovinske strategije koju je predložila Komisija povezani su: i. s krizom Svjetske trgovinske organizacije (WTO) koja još uvijek traje; ii. s problematičnim odnosima s određenim zemljama ili trgovinskim blokovima: Kinom, Rusijom, SAD-om; iii. s teškim pregovorima s Ujedinjenom Kraljevinom; i iv. s trenutačnim zastojem u određenim trgovinskim sporazumima (npr. Sporazum EU-Mercosur, Sporazum o gospodarskom partnerstvu između Srednje Afrike i EU-a ili Sporazum o gospodarskom partnerstvu između Istočnoafričke zajednice i EU-a). |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | U dokumentu koji je predložila Komisija u nekoliko se navrata navodi da osim promicanja konkurentnosti europskih proizvodnih sektora, nova europska trgovinska strategija mora doprinijeti promicanju europskih vrijednosti i načela, osobito demokracije i ljudskih, socijalnih i rodnih te radnih i okolišnih prava. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Europski parlament prihvatio je prijedlog Komisije i pozvao Komisiju da se pobrine za to da poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima o kojima se pregovara doprinose tome da koristi od trgovine budu zajamčene svima (2). |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | ESGO je u svojim nedavnim mišljenjima ponovno iznio svoju viziju trgovinske politike EU-a i odlučno podržao prijedlog Komisije ističući njegovu važnost, relevantnost i pravovremenost. EGSO je istodobno iznio jasna očekivanja i preporuke za ambicioznu reviziju trgovine i održivog razvoja (3). |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Upravo zato što je nova strategija koju je predložila Komisija opravdano ambiciozna, smatramo da su za njezinu provedbu potrebni:






  — | inovativna strategija za trgovinske pregovore (o trgovinskim sporazumima, sporazumima o gospodarskom partnerstvu, sporazumima o ulaganjima) kojom se može zajamčiti stvarno sudjelovanje organizacija civilnog društva i socijalnih partnera te tako osigurati da koristi od trgovine imaju svi sudionici u EU-u i u partnerskim zemljama; |
| --- | --- | --- |

2.1.6.

—

inovativna strategija za trgovinske pregovore (o trgovinskim sporazumima, sporazumima o gospodarskom partnerstvu, sporazumima o ulaganjima) kojom se može zajamčiti stvarno sudjelovanje organizacija civilnog društva i socijalnih partnera te tako osigurati da koristi od trgovine imaju svi sudionici u EU-u i u partnerskim zemljama;

| — | reforma instrumenata za praćenje, ocjenjivanje i provedbu sporazumâ – unutarnje savjetodavne skupine. |
| --- | --- |

—

reforma instrumenata za praćenje, ocjenjivanje i provedbu sporazumâ – unutarnje savjetodavne skupine.

| 2.1.6.1. | Dvostruki postupak reforme (pregovaračkih instrumenata i unutarnjih savjetodavnih skupina) omogućit će zadobivanje stvarne podrške, a time i podizanje svijesti javnosti o vrijednosti potpisanih sporazuma (trgovinskih, o gospodarskom partnerstvu i o ulaganjima) među svim akterima na koje ti sporazumi utječu (poduzeća, radnici, potrošači itd.) i na obje strane koje potpisuju sporazume (u EU-u i u partnerskim zemljama). |
| --- | --- |

2.1.6.1.

3.   Kritička ocjena postojećih trgovinskih sporazuma

| 3.1. | Iako ponavlja da je uvjeren u temeljnu važnost multilateralizma u trgovinskoj razmjeni i u to da bi WTO nakon temeljite reforme trebao povratiti ulogu jamca multilateralizma, EGSO razumije da u ovom konkretnom kontekstu trgovinski sporazumi mogu imati odlučujuću ulogu, ne samo u pogledu bilateralnih trgovinskih razmjena EU-a (koje, u svakom slučaju, predstavljaju 30 % trgovine robom i uslugama u Uniji), nego prvenstveno u pogledu širenja modela razvoja koji je gospodarski, socijalno i okolišno održiv i za EU i za njegove partnere. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tijekom posljednjih godina razni pregovarački instrumenti kojima se koristi EU (trgovinski sporazumi, sporazumi o gospodarskom partnerstvu, sporazumi o ulaganjima) bili su predmet posebno kritičnih ocjena ESGO-a (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ESGO smatra da treba krenuti od tih ocjena kako bi se procijenilo je li potrebno provesti reformu postojećih pregovaračkih instrumenata da bi se osiguralo postizanje ciljeva nove trgovinske strategije koju je predložila Komisija. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Prvi aspekt odnosi se na slabu transparentnost tijekom procesa pregovora o trgovinskim sporazumima. Iako je jasno da u vezi sa sadržajem sporazuma koji su predmet pregovora mora postojati povjerljivost, ESGO smatra da se i uz tu povjerljivost ipak treba osigurati transparentnost trgovinskih pregovora i zajamčiti neprestani tok informacija prema građanima i dionicima koji su zainteresirani za pregovore. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.1.1. | Komisija oduvijek jasno iskazuje protivljenje osiguravanju potpune transparentnosti pregovora pozivajući se na postojeće propise (5) i neke presude (6) Suda Europske unije te tvrdi da bi širenje informacija tijekom pregovora štetilo interesima Europske unije. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

| 3.3.1.2. | ESGO priznaje da je tijekom posljednjih godina Komisija pokazala veliku i značajnu otvorenost te poboljšala razinu transparentnosti tako što je za neke trgovinske sporazume stavila na raspolaganje informacije o: izvješćima o raznim krugovima pregovora; dobivenim pregovaračkim mandatima; raznim prijedlozima teksta, kao i organizaciji susreta putem dijaloga s civilnim društvom i skupinom stručnjaka za trgovinske sporazume EU-a. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

| 3.3.1.3. | Usprkos tim poboljšanjima pregovarački mandat o kojem odlučuje Vijeće trebao bi biti ambiciozniji i dati Komisiji veću mogućnost da organizira sudjelovanje civilnog društva i socijalnih partnera, čime bi se osigurala njihova istinska uključenost u postupak pregovora. Usto, ESGO je zatražio nastavak rada stručne skupine čiji je mandat istekao (7). |
| --- | --- |

3.3.1.3.

| 3.3.1.4. | EGSO razumije da je potrebno uspostaviti ravnotežu između transparentnosti i povjerljivosti tijekom pregovora, ali je ipak svjestan toga da je transparentnost još uvijek pitanje koje izaziva najviše prijepora s dionicima, organizacijama civilnog društva i socijalnim partnerima. |
| --- | --- |

3.3.1.4.

| 3.4. | Još jedan aspekt koji nailazi na kritike odnosi se na činjenicu da su procjene učinka na održivost sporazumâ djelomične, da se objavljuju sa zakašnjenjem (kad su pregovori već zaključeni) ili ih uopće nema u partnerskim zemljama koje sudjeluju u sporazumima. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Upravo je zakašnjela objava procjene učinka na održivost sporazuma EU-Mercosur bila predmet tužbe koju su određene nevladine organizacije podnijele europskoj ombudsmanici (8). U ožujku 2021. europska ombudsmanica izrazila je sljedeće stajalište u kojem kritizira Europsku komisiju: „Europska komisija nije uspjela osigurati da se procjena učinka na održivost završi pravovremeno, odnosno prije zaključivanja trgovinskih pregovora EU-a i Mercosura. To predstavlja nepravilnost u postupanju” (9). |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | ESGO ponavlja da se procjene učinka sporazumâ na gospodarsku, socijalnu i okolišnu održivost moraju pravovremeno objavljivati na početku i ažurirati tijekom pregovora te da povremeno moraju biti uključene u ex post ocjenu sporazuma u fazi praćenja. Te procjene isto tako moraju obuhvaćati obje strane u pregovorima: Europsku uniju i njezine države članice i države druge strane za pregovaračkim stolom (10). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | Dodatna kritika u pogledu trgovinskih sporazumâ odnosila se na nesposobnost djelotvornog jamčenja poštovanja ljudskih i socijalnih prava, temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada te okolišnih i sigurnosnih normi. Osim toga, sporazumi ne jamče jednake uvjete svim subjektima na tržištu (osobito malim i srednjim poduzećima kao i nekim proizvodnim sektorima). (11) |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Tome treba dodati da trgovinski sporazumi ponekad ne uzimaju u obzir određene posebnosti zemalja u razvoju i asimetričnosti između EU-a i partnerskih zemalja s kojima se sporazumi sklapaju, što dovodi do opasnosti od toga da ne ublažavaju ili ponekad čak i povećaju postojeće razlike (na primjer, jednak pristup lijekovima koji spašavaju živote ili cjepivima). Osim toga, ne uzimaju u obzir ni prevladavajući položaj koji, uslijed sklapanja trgovinskih sporazuma, mogu steći multinacionalne kompanije. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kako bi se osigurala djelotvorna i široka uključenost organiziranog civilnog društva, nužno je da se unutarnje savjetodavne skupine uspostave ne samo u svim budućim trgovinskim pregovorima, već naročito u postojećim sporazumima o gospodarskom partnerstvu u Africi, gdje unutarnje savjetodavne skupine uopće ne postoje. Tekući i predstojeći postupci revizije i provedba novog sporazuma između EU-a i OEACP-a mogu biti djelotvorna prilika za uvođenje unutarnjih savjetodavnih skupina u postojeće trgovinske sporazume u kojima ne postoji taj instrument (npr. revizija Sporazuma o gospodarskom partnerstvu (SGP) između Europske unije i skupine za SGP Južnoafričke razvojne zajednice (SADC)). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Sudjelovanje civilnog društva i socijalnih partnera u pregovorima i praćenju sporazuma koje je potpisao EU razvilo se u određenoj mjeri u odnosu na prva iskustva. ESGO odaje priznaje uloženim naporima u kojima je u mnogim slučajevima i sam sudjelovao. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ESGO prima na znanje rezultate nedavne studije o analizi dijaloga Glavne uprave za trgovinu s civilnim društvom (12) u kojoj je ocijenjen dijalog s civilnim društvom na europskoj i nacionalnoj razini. Iako se slaže s određenim rezultatima studije, ESGO smatra da treba učiniti kvalitativni skok u pogledu stvarnog uključivanja organizacija civilnog društva i socijalnih partnera u trgovinsku politiku EU-a. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ESGO je u više navrata zatražio stvarno i veće uključivanje civilnog društva i socijalnih partnera obiju strana za pregovaračkim stolom (Komisije i partnerskih zemalja) u sve faze pregovora o trgovinskim sporazumima (13). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Zbog cijelog tog niza razloga ESGO smatra da je došao trenutak za razvoj nove i djelotvornije pregovaračke strategije, s novim pravilima i procedurama kojima će se organizacijama civilnog društva i socijalnim partnerima zajamčiti stvarno i djelotvorno sudjelovanje. Time bi se potaknulo ostvarivanje ciljeva nove trgovinske strategije EU-a i osiguralo postizanje sporazuma koji su u skladu s održivim razvojem s gospodarskog, socijalnog i okolišnog stajališta za obje pregovaračke strane – EU i partnerske zemlje u trgovinskim sporazumima. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Novi pregovarački okvir za trgovinske sporazume

| 4.1. | ESGO smatra da nova trgovinska politika EU-a otvara mogućnost evaluacije i poboljšanja pravila, procedura i kriterija za puno djelotvorniju, transparentniju i uključiviju organizaciju sudjelovanja organiziranog civilnog društva i socijalnih partnera, kako tijekom pregovora, tako i nakon njih, tijekom praćenja, ocjene i eventualne provedbe sporazuma. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ESGO smatra da je potrebno osmisliti novu pregovaračku metodologiju kojom bi se mogao uspostaviti novi plan koji bi predviđao stvarno uključivanje organizacija civilnog društva i socijalnih partnera u sve pregovaračke faze. Ta metodologija mora vrijediti kako za EU tako i za države druge ugovorne strane koje se nalaze za pregovaračkim stolom. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Prvi korak u planu pregovora trebao bi predvidjeti potpisivanje memoranduma o razumijevanju među pregovaračima (Komisijom i državama druge strane koje sudjeluju u pregovorima) kojim bi se osigurala uzajamna obveza pregovarača da:






  i. | poštuju razne faze pregovora, i da |
| --- | --- | --- |

4.3.

i.

poštuju razne faze pregovora, i da

| ii. | u razne faze pregovora uključe organizacije civilnog društva i socijalne partnere kao promatrače okupljene u odgovarajućem „zajedničkom savjetodavnom odboru dionika”. |
| --- | --- |

ii.

u razne faze pregovora uključe organizacije civilnog društva i socijalne partnere kao promatrače okupljene u odgovarajućem „zajedničkom savjetodavnom odboru dionika”.

| 4.3.1. | Faze pregovora predviđene u memorandumu o razumijevanju primjenjivat će se kako na opći krug pregovora tako i na moguće tehničke krugove ako ih treba održati. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Osnivanje zajedničkog savjetodavnog odbora dionika trebalo bi se temeljiti na jednakom pristupu kao i načelo partnerstva u kohezijskoj politici. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.2.1. | Svaki program kohezijske politike razvija se na temelju partnerstva kroz kolektivni proces koji uključuje nadležna tijela na europskoj, regionalnoj i lokalnoj razini, socijalne partnere i organizacije civilnog društva. To se partnerstvo primjenjuje na sve faze postupka izrade programa, od osmišljavanja do upravljanja i provedbe te na praćenje i ocjenjivanje. Taj pristup doprinosi tome da djelovanje bude prilagođeno lokalnim i regionalnim potrebama i prioritetima svih dionika. |
| --- | --- |

4.3.2.1.

| 4.3.3. | Na odabir promatrača iz redova predstavnika organizacija civilnog društva i socijalnih partnera trebao bi se primjenjivati osnovni kriterij stvarne reprezentativnosti, neovisnosti i pravedne raspodjele među dionicima. Kad je riječ o reprezentativnosti i neovisnosti, za socijalne partnere treba se voditi kriterijima skupine radnika i skupine poduzetnika ILO-a, dok bi za druge organizacije civilnog društva trebali vrijediti kriteriji međunarodnih tijela. Promatrači u sastavu zajedničkog savjetodavnog odbora dionika trebali bi se pridržavati posebnog kodeksa ponašanja. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Zajednički savjetodavni odbor dionika trebao bi, osim organizacija civilnog društva i socijalnih partnera, kao vanjske promatrače uključivati i relevantne međunarodne institucije, kao što su Međunarodna organizacija rada (ILO), Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) i Tajništvo za multilateralne sporazume o okolišu iz Programa Ujedinjenih naroda za okoliš. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.4.1. | Kodeksom ponašanja treba utvrditi:






  i. | prava i obveze promatrača u sastavu zajedničkog savjetodavnog odbora dionika koji sudjeluju u pregovorima u ime civilnog društva i socijalnih partnera. U kodeksu ponašanja treba predvidjeti odgovarajući protokol o povjerljivosti u kojem bi se tražilo poštovanje načela povjerljivosti koje podrazumijeva da se informacije dobivene u povjerljivoj fazi pregovora i u fazi ranog upozoravanja ne šire; |
| --- | --- | --- |

4.3.4.1.

i.

prava i obveze promatrača u sastavu zajedničkog savjetodavnog odbora dionika koji sudjeluju u pregovorima u ime civilnog društva i socijalnih partnera. U kodeksu ponašanja treba predvidjeti odgovarajući protokol o povjerljivosti u kojem bi se tražilo poštovanje načela povjerljivosti koje podrazumijeva da se informacije dobivene u povjerljivoj fazi pregovora i u fazi ranog upozoravanja ne šire;

| ii. | načelâ odabira promatrača u sastavu savjetodavnih odbora dionika, na transparentan način i uz poštovanje njihove stvarne neovisnosti, reprezentativnosti i pravedne raspodjele među organizacijama civilnog društva i socijalnih partnera (vidjeti točku 4.3.3); |
| --- | --- |

ii.

načelâ odabira promatrača u sastavu savjetodavnih odbora dionika, na transparentan način i uz poštovanje njihove stvarne neovisnosti, reprezentativnosti i pravedne raspodjele među organizacijama civilnog društva i socijalnih partnera (vidjeti točku 4.3.3);

| iii. | pravila i procedure u raznim fazama pregovora koje su predviđene planom pregovora. |
| --- | --- |

iii.

pravila i procedure u raznim fazama pregovora koje su predviđene planom pregovora.

Kodeks ponašanja trebale bi potpisati sve osobe koje u pregovorima sudjeluju kao promatrači u sastavu savjetodavnog odbora.

| 4.4. | Plan pregovora trebao bi se sastojati od sljedećih faza koje se ciklički ponavljaju do završetka pregovora. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Povjerljiva faza pregovora. Riječ je o fazi u kojoj sudjeluju kako članovi pregovaračkog stola (Komisija i zemlje geografskog područja koje je druga strana u pregovorima) tako i predstavnici civilnog društva i socijalnih partnera kao promatrači koji se potpisivanjem protokola o povjerljivosti iz kodeksa ponašanja obvezuju da će osigurati povjerljivost informacija kojima će raspolagati u toj fazi. U toj fazi ILO bi trebao svim članovima pregovaračkog stola (pregovaračima i promatračima) dostaviti pretpregovaračko izvješće o statusu ratificiranja i primjene temeljnih konvencija u trećoj zemlji. To izvješće ne bi imalo nikakvu obvezujuću vrijednost, ali bi ukazalo na to poštuju li se socijalni standardi u zemljama s kojima se želi potpisati sporazum. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Faza ranog upozoravanja sa zajedničkim savjetodavnim odborom. To je faza u kojoj promatrači utvrđuju osjetljive teme pregovora o kojima se u pregovorima ne postižu rješenja koja civilno društvo i socijalni partneri smatraju zadovoljavajućima. To je još uvijek povjerljiva faza u kojoj su promatrači dužni u potpunosti poštovati povjerljivost. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Faza otvorene komunikacije. Komisija i zemlje geografskog područja koje je druga strana u pregovorima objavljuju zajedničko javno informativno izvješće o stanju napretka pregovora. U toj fazi promatrači mogu iznijeti svoju ocjenu u skladu s „pravilom Chatham House” (14) i ukratko navesti teme pregovora iz prethodne faze ranog upozoravanja sa savjetodavnim odborom koje smatraju osjetljivima. To je javna faza u kojoj se iznose preliminarni rezultati pregovora i koja služi za podizanje svijesti javnosti o stanju napretka pregovora. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Faza objavljivanja preliminarnog neovisnog izvješća o procjeni učinka trgovinskog sporazuma. U toj fazi obje strane (Komisija i zemlje geografskog područja koje je druga strana u pregovorima) iznose preliminarnu neovisnu procjenu učinka sporazuma. U toj fazi organizacije civilnog društva i socijalnih partnera iznose svoje procjene gospodarskih, socijalnih i okolišnih učinaka sporazuma te se pritom oslanjaju i na svoju neovisnu analizu procjene učinka. Vanjski promatrači trebali bi dati važan doprinos tome i podnijeti izvješće svim stranama te ga objaviti. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Nakon završetka faze podnošenja preliminarnog izvješća o učinku ciklički će se pokrenuti nova povjerljiva faza pregovora nakon koje će uslijediti faza
  ranog upozoravanja sa savjetodavnim odborom pa faza otvorene komunikacije i na kraju faza podnošenja konačnog izvješća o procjeni učinka trgovinskog sporazuma. Ciklus pregovora nastavlja se dok ne završi tako da sporazum potpišu ili ne potpišu predstavnici Komisije i zemalja geografskog područja koje je druga strana u pregovorima. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Ako strane potpišu sporazum, zajedno s promatračima civilnog društva i socijalnih partnera iz savjetodavne skupine, sastavljaju poseban protokol o osnivanju unutarnje savjetodavne skupine (za EU i partnerske zemlje) koji sadrži pravilnik o radu tih skupina (vidjeti točku 5.5.2). |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.4.7. | ESGO smatra da bi predloženi pregovarački okvir mogao predstavljati izazov za sve strane uključene u pregovore. Riječ je o izazovu koji zahtijeva od svih prisutnih aktera (Komisije, organizacija civilnog društva, socijalnih partnera, vanjskih promatrača) da budu svjesni svoje uloge, kao i posebno visoku razinu profesionalnosti i pripreme. ESGO smatra da bi bilo pozitivno ojačati sudjelovanje Europskog parlamenta, koji bi trebao imati važniju ulogu u fazama pregovora i praćenju sporazumâ. ESGO je također uvjeren da će samo na taj način biti moguće osigurati da svi zaista sudjeluju u trgovinskim pregovorima, uključujući civilno društvo i socijalne partnere, i time zajamčiti istinsku podršku za sadržaj sporazuma. |
| --- | --- |

4.4.7.

5.   Prijedlog reforme unutarnjih savjetodavnih skupina za praćenje, ocjenu i provedbu sporazumâ

| 5.1. | EU se trenutačno suočava sa sve češćim zahtjevima civilnog društva i socijalnih partnera za uključivim i demokratskim dijalogom, i to ne samo tijekom sastavljanja trgovinskih sporazumâ nego i u fazi njihove provedbe (15). EGSO cijeni napore Komisije u otvaranju prostora za raspravu i sudjelovanje, ali ipak smatra da je neophodno poboljšati procedure praćenja, ocjene i provedbe tih sporazumâ. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ESGO smatra da savjetodavni instrumenti – unutarnje savjetodavne skupine – uspostavljeni radi praćenja provedbe i izvršenja obveza iz poglavlja o trgovini i održivom razvoju, a u budućnosti i cjelokupnih trgovinskih sporazuma, ne odgovaraju na zadovoljavajući način na postavljene ciljeve. U okviru unutarnjih savjetodavnih skupina uočeni su nedostaci kako u pogledu kriterija za njihov sastav tako i u pogledu nepostojanja jasnih pravila o njihovom radu. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Prema političkim preporukama iznesenima u neslužbenom dokumentu unutarnjih savjetodavnih skupina EU-a (16) i novijoj analizi koju su provele unutarnje savjetodavne skupine EU-a i partnerskih zemalja (17), unutarnje savjetodavne skupine mogu se ocijeniti na temelju četiri različite razine uspješnosti koje se zasnivaju na njihovoj mogućnosti da zajamče:






  1. | svoju operativnost |
| --- | --- | --- |

5.3.

1.

svoju operativnost

| 2. | razmjenu informacija |
| --- | --- |

2.

razmjenu informacija

| 3. | praćenje sporazumâ |
| --- | --- |

3.

praćenje sporazumâ

| 4. | politički učinak. |
| --- | --- |

4.

politički učinak.

| 5.3.1. | Kad je riječ o operativnosti, dok su – zahvaljujući izuzetno važnoj funkciji tajništva koju obavlja ESGO – unutarnje savjetodavne skupine u EU-u pokrenute, te skupine postoje samo u nekim partnerskim zemljama (18). U partnerskim zemljama u kojima postoje, unutarnje savjetodavne skupine očigledno se suočavaju s problemima organizacijske prirode zbog očitog nedostatka financijskih sredstava (19), kao i s problemima u pogledu reprezentativnosti, pravedne raspodjele zastupljenosti raznih interesa i neovisnosti organizacija koje u njima sudjeluju (20). |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Sa stajališta sposobnosti za razmjenu informacija subjekata koji sudjeluju u unutarnjim savjetodavnim skupinama, čini se da i u pogledu opće razmjene informacija postoji jasna razlika između unutarnjih savjetodavnih skupina EU-a i unutarnjih savjetodavnih skupina partnerskih zemalja. U okviru unutarnjih savjetodavnih skupina EU-a, osim određenih iznimki, razmjena informacija među sudionicima u dijalogu uglavnom je dobra dok u unutarnjim savjetodavnim skupinama partnerskih zemalja dolazi do napetosti između predstavnika poslovnog i neposlovnog sektora. Međutim, u oba slučaja, odnosi vlada i relevantnih unutarnjih savjetodavnih skupina (takozvani vertikalni dijalog) i dalje su nezadovoljavajući. Osim toga, dolazi i do zahtjeva za strukturiranijim i dubljim transnacionalnim dijalogom između unutarnjih savjetodavnih skupina EU-a i unutarnjih savjetodavnih skupina partnerskih zemalja, osobito tijekom godišnjeg transnacionalnog susreta civilnog društva, uz održavanje posebnih sastanaka između tih skupina u okviru istog sporazuma. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Kad je riječ o praćenju sporazumâ, iako je to glavna svrha unutarnjih savjetodavnih skupina, valja priznati da se to teško ostvaruje. Nemogućnost praćenja provedbe i izvršenja poglavlja o trgovini i održivom razvoju treba prvenstveno pripisati nedostatku posebnih resursa za praćenje te nedostatku spremnosti i odgovornosti vlada. U tom kontekstu zasigurno treba cijeniti pritisak Komisije i unutarnjih savjetodavnih skupina EU-a na vlade partnerskih zemalja u cilju povećanja njihove otvorenosti u fazi praćenja (21). Pouzdana osnova za ocjenu trgovinskog sporazuma bilo bi neobvezujuće informativno izvješće koje bi ILO i OECD stavili na raspolaganje unutarnjim savjetodavnim skupinama. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Nema dvojbe o tome da je, u skladu s dosad utvrđenim, politički učinak unutarnjih savjetodavnih skupina, odnosno mogućnost utjecaja na provedbu sporazumâ u području poglavlja o trgovini i održivom razvoju, u potpunosti nedostatan. Komisija bi trebala utvrditi ambicioznije kriterije kako bi vlade uzimale u obzir preporuke unutarnjih savjetodavnih skupina; povrh toga, iako je angažman unutarnjih savjetodavnih skupina obvezujući, one ne mogu utjecati na djelotvorno izvršenje i postoji nedostatak u pogledu stalne uključenosti unutarnjih savjetodavnih skupina u proces u slučaju spora (22). |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.4. | Na temelju tih razmatranja ESGO smatra da je potrebno provesti dubinsku reformu unutarnjih savjetodavnih skupina kojom bi se otklonili utvrđeni nedostaci (točke 5.3.1–5.3.4). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | ESGO ponovno ističe potrebu za uspostavom, za sve vrste sporazuma o kojima se pregovara, jedinstvenog tijela za sudjelovanje civilnog društva i socijalnih partnera (reformirana unutarnja savjetodavna skupina) koje bi moglo pratiti provedbu i izvršenje sporazumâ i ocjenjivati njihove rezultate (23). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | To tijelo mora biti zajedničko i savršeno funkcionirati za obje strane sporazuma (EU i partnerske zemlje) te se baviti svim aspektima sporazuma i davati prioritet svim elementima sporazuma koji utječu na provedbu poglavlja o trgovini i održivom razvoju. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2 | ESGO smatra da svaki potpisani sporazum mora sadržavati protokol o funkcioniranju unutarnjih savjetodavnih skupina kojim se utvrđuje čvrst institucionalizirani okvir kojim se mogu propisati pravila o funkcioniranju tih skupina za obje strane sporazuma (EU i partnerske zemlje) te koji određuje:






  (a) | kriterije za odabir članova unutarnje savjetodavne skupine, kojima se osigurava reprezentativnost, pravedna raspodjela zastupljenosti raznih interesa i neovisnost (vidjeti točku 4.3.3); |
| --- | --- | --- |

5.5.2

(a)

kriterije za odabir članova unutarnje savjetodavne skupine, kojima se osigurava reprezentativnost, pravedna raspodjela zastupljenosti raznih interesa i neovisnost (vidjeti točku 4.3.3);

| (b) | obvezu jamčenja sudjelovanja Međunarodne organizacije rada (ILO) i Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OSCE) kao vanjskih promatrača u unutarnjim savjetodavnim skupinama kako bi se omogućilo praćenje provedbe konvencija ILO-a u okviru sporazumâ o slobodnoj trgovini, korištenjem unutarnjeg nadzornog mehanizma i stavljanjem na raspolaganje pregovaračkim stranama posebnog izvješća čija je svrha utvrditi moguće kritične točke u provedbi socijalnih standarda iz poglavlja o trgovini i održivom razvoju. Sudjelovanjem OSCE-a omogućilo bi se praćenje, posredstvom nacionalnih kontaktnih točaka i relevantnih vlada, provedbe smjernica namijenjenih multinacionalnim kompanijama, osobito u pogledu lanca opskrbe. U svakom slučaju, ocjene tih tijela neće biti obvezujuće u okviru unutarnjih savjetodavnih skupina; |
| --- | --- |

(b)

obvezu jamčenja sudjelovanja Međunarodne organizacije rada (ILO) i Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OSCE) kao vanjskih promatrača u unutarnjim savjetodavnim skupinama kako bi se omogućilo praćenje provedbe konvencija ILO-a u okviru sporazumâ o slobodnoj trgovini, korištenjem unutarnjeg nadzornog mehanizma i stavljanjem na raspolaganje pregovaračkim stranama posebnog izvješća čija je svrha utvrditi moguće kritične točke u provedbi socijalnih standarda iz poglavlja o trgovini i održivom razvoju. Sudjelovanjem OSCE-a omogućilo bi se praćenje, posredstvom nacionalnih kontaktnih točaka i relevantnih vlada, provedbe smjernica namijenjenih multinacionalnim kompanijama, osobito u pogledu lanca opskrbe. U svakom slučaju, ocjene tih tijela neće biti obvezujuće u okviru unutarnjih savjetodavnih skupina;

| (c) | obvezu da se unutarnjim savjetodavnim skupinama povjeri zaista aktivna uloga u pokretanju postupaka rješavanja sporova u svim područjima sporazuma, koje unutarnje savjetodavne skupine upućuju glavnom službeniku za nadzor provedbe trgovinskih pravila; |
| --- | --- |

(c)

obvezu da se unutarnjim savjetodavnim skupinama povjeri zaista aktivna uloga u pokretanju postupaka rješavanja sporova u svim područjima sporazuma, koje unutarnje savjetodavne skupine upućuju glavnom službeniku za nadzor provedbe trgovinskih pravila;

| (d) | kalendar kojim će se utvrditi obvezujući i primjenjivi planovi za obveze predviđene u sporazumu, s jasnim rokovima za njihovo ratificiranje; |
| --- | --- |

(d)

kalendar kojim će se utvrditi obvezujući i primjenjivi planovi za obveze predviđene u sporazumu, s jasnim rokovima za njihovo ratificiranje;

| (e) | obvezu ažuriranja smjernica za provedbu obveza preuzetih sporazumom, uključujući određivanje niza kvalitativnih i kvantitativnih pokazatelja na kojima će se temeljiti praćenje in itinere i ex post procjena učinka sporazuma; |
| --- | --- |

(e)

obvezu ažuriranja smjernica za provedbu obveza preuzetih sporazumom, uključujući određivanje niza kvalitativnih i kvantitativnih pokazatelja na kojima će se temeljiti praćenje in itinere i ex post procjena učinka sporazuma;

| (f) | datum do kojeg treba dostaviti neovisnu ex post studiju o učinku sporazuma za svaku stranu sporazuma (EU i partnerske zemlje) ako strane smatraju da je potrebno studiju objaviti prije predviđenog roka od pet godina; |
| --- | --- |

(f)

datum do kojeg treba dostaviti neovisnu ex post studiju o učinku sporazuma za svaku stranu sporazuma (EU i partnerske zemlje) ako strane smatraju da je potrebno studiju objaviti prije predviđenog roka od pet godina;

| (g) | broj susreta koji svaka unutarnja savjetodavna skupina mora održati godišnje za svaku relevantnu stranu sporazuma (EU i partnerske zemlje); |
| --- | --- |

(g)

broj susreta koji svaka unutarnja savjetodavna skupina mora održati godišnje za svaku relevantnu stranu sporazuma (EU i partnerske zemlje);

| (h) | obvezu održavanja godišnjeg sastanka unutarnje savjetodavne skupine EU-a i unutarnje savjetodavne skupine partnerske zemlje; |
| --- | --- |

(h)

obvezu održavanja godišnjeg sastanka unutarnje savjetodavne skupine EU-a i unutarnje savjetodavne skupine partnerske zemlje;

| (i) | obvezu održavanja jednog godišnjeg sastanka unutarnjih savjetodavnih skupina EU-a i partnerskih zemalja u Bruxellesu, uz aktivno sudjelovanje svih članova tih skupina; |
| --- | --- |

(i)

obvezu održavanja jednog godišnjeg sastanka unutarnjih savjetodavnih skupina EU-a i partnerskih zemalja u Bruxellesu, uz aktivno sudjelovanje svih članova tih skupina;

| (j) | obvezu stvaranja internetske platforme na kojoj sudionici unutarnje savjetodavne skupine mogu shvatiti važnost učenja među unutarnjim savjetodavnim skupinama, razmjenjivati potrebne informacije (npr. o konkretnim temama kao što su radno pravo, ljudska prava, trgovinski utjecaj propisa na ekološku poljoprivredu itd.), razmjenjivati moguće najbolje prakse, uspostavljati relevantne internetske tečajeve osposobljavanja za sudionike unutarnjih savjetodavnih skupina; |
| --- | --- |

(j)

obvezu stvaranja internetske platforme na kojoj sudionici unutarnje savjetodavne skupine mogu shvatiti važnost učenja među unutarnjim savjetodavnim skupinama, razmjenjivati potrebne informacije (npr. o konkretnim temama kao što su radno pravo, ljudska prava, trgovinski utjecaj propisa na ekološku poljoprivredu itd.), razmjenjivati moguće najbolje prakse, uspostavljati relevantne internetske tečajeve osposobljavanja za sudionike unutarnjih savjetodavnih skupina;

| (k) | raspored susreta na kojima će se Komisiju, Europski parlament i Vijeće izvijestiti o radu unutarnje savjetodavne skupine; |
| --- | --- |

(k)

raspored susreta na kojima će se Komisiju, Europski parlament i Vijeće izvijestiti o radu unutarnje savjetodavne skupine;

| (l) | financijske resurse koji su potrebni za rad unutarnjih savjetodavnih skupina; |
| --- | --- |

(l)

financijske resurse koji su potrebni za rad unutarnjih savjetodavnih skupina;

| (m) | obvezu sastavljanja godišnjeg izvješća o radu unutarnjih savjetodavnih skupina u kojem će te skupine moći odrediti prioritete i iznijeti preporuke za provedbu poglavlja o trgovini i održivom razvoju. Europska komisija bit će dužna uključiti te prioritete i preporuke u prioritete EU-a za provedbu poglavlja o trgovini i održivom razvoju ili obrazložiti zašto to neće učiniti; |
| --- | --- |

(m)

obvezu sastavljanja godišnjeg izvješća o radu unutarnjih savjetodavnih skupina u kojem će te skupine moći odrediti prioritete i iznijeti preporuke za provedbu poglavlja o trgovini i održivom razvoju. Europska komisija bit će dužna uključiti te prioritete i preporuke u prioritete EU-a za provedbu poglavlja o trgovini i održivom razvoju ili obrazložiti zašto to neće učiniti;

| (n) | obvezu povjeravanja ESGO-u organizacije unutarnjih savjetodavnih skupina za EU i pružanja tehničke pomoći za transnacionalne sastanke europske unutarnje savjetodavne skupine i unutarnje savjetodavne skupine partnerskih zemalja. U tom kontekstu, Tajništvo ESGO pružat će tehničku pomoć pri odabiru sugovornikâ u partnerskim zemljama (za kriterije vidjeti točku 4.3.3), pomagat će predsjedništvima unutarnjih savjetodavnih skupina u utvrđivanju dnevnog reda, vođenju sastanaka, sastavljanju izvještaja sa sastanaka, predstavljanju izvještaja institucijama EU-a i civilnom društvu te preuzimanju odgovornosti za dostavljanje potrebnih informacija. |
| --- | --- |

(n)

obvezu povjeravanja ESGO-u organizacije unutarnjih savjetodavnih skupina za EU i pružanja tehničke pomoći za transnacionalne sastanke europske unutarnje savjetodavne skupine i unutarnje savjetodavne skupine partnerskih zemalja. U tom kontekstu, Tajništvo ESGO pružat će tehničku pomoć pri odabiru sugovornikâ u partnerskim zemljama (za kriterije vidjeti točku 4.3.3), pomagat će predsjedništvima unutarnjih savjetodavnih skupina u utvrđivanju dnevnog reda, vođenju sastanaka, sastavljanju izvještaja sa sastanaka, predstavljanju izvještaja institucijama EU-a i civilnom društvu te preuzimanju odgovornosti za dostavljanje potrebnih informacija.

| 5.5.3. | Ključnu ulogu imat će pokazatelji za praćenje in itinere koji će morati zajamčiti ispunjavanje obveza predviđenih sporazumom i koji će se odnositi na gospodarsko/trgovinsko, socijalno i okolišno područje te područje zdravstvene sigurnosti. |
| --- | --- |

5.5.3.

| 5.5.4. | ESGO smatra da će zbog procesa reforme unutarnjih savjetodavnih skupina njegova uloga postati od temeljne važnosti i da će kao takva zahtijevati odgovarajuću prilagodbu ljudskih i financijskih resursa. EGSO stoga ponavlja zahtjev nadležnom tijelu za proračun da, kad započne provedba reforme, predvidi dodatna sredstva u skladu s tekućim troškovima koje je predvidjela Komisija kako bi se unutarnjim savjetodavnim skupinama pomoglo u obavljanju predviđenih aktivnosti, kako na kvantitativnoj tako i na kvalitativnoj razini. |
| --- | --- |

5.5.4.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 66 final.

1

(2)  Rezolucija Europskog parlamenta o reviziji trgovinske politike, 26. studenog 2020. (2020/2761(RSP)).

2

(3)  SL C 105, 4.3.2022., str. 148.; SL C 105, 4.3.2022., str. 40.; SL C 364, 28.10.2020., str. 53.; SL C 364, 28.10.2020., str. 160.; SL C 159, 10.5.2019., str. 28.

3

(4)  SL C 105, 4.3.2022., str. 148.; SL C 105, 4.3.2022., str. 40.; REX/530, „Evaluacija uloge civilnog društva u participativnim strukturama u okviru sporazuma između Europske unije, Kolumbije, Perua i Ekvadora”, izvjestitelj: G. Iuliano. SL C 364, 28.10.2020., str. 160.; SL C 47, 11.2.2020., str. 38.; REX/503, „Ususret sporazumu o pridruživanju između EU-a i Mercosura”, izvjestitelj: J. Puxeu Rocamora, suizvjestitelj: M. Soares.

4

(5)  Članak 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001.

5

(6)  Dopis kojim Komisija odbija pristup dokumentu organizaciji Les Amis de la Terre. 2019 [b]. https://www.asktheeu.org/fr/request/7049/response/23196/attach/3/Signed%20letter.pdf?cookie_passthrough=1 Pristup: 30.7.2020., str. 2.

6

Les Amis de la Terre

(7)  SL C 374, 16.9.2021., str. 73.
  op. cit.

7

op. cit.

(8)  Organizacija ClientEarth, zaklada Fern, Institut Veblen, Zaklada Nicolas Hulot za prirodu i čovjeka (fr. La Fondation Nicolas Hulot pour la Nature et l’Homme) i Međunarodna federacija za ljudska prava.

8

La Fondation Nicolas Hulot pour la Nature et l’Homme

(9)  Odluka u predmetu 1026/2020/MAS o propustu Europske komisije da dovrši ažuriranu procjenu učinka na održivost prije zaključenja trgovinskih pregovora između EU-a i Mercosura.

9

(10)  SL C 47, 11.2.2020., str. 38.

10

(11)  SL C 105, 4.3.2022., str. 148.
  op. cit.; REX/532; SL C 364, 28.10.2020., str. 160.
  op. cit.

11

op. cit.

op. cit.

(12)  Ožujak 2021., Europska unija, Study Reviewing DG Trade Civil Society Dialogue (Studija u kojoj se analizira dijalog Glavne uprave za trgovinu i civilnog društva), Tetra Tech – Deloitte.

12

Study Reviewing DG Trade Civil Society Dialogue

(13)  SL C 105, 4.3.2022., str. 40.; SL C 105, 4.3.2022., str. 148.; SL C 159, 10.5.2019., str. 28.

13

(14)  Osnovno pravilo koje glasi: „Kad se sastanak ili dio sastanka održava prema pravilu Chatham House, sudionici smiju koristiti dobivene informacije, ali ne smiju navesti identitet ili pripadnost govornika ili drugih sudionika.”

14

(15)  Neslužbeni dokument Nizozemske i Francuske o trgovini, društveno-gospodarskim učincima i održivom razvoju.

15

(16)  Neslužbeni dokument Strengthening and Improving the Functioning of EU Trade Domestic Advisory Groups (Jačanje i poboljšanje funkcioniranja unutarnjih savjetodavnih skupina EU-a za trgovinu).

16

Strengthening and Improving the Functioning of EU Trade Domestic Advisory Groups

(17)  Martens, D., Porjomkina, D., Orbie, J., 2020., Domestic Advisory Groups in EU trade agreements – Stuck at the Bottom or Moving up the Ladder? (Unutarnje savjetodavne skupine u trgovinskim sporazumima EU-a – Zapele na samom početku ili se razvijaju?)Zaklada Friederich Ebert – Sveučilište u Gentu,

17

Domestic Advisory Groups in EU trade agreements – Stuck at the Bottom or Moving up the Ladder?

(18)  Na primjer, u Peruu su zbog nedostatka volje peruanske vlade da uspostavi unutarnju savjetodavnu skupinu organizacije civilnog društva pokrenule unutarnju savjetodavnu skupinu „u sjeni” koju EU, nažalost, ne priznaje. Martens. i dr., 2020., op. cit.

18

op. cit.

(19)  „EGSO osigurava usluge tajništva za sve unutarnje savjetodavne skupine EU-a. Otprilike 78 % ispitanika (36/46) iz unutarnjih savjetodavnih skupina EU-a smatra da tajništvo dobro priprema sastanke unutarnjih savjetodavnih skupina. Međutim, većina unutarnjih savjetodavnih skupina izvan EU-a nema sličnu potporu za pomoć u organizaciji i pripremi rada. Većinu posla često obavljaju njihovi predsjednici (a ponekad i potpredsjednici) koji ne mogu posvetiti mnogo vremena tim aktivnostima.” Martens, D., et al. Op. cit. str. 16.

19

Op. cit.

(20)  To je slučaj unutarnje savjetodavne skupine Južne Koreje kod koje su, iako je ostvarila znatan napredak, još uvijek prisutni nedostaci u pogledu reprezentativnosti i neovisnosti. Martens, D. i dr., 2020. op. cit.

20

op. cit.

(21)  U Sporazumu EU-a i Koreje politički pritisak doveo je do službene prijave te je skupina stručnjaka utvrdila da se ta zemlja ne pridržava konvencija ILO-a.

21

(22)  SL C 105, 4.3.2022., str. 40.

22

(23)  SL C 159, 10.5.2019., str. 28.

23

---

Slika 1.

Razne faze pregovora (plan)

Image 1C2902022HR1110120220323HR0003.0001201212Slika 1.Razne faze pregovora (plan)Slika 2.Razne faze pregovora (plan)

Slika 2.

Razne faze pregovora (plan)

Image 2C2902022HR1110120220323HR0003.0001201212Slika 1.Razne faze pregovora (plan)Slika 2.Razne faze pregovora (plan)

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/22

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora: Uvjeti potrebni za društvenu prihvaćenost energetske i niskougljične tranzicije

(Razmatračko mišljenje na zahtjev francuskog predsjedništva Vijeća EU-a)

(2022/C 290/04)

| Izvjestitelj: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Pierre Jean COULON |

Izvjestitelj:

Arnaud SCHWARTZ

Suizvjestitelj:

Pierre Jean COULON

| Zahtjev za savjetovanje: | francusko predsjedništvo Vijeća: 20.9.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 10.3.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 224/6/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

francusko predsjedništvo Vijeća: 20.9.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

10.3.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

224/6/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Kako bi se osigurala društvena prihvaćenost energetske tranzicije i uzimajući u obzir povratne informacije iz faze planiranja i provedbe, EGSO poziva sve relevantne dionike da poboljšaju sljedeće elemente: neovisnost procesa, kvalitetu i dostupnost informacija, slobodu i raznolikost sudjelovanja, jasnoću postupaka, odgovornost i uključenost u donošenje odluka te transparentnost i praćenje plana ili projekta od početka do kraja, ali i cjenovnu pristupačnost i funkcionalnost tranzicije (uz dostupna rješenja, npr. dovoljan broj dobro raspoređenih stanica za punjenje električnih vozila). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO poziva EU da distributivnu pravdu i prozumerizam u puno većoj mjeri potiče financijskim poticajima jer je to čimbenik koji ima najveći utjecaj na prihvaćanje energetske tranzicije na lokalnoj razini. O tim bi poticajima trebale postojati pristupačne informacije i trebali bi podlijegati jednostavnim postupcima. Cilj energetske unije – da se građani stave u središte politike i da se osigura da mogu lako postati proizvođači energije i imati koristi od novih tehnologija – mora se ostvarivati mnogo brže nego dosad. Osim toga, EGSO naglašava da je važno da se i koristi i percipirani troškovi nekog projekta pravedno rasporede unutar zajednice. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO predlaže da EU utvrdi i ukloni prepreke koje bi mogle biti uzrok slabijeg sudjelovanja i podrške javnosti. Općenito govoreći, društvena prihvaćenost povećava se pružanjem prilike stanovništvu i relevantnim organizacijama civilnog društva da sudjeluju u razvoju projekata i donošenju odluka o planiranju. Stoga bi nedostatak vremena, građanskog odgoja, odgovornosti uključenih tijela i drugi čimbenici trebali biti predmet akcijskog plana za povećanje sudjelovanja. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO se zalaže za intenzivniju suradnju, odnosno zajedničko osmišljavanje s javnošću, naročito sa socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva, već od faze planiranja, te za jasnu povezanost ciljeva i planiranja na svim teritorijalnim razinama, sve do provedbe tranzicije na lokalnoj razini. To je neophodno ako želimo ostvariti pomak prema većoj društvenoj prihvaćenosti i postići ciljeve energetske tranzicije odgovarajućim tempom. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO naglašava da povećanje prihvaćenosti među stanovništvom i dionicima zahvaćenima tranzicijom i tehnološkim promjenama koje ona donosi ujedno iziskuje posebnu pozornost i mjere kao što su cjeloživotno obrazovanje, prekvalifikacija i usavršavanje radne snage, potpora poduzećima i informativne kampanje usmjerene na razne segmente društva na koje tranzicija utječe. U informiranju naglasak se mora staviti na ključnu poruku da je energetska tranzicija nužna zato što je pravednija i čišća, za pojedince i zajednice, te da je dugoročno jeftinija za građane i građanke. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Međutim, EGSO ponovno ističe da će za energetsku tranziciju biti potrebne pojedinačne i kolektivne promjene koje će morati ostvarivati pojedinci, poduzeća, općine itd. Budući da se u energetskoj politici dosad nije obraćala pažnja na negativni vanjski učinak fosilne energije, dekarbonizacija u kratkoročnom razdoblju podrazumijeva veće troškove za proizvođače i više cijene za potrošače. U tom je pogledu potrebna veća transparentnost. Zbog trenutačnih cijena energije potrošačima je vrlo teško dobrovoljno prihvatiti više cijene. Važno je toga biti svjestan. S druge strane, zato je važno izvještavati i o uspjesima pravedne tranzicije, a u aktualnoj raspravi prečesto slušamo negativne priče. Ključno pitanje za osiguravanje socijalne prihvatljivosti i uspjeha tranzicije jest očuvanje konkurentnosti poduzeća iz EU-a na svjetskom tržištu kako bi se izbjegao nepotreban pritisak na gospodarstvo i nezaposlenost. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO upozorava na činjenicu da su stari porezi na energiju iz fosilnih izvora i novi zeleni porezi davanja koja razmjerno više utječu na proračun kućanstava s niskim prihodima nego imućnijih kućanstava. Subvencije i poreze štetne za okoliš potrebno je postupno, ali brzo ukinuti, kako to često obećavaju političari i političarke. Prihodi od tih novih zelenih poreza trebali bi se koristiti prvenstveno za društvene inovacije, subvencioniranje energetske tranzicije ranjivih kućanstava i očuvanje njihove kupovne moći. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO također podsjeća na to da u tranziciji prema niskougljičnom društvu koncept pravedne tranzicije mora biti u središtu promišljanja i djelovanja. Pravedna tranzicija mora biti više od skupa ciljeva politike jer je osnova za društvenu prihvaćenost energetske tranzicije. Na europskoj razini, paket mjera „Spremni za 55 %” trebao bi biti dopunjen zakonodavnim okvirom za pravednu tranziciju koji bi obuhvaćao, primjerice, konkretne prijedloge navedene u ovom mišljenju, koji se mogu prenijeti u sklopu nacionalnih energetskih i klimatskih planova. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO poziva na preispitivanje paketa mjera „Spremni za 55 %” u svrhu unapređenja kapaciteta za rješavanje problema nestabilnosti cijena energije i problema koji proizlaze iz kriznih situacija, uključujući rat, kao i na uvođenje odgovarajućih odredbi za suočavanje s takvim situacijama na način kojim se izbjegava negativan učinak na krajnje korisnike. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Opseg i elementi

| 2.1. | Čovječanstvo se suočava s ograničenim prirodnim resursima (1), uništavanjem biološke raznolikosti i globalnim zagrijavanjem. Energetska tranzicija prema ugljično neutralnom gospodarstvu istodobno je konkretna (prije svega kroz promjenu pojedinačnih i kolektivnih navika) i civilizacijska transformacija naših društava. Mora nam omogućiti da demokratski, na pravedan način i uz poštovanje ekosustavâ (2) smanjimo svoje materijalne i energetske potrebe pazeći pritom na dobrobit sviju (3). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | U desetljećima koja dolaze jednostavno ne možemo nastaviti iskorištavati fosilna goriva kao što to trenutno činimo kako zbog razloga koji se tiču okoliša i opskrbe tako i zbog društvenih razloga, što znači da je hitno potrebno prijeći na ugljično neutralno društvo. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Međutim, u kontekstu ekološki održivog rasta (4) nizak povrat ulaganja u alternativne izvore energije našim gospodarstvima prijeti kolapsom sustava, a ne smijemo zaboraviti ni potencijalno razoran učinak rudarstva na okoliš. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Radi veće dosljednosti i društvene prihvaćenosti, morat ćemo:






  — | smanjiti potražnju za mineralnim sirovinama poboljšanjem njihovog recikliranja, |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

—

smanjiti potražnju za mineralnim sirovinama poboljšanjem njihovog recikliranja,

| — | provesti procjene učinka tranzicije kako bi se taj učinak uspješnije izbjegao, smanjio ili neutralizirao, |
| --- | --- |

—

provesti procjene učinka tranzicije kako bi se taj učinak uspješnije izbjegao, smanjio ili neutralizirao,

| — | uvesti kružno gospodarstvo u sektor obnovljive energije, |
| --- | --- |

—

uvesti kružno gospodarstvo u sektor obnovljive energije,

| — | poticati energetsku učinkovitost i znatno smanjiti svjetsku potražnju za energijom, |
| --- | --- |

—

poticati energetsku učinkovitost i znatno smanjiti svjetsku potražnju za energijom,

| — | preispitati prijedloge iz paketa mjera „Spremni za 55 %” u svrhu unapređenja kapaciteta za rješavanje problema nestabilnosti cijena energije i problema koji proizlaze iz kriznih situacija, uključujući rat. |
| --- | --- |

—

preispitati prijedloge iz paketa mjera „Spremni za 55 %” u svrhu unapređenja kapaciteta za rješavanje problema nestabilnosti cijena energije i problema koji proizlaze iz kriznih situacija, uključujući rat.

| 2.1.4. | Budući da smo svjesni ograničenja scenarija povezanih s tehnološkim rizikom i neuspjehom ponora ugljika ili energetske učinkovitosti, bit će potrebno stvoriti manevarski prostor uz sustavnu razboritost i promjene u našem životnom stilu, ali i povećati prihvaćenost mjera za prilagodbu klimatskim promjenama. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.2. | Posljednjih godina znanost proučava uvjete koji su potrebni da bi društvo prihvatilo takvu tranziciju. EGSO u ovom mišljenju razmatra to pitanje, prvenstveno u cilju poboljšanja praksi u institucijama EU-a i državama članicama. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Društvena prihvaćenost određenog projekta korisnog za energetsku tranziciju izuzetno je složeno pitanje koje obuhvaća analizu razumijevanja predloženih tehnologija, povezane rizike (društvene, zdravstvene, gospodarske itd.), moguće alternative, procjenu troškova i koristi preporučenih opcija te uvjete u području u kojem dolazi do promjena. Da bi društvo prihvatilo određene projekte, potrebno je o njima raspravljati sa stanovništvom i svim dionicima te u širem smislu razmatrati razvoj predmetnog područja i poželjne načine življenja u njemu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prema dostupnim studijama (5) i po mišljenju EGSO-a glavni su pokretači društvene prihvaćenosti sljedeći:






  — | povjerenje u upravljanje i pravednost postupka, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

povjerenje u upravljanje i pravednost postupka,

| — | pravednost i cjenovna pristupačnost tranzicije, |
| --- | --- |

—

pravednost i cjenovna pristupačnost tranzicije,

| — | pitanja povezana s lokacijom i planiranjem, |
| --- | --- |

—

pitanja povezana s lokacijom i planiranjem,

| — | učinak sociodemografskih čimbenika, |
| --- | --- |

—

učinak sociodemografskih čimbenika,

| — | društveno-tehnička izvedivost. |
| --- | --- |

—

društveno-tehnička izvedivost.

| 2.5. | Razmotrimo prvo što ti pojmovi znače i što iz toga možemo zaključiti o načinu provedbe tranzicije prema niskougljičnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Uvjeti provedbe

3.1.   Povjerenje u upravljanje i pravednost postupka

| 3.1.1. | Brojne su studije pokazale da povjerenje ima presudan utjecaj na razinu društvene prihvaćenosti. Postoji korelacija između pravednosti postupka, povjerenja i stope prihvaćanja tranzicije. Transparentan proces donošenja odluka i širenje informacija poboljšavaju razinu uzajamnog povjerenja između stručnjaka za razvoj projekata i zajednica. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EGSO također ponovno ističe da se velika pozornost treba posvetiti vladavini prava, primjerice u pogledu korištenja raznih fondova EU-a. Jednako tako, Odbor smatra da bi Komisija svoje prijedloge trebala objavljivati na svim službenim jezicima EU-a u kratkom roku i u čitljivom formatu kako bi se osigurala široka dostupnost i sudjelovanje. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Nadalje, istraživanja pokazuju da građanski angažman pomaže u otklanjanju zabrinutosti zajednice i povećanju razine uzajamnog povjerenja. Širenje informacija ključno je za ispravljanje pogrešnih predodžbi o tranziciji i mjerama ili alatima koji su potrebni za njezino ostvarivanje. Na primjer, važno je savjetovati se o temama kao što su lokacija, troškovi i mogući negativni učinci projekata energetske tranzicije na okoliš, gospodarstvo, zdravlje i društvo, ali i razmotriti koristi koje ti projekti donose. Time se pridonosi i tome da šira javnost prihvati izgradnju novih postrojenja u svojem susjedstvu. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EGSO stoga smatra da je za prihvaćanje energetske tranzicije u zajednici ključno uspostaviti dijalog sa stanovnicima i relevantnim dionicima te izgraditi uzajamno povjerenje kroz otvorenu komunikaciju i prilike za sudjelovanje u što ranijoj fazi osmišljavanja mjera i projekata (6) povezanih s energetskom tranzicijom na svim odgovarajućim teritorijalnim razinama, od lokalne razine do razine EU-a. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Za promicanje sudjelovanja i izgradnju povjerenja (7) važno je oslanjati se na lokalnu podršku, naročito na organizacije civilnog društva koje na znanstvenim osnovama javno podržavaju tranziciju. Ta lokalna mreža može širiti informacije u javnoj sferi na prirodniji način i iznositi protuargumente na eventualne pogrešne predodžbe koje kruže. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Participativna demokracija danas je ključni element modela europskog građanstva. Ugovorom iz Lisabona osigurava se komplementarnost između predstavničke i participativne demokracije. S međunarodnoga gledišta pristup informacijama i sudjelovanje javnosti u planiranju i razvoju dva su od triju stupova Arhuške konvencije. Njihovu provedbu treba poboljšati, kao i provedbu stupa koji se odnosi na pristup pravosuđu (8). |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Javna rasprava oblik je sudjelovanja koji treba poticati i koji mora voditi nezavisan odbor stručnjaka za građansko sudjelovanje s dokazanim iskustvom. (9) Time se osigurava nužna vjerodostojnost cijele rasprave putem koje se građani uključuju u osmišljavanje mjera važnih za područje na kojem žive. Zahvaljujući javnoj raspravi svi dionici raspolažu potpunim i transparentnim informacijama o određenom planu, programu ili projektu u fazi osmišljavanja i mogu – kao pojedinci ili organizirane skupine – izraziti svoje stajalište o primjerenosti predstavljenih mjera. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Činjenica da se posljednjih nekoliko godina sudjelovanje građana odvija putem interneta, bez odgovornosti i rasprave s posrednicima treće strane koji bi jamčili metodičnost, postupno narušava povjerenje građana. Osim pružanja informacija, potrebno je kombinirati savjetovanja putem interneta i sastanke uz fizičku prisutnost (10) kako bi se javnost uključila u sve faze i zajednički osmislile opcije koje treba provesti. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Kako bi se poboljšao dijalog među svim dionicima, tijela koja donose odluke ili demokratski izabrani predstavnici i predstavnice trebali bi nakon sudjelovanja javnosti, primjerice, pismenim putem iznijeti što će učiniti u vezi s raznim prikupljenim doprinosima i kakva će to poboljšanja donijeti građanima. Takva bi odgovornost poboljšala razumijevanje razloga za njihove odluke i povećala povjerenje u našu demokraciju. |
| --- | --- |

3.1.9.

3.2.   Pravedna i cjenovno pristupačna tranzicija

| 3.2.1. | Kad je riječ o paketu „Spremni za 55 %” i cilju ugljične neutralnosti do 2050., suočeni smo s velikim izazovom. Europska komisija smatra da će za postizanje naših ciljeva za 2030. biti potrebna dodatna ulaganja u iznosu od 350 milijardi eura godišnje samo u sustave za proizvodnju energije. Veliko pitanje za EGSO i, naravno, za društvo u cjelini jest tko će platiti, tko će ulagati, tko će od toga imati koristi i hoće li sredstva biti dovoljna. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Distributivna pravda za pravednu i cjenovno pristupačnu tranziciju jamči pravednu raspodjelu koristi projekta, a ne samo njihovih troškova i osnovni je element društvene prihvaćenosti. Pokazalo se da su financijski poticaji bez administrativne i tehničke složenosti čak najvažniji motiv za prihvaćanje određenog projekta povezanog s tranzicijom. Tako će pojedinci, poljoprivrednici, MSP-ovi, energetske zajednice i drugi biti spremni svojim ulaganjima i angažmanom sudjelovati u novom sustavu kako bi se provela nužna transformacija. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Logično je da je temeljni preduvjet za društveno prihvatljivu i uspješnu tranziciju na ugljično neutralno gospodarstvo da europska poduzeća ostanu konkurentna na svjetskom tržištu kako bi se izbjegao nepotreban pritisak na gospodarstvo i nezaposlenost. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Financijski poticaj u nekom obliku (npr. niže cijene energije ili mogućnosti ostvarivanja prihoda, potpora lokalnom gospodarstvu, kontinuiranom strukovnom osposobljavanju ili prekvalifikaciji) važan je faktor za prihvaćanje projekta na lokalnoj razini i za podršku projektu. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Većoj prihvaćenosti na lokalnoj razini može pridonijeti i percepcija koristi. Na primjer, otvaranje lokalnih radnih mjesta, posebno u slučaju energetske tranzicije u određenom području zapošljavanja doživljava se kao korisno za zajednicu, što može potaknuti prihvaćanje projekta. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Konkretno, električna energija iz vjetroelektrana i solarnih sustava postaje ili je već postala cjenovno najprihvatljivija i najodrživija vrsta energije na mnogim područjima. Sada se svim lokalnim stanovnicima može omogućiti da proizvode i koriste tu jeftinu električnu energiju: budući da oni postaju i proizvođači, njihova se uloga mijenja iz potrošača u prozumente. Njihova se prava moraju povećati i poštovati. Taj je pristup tim važniji jer se prometni sektor i sektor grijanja sve više elektrificiraju. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | U teoriji, za klimu nije važno tko gradi i vodi solarni fotonaponski sustav ili sustav vjetroelektrana, ali je to pitanje od ključne važnosti za prihvaćanje na lokalnoj razini i za regionalno gospodarstvo. Stoga je u praksi potrebno uložiti posebne napore kako bi se omogućilo takvo sudjelovanje. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | EGSO smatra da bi se broj prozumenata i društvena prihvaćenost tranzicije mogli brzo povećati sljedećim mjerama:






  a) | samoopskrba zajednice: ako potrošači zajednički upravljaju sustavima i ako se električna energija koja se u njima proizvodi troši na licu mjesta, trebalo bi je tretirati kao električnu energiju iz vlastite proizvodnje; |
| --- | --- | --- |

3.2.8.

a)

samoopskrba zajednice: ako potrošači zajednički upravljaju sustavima i ako se električna energija koja se u njima proizvodi troši na licu mjesta, trebalo bi je tretirati kao električnu energiju iz vlastite proizvodnje;

| b) | dijeljenje energije: unutar zajednica obnovljive energije, na električnu energiju koju dijele i koriste proizvođači treba se primjenjivati smanjena naknada za mrežu; |
| --- | --- |

b)

dijeljenje energije: unutar zajednica obnovljive energije, na električnu energiju koju dijele i koriste proizvođači treba se primjenjivati smanjena naknada za mrežu;

| c) | virtualno neto mjerenje: time će se osobama koje ne žive u neposrednoj blizini sustava obnovljive energije omogućiti da u njemu sudjeluju i da izravno koriste proizvedenu električnu energiju. U tu bi svrhu virtualno neto mjerenje trebalo biti nova zakonska mogućnost, pri čemu se svaki kilovatsat potrošene električne energije iz sustava u koji je potrošač uključen nadoknađuje kilovatsatom koji taj potrošač u nekom drugom trenutku preuzme iz nekog drugog izvora. Takvo mjerenje već se primjenjuje, na primjer, u Grčkoj, Poljskoj i Litvi. |
| --- | --- |

c)

virtualno neto mjerenje: time će se osobama koje ne žive u neposrednoj blizini sustava obnovljive energije omogućiti da u njemu sudjeluju i da izravno koriste proizvedenu električnu energiju. U tu bi svrhu virtualno neto mjerenje trebalo biti nova zakonska mogućnost, pri čemu se svaki kilovatsat potrošene električne energije iz sustava u koji je potrošač uključen nadoknađuje kilovatsatom koji taj potrošač u nekom drugom trenutku preuzme iz nekog drugog izvora. Takvo mjerenje već se primjenjuje, na primjer, u Grčkoj, Poljskoj i Litvi.

| 3.2.9. | Lokalni prozumerizam zanimljiv je i zbog pametnih brojila koja obrađuju signale tržišne cijene te omogućuju potrošnju i fleksibilnost koje su povoljne za mrežu i koje se mogu nagraditi. Ta kombinacija može pridonijeti smanjenju opterećenja mreže i na taj način smanjiti potrebu za njezinim proširenjem. |
| --- | --- |

3.2.9.

| 3.2.10. | Pitanja povećanja troškova energije i sposobnosti država članica da ga ublaže moraju biti u središtu budućih mjera politike. EGSO podupire hitne mjere kojima se nastoje izbjeći drastične socijalne posljedice i istodobno se odlučno zalaže za evaluacije tržišta kojima se ispituje ponašanje sudionika na energetskom tržištu. Istodobno podsjeća na zajedničke vrijednosti Unije u području usluga od općeg gospodarskog interesa u smislu članka 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kako je utvrđeno u Protokolu br. 26 o uslugama od općeg interesa priloženom tom ugovoru. To bi moglo dovesti do veće učinkovitosti i uklanjanja nefunkcioniranja tržišta. Nadležna tijela moraju provoditi djelotvorniju kontrolu tržišta. |
| --- | --- |

3.2.10.

| 3.2.11. | EGSO poziva na preispitivanje prijedloga iz paketa mjera „Spremni za 55 %” u svrhu unapređenja kapaciteta za rješavanje problema nestabilnosti cijena energije i problema koji proizlaze iz kriznih situacija, uključujući rat, na način kojim se izbjegavaju negativni učinci na krajnje korisnike, primjerice uvođenjem odgovarajućih mehanizama za izbjegavanje prekomjernih cijena, kao što je privremena neprimjena sustava ETS-a. |
| --- | --- |

3.2.11.

| 3.2.12. | Istodobno će se morati posvetiti pažnja socijalnoj pravdi i smanjiti sve veće energetsko siromaštvo Europljanki i Europljana. (11) Prema mišljenju Europske komisije, borba protiv klimatskih promjena podrazumijeva stvarne rizike od povećanja nejednakosti, zbog kojih je potrebno osmisliti posebne javne politike. Točnije, potrebno je ojačati strukovno osposobljavanje i prekvalifikaciju te držati pod kontrolom povećanje određenih cijena za kućanstva zahvaćena energetskim siromaštvom (12). Društveno je prihvatljivija energetska tranzicija koja otvara radna mjesta i koja može očuvati kupovnu moć kućanstava s nižim prihodima (13). |
| --- | --- |

3.2.12.

| 3.2.13. | Usto, u svrhu olakšavanja prihvaćanja tranzicije, razmotreni su različiti scenariji kojima se kućanstvima s nižim prihodima osigurava više sredstava, primjerice u simulacijama konzorcija Locomotion. Međutim, EGSO ponavlja da bi trebalo proširiti i povećati Socijalni fond za klimatsku politiku i Fond za pravednu tranziciju (14) kako bi se doista osiguralo da nitko ne bude zapostavljen, vodeći pritom računa o svim dimenzijama isključivanja i marginalizacije. |
| --- | --- |

3.2.13.

| 3.2.14. | Kako bi se osobama u najnesigurnijem položaju pomoglo da ostvare energetsku tranziciju, također bi bilo korisno razviti i poboljšati redistributivne politike te u tu svrhu eksperimentirati s inovativnim mjerama (15) kao što su bezuvjetni osnovni prihod, porezne olakšice, kraći radni tjedan, dijeljenje radnog mjesta, programi jamstva za zaposlenje i veća uloga radnika u upravljanju poduzećima. |
| --- | --- |

3.2.14.

| 3.2.15. | Te i druge prethodno navedene mjere mogle bi povećati prihvatljivost tranzicije. Za njih bi bilo korisno da se subvencije, financiranje i porezne pogodnosti koje se još uvijek dodjeljuju fosilnim gorivima odmah preusmjere. Važno je stvoriti izvore financiranja za održiva ulaganja. |
| --- | --- |

3.2.15.

| 3.2.16. | Stoga je sada potrebno vrlo brzo planirati, kao što se već odavno obećava, ukidanje financiranja koja štete okolišu i razvijati zelene poreze u skladu s namjenskim oporezivanjem (16), kojim se utvrđuju izvori financiranja za tranziciju. To će svima pomoći da shvate i prihvate javno djelovanje u tom području. |
| --- | --- |

3.2.16.

| 3.2.17. | Naime, da bi društvo prihvatilo zeleno oporezivanje potrebna je kompenzacija u kojoj se uzimaju u obzir prihodi kućanstava i njihovo energetsko siromaštvo (nedostatak javnog prijevoza, slaba izolacija stambenih objekata, neučinkovitost sustava grijanja i vrste vozila u njihovu vlasništvu itd.) kako bi im se pomoglo (17) da ostvare uštede koje se dugoročno mogu postići upotrebom energetski manje intenzivne opreme. |
| --- | --- |

3.2.17.

| 3.2.18. | Jednako tako, trebalo bi iskušati primjenu kartice za emisije ugljika (18), u kojoj bi se bilježile osobne kvote emisija koje se ne mogu razmjenjivati, kako bi se utvrdilo ne samo može li njezin pedagoški potencijal u praksi dovesti do smanjenja emisija stakleničkih plinova i poboljšanja energetske tranzicije, već i može li taj egalitaristički alat povećati prihvatljivost energetske tranzicije. |
| --- | --- |

3.2.18.

| 3.2.19. | Odgovor na pitanje pružaju li javni akteri dobar primjer (osim praksi i mjera za promicanje razboritosti i obnovljive energije, participativne demokracije, socijalnog dijaloga i financiranja postrojenja građana te aktivnosti cjeloživotnog obrazovanja o tranziciji) ovisit će o njihovoj sposobnosti da otvore pitanje financiranja i osiguraju financijski kontinuitet, primjerice uz pomoć višegodišnjeg programa za financiranje energetske obnove za koji je obavezno postići rezultate. |
| --- | --- |

3.2.19.

| 3.2.20. | Nove subvencije i porezne mjere morat će na učinkovit način biti nadopunjene standardima koji će biti obvezujući za sve jer će – kao i mjere koje treba poduzeti da bi se omogućio razvoj zrcalnih interakcija koje pogoduju tranziciji – i to omogućiti stvaranje svijeta u kakvom možemo i želimo živjeti. |
| --- | --- |

3.2.20.

3.3.   Lokacija i planiranje

| 3.3.1. | Brojni problemi povezani s lokacijom projekata korisnih za energetsku tranziciju proizlaze iz njihovih specifičnih fizičkih karakteristika. Potrebni su dodatni napori kako bi se odgovorilo na tu vrstu bojazni, naročito širenjem saznanja koja mogu pomoći u suzbijanju pogrešnih informacija te primjenom najboljih praksi za rješavanje takvih problema. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Prvenstveno se radi o osvješćivanju postojanja kulturnog i urbanog nasljeđa iz prošlosti (ulazi u gradove nagrđeni trgovačkim i industrijskim zonama, parkirališta koja zauzimaju plodno zemljište, velika stambena i prigradska naselja koja dovode do ovisnosti o automobilu itd.). Danas su koristi od energetske tranzicije veće od posljedica na krajobraz. Kako bismo osigurali da se ona odvija na održiv način, moramo u najvećoj mjeri izbjeći, ako ne i smanjiti i neutralizirati, negativne učinke povezane s njezinim potrebama za zemljištem. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | To se mora postići tako da se infrastruktura smjesti tamo gdje ne ugrožava poljoprivredu ili prirodu i kulturno nasljeđe. Jedno je rješenje integracija postrojenja u postojeća gradska ili industrijska područja ili njihovo smještanje na marginalna zemljišta čija je produktivna ili prirodna vrijednost zanemariva. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Ako je izgradnja postrojenja na produktivnom zemljištu neizbježna, trebalo bi ga u što većoj mogućoj mjeri integrirati u poljoprivredni sustav umjesto da se provodi krčenje i/ili neto denaturiranje zemljišta. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Osim toga, kako bi se javnost točno informirala i kako bi se steklo njezino povjerenje, trebalo bi sustavno provoditi stroge procjene učinka na okoliš za postrojenja i za sve nacionalne i europske ciljeve i planove povezane s energijom. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Ex post evaluacije neophodne su i za kontinuirano poboljšanje našeg društva. Nadalje, trebalo bi uspostaviti mostove za dijalog među svim teritorijalnim razinama, kao i dobre alate za praćenje i provedbu politika kako bi se u najvećoj mjeri izbjeglo denaturiranje zemljišta i „premještanje ekoloških problema”, kako je preporučila Europska agencija za okoliš (19). |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | U ex post evaluaciji mjera i projekata povezanih s energetskom tranzicijom čimbenik koji može dovesti do društvene prihvaćenosti je i kvantifikacija ekonomskih učinaka na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Dodatno rješenje problema koji predstavlja teško pronalaženje mjesta za proizvodnju energije u Europi bio bi uvoz zelene električne energije proizvedene u susjednim zemljama u tekućem obliku zahvaljujući vektoru vodika. Sa stajališta društvene prihvatljivosti, na to se mora gledati kao na dimenziju zajedničkog razvoja tih regija (20). |
| --- | --- |

3.3.8.

3.4.   Sociodemografski čimbenici

| 3.4.1. | Osim navedenih razloga u percepciji javnosti ulogu ima i demografija. Preliminarne demografske studije pomogle bi da se bolje osmisli strategija za prihvaćanje projekata jer bi se utvrdili veličina i sastav ciljane publike za koju je najvjerojatnije da će im se protiviti. Te studije trebale bi biti dostupne svim dionicima. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Više stope prihvaćanja u korelaciji su s višom razinom obrazovanja i mlađom dobi te je stoga važno razviti cjeloživotno obrazovanje (i u poduzećima i centrima za strukovno osposobljavanje) o razboritosti, građanskom angažmanu i ulaganju u kolektivne mjere za tranziciju. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EGSO predlaže da se inspiracija za kampanje povećanja osviještenosti o tranziciji potraži u fenomenu BIMBY (engl. Build In My Backyard – U mom dvorištu), koji je reakcija na fenomen NIMBY (engl. Not In My Backyard – Ne u mom dvorištu), tako da se u njima ističu primjeri oponašanja pozitivnih društvenih modela, kao i koristi koje to donosi građanima, odnosno pozitivne priče na temelju svjedočanstava te konkretni primjeri uspjeha iz raznih regija i zemalja u kojima bi se obje strane mogle prepoznati. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Sve bi to moglo dovesti do prihvaćanja i stvoriti želju da se zajedno krene prema tom novom načinu života koji nužno podrazumijeva aktualnu potrebu da se zamijene fosilna goriva. Potrebno je izdvojiti sredstva za aktivnosti podizanja svijesti koje bi razni dionici mogli provoditi na odgovarajući način. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Ne postoji konsenzus o izravnom učinku specifičnih sociodemografskih čimbenika jer se njihovi učinci razlikuju po zemljama i političkom kontekstu. Međutim, oni imaju jasan učinak na lokalnu prihvaćenost planova i projekata koji omogućuju tranziciju. Stoga EGSO smatra da je potrebno podržati aktivnosti početnog i kontinuiranog osposobljavanja u području energetske tranzicije u suradnji sa socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Ipak, razmišljajući o društvenoj prihvaćenosti ponekad se dolazi do zaključka da odgovornost za to hoće li ili neće ciljana publika usvojiti relevantne tehnologije treba prepustiti toj publici. To bi značilo da se smatra da samo socijalna dimenzija utječe na ostvarivanje potencijala tehnologije. Međutim, odupiranje prihvaćanju ili korištenju novih alata može biti složenije (21). |
| --- | --- |

3.4.6.

3.5.   Društveno-tehnička izvedivost (22)

| 3.5.1. | Prepreke u usvajanju određene opreme također su i tehničke prirode i posebno se odnose na poteškoće u širenju kulture manje potrošnje energije u društvu koje, paradoksalno, poziva da se troši sve više, što nikako nije u skladu s porukama o štednji energije. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2.. | Društvena prihvaćenost složena je situacija prihvaćenog supostojanja tehnologije i korisnika. Međutim, prihvaćenost ne znači i usvajanje (vidjeti, na primjer, slučaj pametnih brojila, koja su u teoriji prihvaćena, ali ih se ne usvaja i odbija ih se ugraditi). Usvajanje podrazumijeva neku vrstu opće upotrebe tehnologije: o njoj se više ne raspravlja, dokazana je njezina vrijednost, ona postoji uz druge tehnološke alternative, ali ipak nije objeručke prihvaćena. Objeručke prihvatiti tehnologiju podrazumijeva da je se „uzme pod svoje”, da je se uključi u svoj način života i da je se smatra neophodnom i nezaobilaznom. |
| --- | --- |

3.5.2..

| 3.5.3. | Ograničenja povezana s usvajanjem tehnologija potrebnih za tranziciju povezana su i s činjenicom da su najčešće osmišljene pod pretpostavkom da će ih korisnici znati upotrebljavati u skladu s njihovom namjenom. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Pretpostavlja se da korisnici prihvaćaju energetske projekte koji su utemeljeni na tim tehnologijama prije no što su u stanju iskorištavati puni potencijal tih tehnologija. Međutim, brojna istraživanja pokazuju da se čak i tehnički predmeti iz naše svakodnevice u nedovoljnoj mjeri iskorištavaju jer ljudi ne poznaju dobro njihove stvarne mogućnosti i načine kako ih iskoristiti. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Društveno-tehnička izvedivost može se smatrati procesom uvođenja u društvo i širenja u društvu koji se odvija u razdoblju koje treba podijeliti u nekoliko faza. Prva je ključna jer se odnosi na razdoblje istraživanja i razvoja te polemike (23), odnosno na vrijeme u kojem se predviđaju promjene zbog uvođenja nove tehnologije. Druga faza odnosi se na prve povratne informacije o korištenju. U tom se razdoblju logike dizajna testiraju u odnosu na predviđenu uporabu i sposobnost tehnologija da prodru u društvo. U posljednjoj fazi ta tehnologija s vremenom ulazi u opću upotrebu. U njoj dolazi do odbijanja ili usvajanja projekta, postaje vidljivo prihvaća li ga društvo i na koji način. |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | U tom trenutku dolazi do mobilizacije na lokalnoj razini: lokalna područja odlučuju koristiti ili ne koristiti tu tehnologiju za rješavanje određenih pitanja. Stoga se uvođenje tehnologija u društvo odražava u makrosocijalnim promjenama koje donosi njihovo usvajanje. |
| --- | --- |

3.5.6.

| 3.5.7. | Upotreba neke tehnologije može iz temelja promijeniti odnos prema svijetu, društvene odnose i koncepte, no to je moguće samo ako se tehnologija ne nameće bezupitno, već ako se nudi mogućnost da se prilagodi i potom prihvati. U tom pogledu EGSO smatra da tehnološka neutralnost utemeljena na znanstvenim studijama, pošteno tržišno natjecanje te mogućnost testiranja i rasprave o prikladnosti raznih tehnologija mogu doprinijeti povećanju društvene prihvaćenosti. |
| --- | --- |

3.5.7.

| 3.5.8. | Stoga, kada se detaljno analizira, rasprava o energetskoj tranziciji odmiče se od pristupa usredotočenog na tehnologiju i približava se pristupu koji je više usredotočen na društvo. To znači da se koncept društvene prihvaćenosti mora nijansirati kako se odgovornost za naš energetski intenzivan način života ne bi pripisivala isključivo potrošačima, već kako bi se taj koncept uključio u širu sferu društveno-tehničke izvedivosti, u kojoj se mora razmatrati smisao tehnologija i političkih odabira u području energije. |
| --- | --- |

3.5.8.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.footprintnetwork.org/our-work/ecological-footprint/.

1

(2)  https://doughnuteconomics.org/about-doughnut-economics.

2

(3)  https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2021/07/IPBES_IPCC_WR_12_2020.pdf.

3

(4)  https://eeb.org/library/decoupling-debunked/; https://www.eea.europa.eu/publications/growth-without-economic-growth.

4

(5)  Trends in Social Acceptance of Renewable Energy Across Europe– A Literature Review (Trendovi društvene prihvaćenosti obnovljive energije u Europi – Pregled literature), 8.12.2020.

5

Trends in Social Acceptance of Renewable Energy Across Europe– A Literature Review

(6)  To preporučuje udruga France Nature Environnement u svojim „alatima” (metaskop, eoloskop itd.).

6

France Nature Environnement

„alatima”

(7)  Https://www.fondation-nicolas-hulot.org/sondage-science-et-transition-ecologique-en-qui-les-francais-ont-il-confiance/ (dostupno samo na francuskom jeziku).

7

(8)  SL C 123, 9.4.2021., str. 66.

8

(9)  Primjerice, Nacionalno povjerenstvo za javnu raspravu u Francuskoj.

9

(10)  Vidjeti: Državno vijeće, Javno izvješće za 2011. Consulter autrement, participer effectivement (Drugačije savjetovanje, djelotvorno sudjelovanje) u La Documentation française 2011.

10

Consulter autrement, participer effectivement

La Documentation française

(11)  Informativno izvješće Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „Evaluacija europske energetske unije: socijalna i društvena dimenzija energetske tranzicije”.

11

(12)  Energetsko siromaštvo za sobom povlači pojave kao što su krađa (u vidu priključivanja na mrežu u tuđem vlasništvu) bilo iz razloga povezanih sa siromaštvom bilo iz „građanskog neposluha” u odnosu na sustav trgovanja električnom energijom.

12

(13)  SL C 152, 6.4.2022., str. 158.

13

(14)  SL C 311, 18.9.2020., str. 55.

14

(15)  https://eeb.org/library/escaping-the-growth-and-jobs-treadmill/.

15

(16)  SL C 62, 15.2.2019., str. 8.

16

(17)  Eurofound, 2015. Access to social benefits: reducing non-take-up (Povećati stopu iskorištavanja prava na socijalne naknade), Ured za publikacije Europske unije, Luksembourg. Izvješće o politici EEA-e Eurofounda Exploring the social challenges of low-carbon energy policies in Europe (Razmatranje društvenih izazova politika niskougljične energije u Europi), ef22004en.pdf.

17

Access to social benefits: reducing non-take-up

Exploring the social challenges of low-carbon energy policies in Europe

(18)  https://www.socialter.fr/article/carte-carbone-plutot-qu-une-taxe-un-quota-pour-chaque-citoyen-1 (dostupno samo na francuskom jeziku).

18

(19)  https://www.eea.europa.eu/themes/energy/renewable-energy/eu-renewable-electricity-has-reduced.

19

(20)  SL C 123, 9.4.2021., str. 30.

20

(21)  Na primjer, prelazak na korištenje električnog automobila podrazumijeva promjenu načina vožnje jer se s ručnog mijenjanja brzine prelazi na automatsko, što vozačima može biti odbojno.

21

(22)  Https://www.larevuedelenergie.com/les-energies-renouvelables-en-transition-de-leur-acceptabilite-sociale-a-leur-faisabilite-sociotechnique/ (Obnovljiva energija u tranziciji: od društvene prihvaćenosti do društveno-tehničke izvedivosti) (dostupno samo na francuskom jeziku).

22

(23)  Na primjer, u području koje nije povezano s energetskom tranzicijom, slučaj s pametnim telefonima, koji su široko prihvaćeni i u širokoj su upotrebi.

23

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/30

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Konsolidacija civilne zaštite EU-a: Mehanizam za poboljšanje sposobnosti EU-a da odgovori na ekstremne događaje, uključujući one izvan njegova teritorija”

(razmatračko mišljenje na zahtjev francuskog predsjedništva)

(2022/C 290/05)

| Izvjestitelj: | Christophe QUAREZ |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | Violeta JELIĆ |

Izvjestitelj:

Christophe QUAREZ

Suizvjestiteljica:

Violeta JELIĆ

| Zahtjev za savjetovanje: | Francusko predsjedništvo Vijeća Europske unije, 21.9.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za vanjske odnose |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 9.3.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 24.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 211/0/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Francusko predsjedništvo Vijeća Europske unije, 21.9.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za vanjske odnose

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

9.3.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

24.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

211/0/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Mehanizam Unije za civilnu zaštitu (engl. Union Civil Protection Mechanism (UCPM), u daljnjem tekstu: Mehanizam) više ne posjeduje dostatne kapacitete niti je dovoljno opsežan da bi mogao odgovoriti na katastrofe povezane s klimatskim promjenama i višestruke rizike koji nastaju unutar i izvan teritorija EU-a u smislu sprječavanja, pripravnosti, upozoravanja, planiranja i operativnih sposobnosti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Osim obavljanja dobro uhodanih aktivnosti u pogledu prirodnih katastrofa, Mehanizam se suočava i s drugim rizicima, kao što su pandemije, pomoć stanovništvu u ratnim zonama, značajni industrijski rizici, onečišćenja mora velikih razmjera, posljedice kibernapada na mreže za opskrbu električnom energijom ili pitkom vodom i sve ključne infrastrukture ili upravljanje humanitarnim krizama povezanima s migracijom. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Potrebno je bolje utvrditi i koordinirati poveznicu između civilne zaštite (kratkoročna djelovanja) i humanitarne pomoći (dugoročno upravljanje). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO smatra da je potrebno dodatno utvrditi i razviti djelovanje EU-a nakon katastrofa koje se dogode izvan njegova teritorija. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO ističe presudnu važnost razvoja operativne suradnje, što se može postići usklađivanjem osposobljavanja, kompatibilnošću opreme te jasnim i djelotvornim zapovjednim lancima. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO smatra da je potrebno ispitati potrebu za uspostavom europske agencije za civilnu zaštitu i humanitarnu pomoć kao praktičnog mehanizma djelovanja u okviru jače vanjske politike. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO ukazuje na potrebu za ostvarivanjem napretka u postupku donošenja odluka u pogledu intervencija izvan područja EU-a. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO smatra da diplomatska dimenzija europske civilne zaštite nije dovoljno razvijena. Kad je riječ o vanjskim odnosima i reakciji EU-a u slučaju ekstremnih događaja, EGSO naglašava važnost:






  — | rada na otpornijim postupcima prevencije, pripravnosti i oporavka; suradnje s UN-om na strategijama smanjenja rizika od katastrofa i provedbe prioriteta „bolje ponovne izgradnje” iz Akcijskog okvira UN-a iz Sendaija radi jačanja otpornosti unutar i izvan EU-a, kao održivog pristupa prilagođenog ciljevima održivog razvoja, |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

rada na otpornijim postupcima prevencije, pripravnosti i oporavka; suradnje s UN-om na strategijama smanjenja rizika od katastrofa i provedbe prioriteta „bolje ponovne izgradnje” iz Akcijskog okvira UN-a iz Sendaija radi jačanja otpornosti unutar i izvan EU-a, kao održivog pristupa prilagođenog ciljevima održivog razvoja,

| — | poboljšanja razmjene znanja, stručnosti i stečenih iskustava, zajedničkog osposobljavanja i vježbi diljem svijeta, uključujući civilnog društva na lokalnoj razini, |
| --- | --- |

—

poboljšanja razmjene znanja, stručnosti i stečenih iskustava, zajedničkog osposobljavanja i vježbi diljem svijeta, uključujući civilnog društva na lokalnoj razini,

| — | isticanja poveznica između civilne zaštite i humanitarne pomoći, posebno u izoliranim područjima svijeta kada se dogodi katastrofa, |
| --- | --- |

—

isticanja poveznica između civilne zaštite i humanitarne pomoći, posebno u izoliranim područjima svijeta kada se dogodi katastrofa,

| — | uključivanja kulturne svijesti kao ključnog pitanja osposobljavanja u području civilne zaštite kako bi se povećala učinkovitost aktivnosti Mehanizma (uvođenje pomoći) u području katastrofe bilo gdje u svijetu. |
| --- | --- |

—

uključivanja kulturne svijesti kao ključnog pitanja osposobljavanja u području civilne zaštite kako bi se povećala učinkovitost aktivnosti Mehanizma (uvođenje pomoći) u području katastrofe bilo gdje u svijetu.

| 1.9. | EGSO dovodi u pitanje definiciju zemljopisnog opsega Mehanizma i kriterija za odabir zemalja sudionica. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Da bi se ojačalo djelovanje Mehanizma potrebno je poticati primjerenu komunikaciju s međunarodnom javnošću. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO bi podržao razvoj transnacionalnih timova za brzu intervenciju za zajedničko upravljanje katastrofama koji bi posjedovali vlastite resurse, prolazili zajedničko osposobljavanje i čiji bi resursi i oprema bili standardizirani. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO potiče prijedlog za zakonodavnu izmjenu kojim bi se u okviru Mehanizma dozvolio automatski i hitan odgovor na katastrofu uzrokovanu ljudskim djelovanjem na teritoriju EU-a ili izvan njega, s time da predmetna država članica ne treba prethodno podnijeti zahtjev i da može zadržati pravo odbijanja takve pomoći. Takav resurs u obliku radne skupine može doprinijeti jačanju vanjske dimenzije odnosa EU-a putem civilne zaštite. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO podržava jačanje volonterskog rada u civilnoj zaštiti i preporučuje izradu normi za programe volontiranja čijim bi se odredbama jamčila zaštita ljudskih i radnih prava volontera, kao i izradu zajedničkog sustava certifikacije za timove za civilnu zaštitu koje čine volonteri. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO primjećuje nepostojanje fleksibilnog financijskog instrumenta za brzi odgovor kojim bi se zahvaćenim populacijama na zahtjev osiguralo izravno financiranje u vidu naknade. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EGSO podržava upotrebu modernih komunikacijskih sredstava (npr. društvenih mreža) za bolje informiranje javnosti o aktivnostima Mehanizma kao i aktivnu ulogu organiziranih volonterskih organizacija. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EGSO primjećuje potrebu za daljnjim usklađivanjem operativnog odgovora Unije s humanitarnim organizacijama i civilnim društvom u svrhu boljeg raspoređivanja pomoći na terenu. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EGSO naglašava potrebu za daljnjim razmatranjem osiguravanja nastavka poslovanja MSP-ova nakon katastrofe. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EGSO preporučuje da se znanstvena zajednica u većoj mjeri uključi u postupak upozoravanja i sprječavanja u okviru Mehanizma, pri čemu valja iskoristiti resurse Mreže znanja Unije u području civilne zaštite i jačanje Centra znanja za upravljanje rizicima od katastrofa. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Kontekst mišljenja

| 2.1. | Mehanizam Unije za civilnu zaštitu, koji predstavlja okosnicu europske suradnje u području upravljanja rizicima od katastrofa, pruža mrežu uzajamne pomoći i solidarnosti unutar granica Europske unije i izvan njih. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mehanizam okuplja 33 države, odnosno 27 država članica EU-a i šest zemalja sudionica (Island, Norveška, Srbija, Sjeverna Makedonija, Crna Gora i Turska). Upotrebljava se za prevenciju, planiranje i operativne odgovore te omogućuje pružanje koordinirane pomoći u situacijama katastrofa i humanitarne krize. Sve zemlje na svijetu koje se suoče s teškom katastrofom mogu zatražiti pomoć putem Koordinacijskog centra za odgovor na hitne situacije (engl. Emergency Response Coordination Centre (ERCC)), kao mehanizma EU-a za vanjsku politiku. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Okvir politike Mehanizma, ojačan već 2019. godine uspostavom pričuve dodatnih kapaciteta i Europskom mrežom znanja u području civilne zaštite, dodatno je ojačan novim zakonodavstvom objavljenim 20. svibnja 2021. Revidirani Mehanizam sada obuhvaća međusektorski i prekogranični pristup upravljanju rizicima i katastrofama, koje se temelji na „ciljevima za otpornost na katastrofe”, kao i planiranje na razini EU-a. Na prijedlog Europskog parlamenta sadrži i načela klimatskih promjena i biološke raznolikosti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Međutim, teške prirodne katastrofe do kojih je došlo tijekom posljednjih nekoliko godina (masovni požari u južnoj Europi 2017. i 2021., poplave u središnjoj i sjevernoj Europi 2014. i 2021., potresi na Haitiju 2010. i 2021. itd.) te porast njihove učestalosti i intenziteta podrivaju postojeće mehanizme za odgovor kao što je Mehanizam Unije za civilnu zaštitu, koji se istodobno suočava i s drugim složenim krizama (migrantskom, zdravstvenom, humanitarnom). Nedavni događaji u Ukrajini pokazuju da je potrebno jačati mehanizam i učvršćivati veze između civilne zaštite i humanitarne pomoći. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Zbog toga su francuske vlasti zatražile od EGSO-a da poradi na europskom odgovoru na klimatske promjene putem triju glavnih područja istraživanja: i. rano upozoravanje i informiranje javnosti; ii. predviđanje i planiranje i iii. sposobnosti za odgovor. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Mehanizam Unije za civilnu zaštitu u operativnom je smislu ojačan s nekoliko dopunskih instrumenata, kao što su sustav pričuve resursa rescEU, satelitska usluga programa Copernicus (sustav mapiranja rizika s pomoću satelita), Europska udružena sredstva za civilnu zaštitu i Mreža znanja Unije u području civilne zaštite. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Sustav rescEU, koji je uspostavljen 2019., predstavlja novu dodatnu pričuvu resursa (pričuva rescEU), koja uključuje flotu zrakoplova i helikoptera za gašenje požara, opremu za spašavanje, zrakoplove za medicinsku evakuaciju, zdravstvene timove za hitne slučajeve te zalihe medicinske opreme i poljske bolnice koje mogu odgovoriti na hitne zdravstvene situacije te kemijske, biološke, radiološke i nuklearne incidente. Sustav rescEU dopunjuje Mehanizam u zadaćama kao što su gašenje požara, pružanje liječničke pomoći i istraživanje. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Koordinacijski centar za odgovor na hitne situacije okosnica je djelovanja Mehanizma. Centar koordinira i centralizira različite oblike pomoći koje upućuju zemlje i odgovoran je za brzo raspoređivanje hitne pomoći područjima zahvaćenima katastrofom. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Zemlje putem Zajedničkog komunikacijskog i informacijskog sustava za hitne situacije (engl. Common Emergency Communication and Information System (CECIS)) objavljuju sredstva koja mogu pružiti zemlji koja je zatražila pomoć. Platforma omogućuje vođenje evidencije putem interneta, pri čemu Koordinacijski centar za odgovor na hitne situacije može detaljno opisati potrebe zemalja koje su zatražile pomoć, dok zemlje koje pružaju pomoć mogu navesti sredstva koja namjeravaju staviti na raspolaganje. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Osim toga, sudionici mogu namijeniti nacionalne resurse za odgovor na hitne situacije Europskim udruženim sredstvima za civilnu zaštitu. Udružena sredstva omogućavaju bolje planiranje i koordinaciju aktivnosti pružanja odgovora na europskoj i nacionalnoj razini, čime se omogućava pružanje bržeg i pouzdanijeg odgovora EU-a na katastrofe. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Radi pružanja potpore aktivnostima prevencije i pripravnosti EU je također povećao financijsku potporu za sredstva registrirana u okviru Europskih udruženih sredstava za civilnu zaštitu. Financijska potpora može se upotrebljavati za prilagodbu i obnovu sredstava, kao i za pokrivanje operativnih troškova (unutar EU-a) i troškova prijevoza (izvan EU-a) kada se sredstva raspoređuju u okviru Mehanizma. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Mehanizam je aktiviran nekoliko puta kao dio okvira EU-a za upravljanje krizama tijekom pandemije bolesti COVID-19. Iskustvo je pokazalo da EU treba postići bolju pripravnost kako bi odgovorio na hitne situacije velikih razmjera te da je potrebno ojačati postojeći pravni okvir za zaštitu zdravlja i civilnu zaštitu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Konačno, osim doprinosa zemalja sudionica, Mehanizam također prima financijsku omotnicu iz višegodišnjeg proračuna EU-a za razdoblje 2021. – 2027. Konkretno, financijska omotnica za provedbu Mehanizma za razdoblje 2021. – 2027. iznosit će 1 263 000 000 EUR. Nadalje, za provedbu Mehanizma u navedenom razdoblju također će biti dodijeljen vanjski namjenski prihod iz Instrumenta Europske unije za oporavak u iznosu od 2 056 480 000 EUR. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Mreža znanja Unije u području civilne zaštite nova je platforma za razmjenu znanja, najboljih praksi i stečenih iskustava stručnjaka u području civilne zaštite i osoblja za upravljanje hitnim situacijama, kojom EU namjerava ojačati svoje upravljanje rizicima od katastrofa. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Mrežom znanja nastoje se poticati snažnije sinergije između stručnjaka, tvoraca politika i znanstvenika putem stupova koji se odnose na razvoj kapaciteta i znanost, u okviru kojih se pokreću, planiraju, osmišljavaju i provode aktivnosti. Djelovanja Mreže znanja obuhvaćaju zajedničke vježbe, dvostrane i višestrane razmjene, suradnju i zajedničke projekte. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | U pogledu civilne zaštite izvan okvira EU-a važno je spomenuti Euroatlantski centar za koordinaciju pomoći u slučaju katastrofa pri NATO-u, koji uglavnom pruža pomoć u slučajevima prirodnih katastrofa i katastrofa izazvanih ljudskim djelovanjem, kao i Sustav Ujedinjenih naroda za procjenu katastrofa i koordinaciju djelovanja, koji pruža pomoć tijekom prve faze iznenadnih hitnih situacija. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Unutar Europe, platforma Unije za Mediteran, multilateralnog partnerstva usmjerenog na povećanje potencijala za regionalnu integraciju i koheziju među euromediteranskim zemljama, uključujući Tursku, podržala je akcijski plan koji se odnosi na pripreme za djelotvorno pružanje uzajamne pomoći na euromediteranskom području. Predložena djelovanja obuhvaćala su i brze odgovore. Ključni čimbenici obuhvaćaju pojačanja za hitne javne službe u vidu volontera i uključivanje građana u spašavanje ljudskih života. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Između 2007. i 2020. Mehanizam je aktiviran 382 puta. Tijekom 2020. aktiviran je 102 puta, odnosno 82 puta više nego prethodne godine. Od te 102 aktivacije njih 36 bilo je unutar EU-a, 66 izvan EU-a, a 85 je bilo povezano s pandemijom bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | Mehanizam više nije dovoljno opsežan da bi se moglo odgovoriti na prirodne katastrofe povezane s klimatskim promjenama u smislu sprječavanja, upozoravanja, planiranja, predviđanja i operativnih kapaciteta. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Mehanizam Unije za civilnu zaštitu trebao bi biti bolje opremljen za djelovanje u sektorima kao što su onečišćenje mora, industrijski rizici i katastrofe u mrežama za opskrbu električnom energijom i pitkom vodom. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO smatra da diplomatska dimenzija europske civilne zaštite nije dovoljno razvijena s obzirom na neposredno susjedstvo EU-a (osobito Balkan) ili sjevernu Afriku i afričke zemlje, osim razvojne politike EU-a. Diplomatsku dimenziju Mehanizma trebalo bi iskoristiti na nekoliko načina, i. jačanjem pretpristupnog postupka zemalja kandidatkinja za pristup EU-u, uz poštovanje svih pristupnih kriterija; ii. smanjivanjem utjecaja Kine i Rusije u nekim zemljama i zemljopisnim područjima (Afrika, Gruzija, Ukrajina); iii. olakšavanjem diplomatskih odnosa s određenim neprijateljski nastrojenim zemljama (npr. pružanje pomoći u gašenju šumskih požara u Rusiji ili Turskoj); iv. zaključivanjem politike EU-a o razvojnoj pomoći; i v. suradnjom sa zemljama pod izravnim ruskim utjecajem, kao što je Kazahstan, europski energetski partner, koje su velike površinom i izložene značajnom riziku (npr. od šumskih požara). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO dovodi u pitanje definiciju zemljopisnog opsega Mehanizma te odabir kriterija za države članice. Primjerice, zemlje kandidatkinje za pristup EU-u te Švicarska i Moldova trebali bi se pridružiti Mehanizmu kako bi stekao istinsku kontinentalnu dimenziju. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | U pogledu vanjskih operacija koje koordinira Europska komisija, kada treće zemlje zatraže pomoć, potrebno je utvrditi uvjete i postupak donošenja odluka za pokretanje takvih operacija, pri čemu posebnu pozornost valja pridati transparentnosti. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO također preporučuje imenovanje dopisnika za civilnu zaštitu pri svakom stalnom predstavništvu EU-a radi sustavnog informiranja trećih zemalja o mogućoj pomoći EU-a u slučaju teške katastrofe, kako bi se zajamčila potrebna koordinacija sa snagama civilne zaštite predmetne zemlje. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO skreće pozornost Komisije na velike razlike koje danas postoje među različitim strukturama civilne zaštite te ističe potrebu za usklađivanjem načina na koji su te snage organizirane, osobito u smislu osposobljavanja osoblja, postupaka i opreme (primjerice, promjer mlaznica protupožarne opreme razlikuje se među zemljama). Razlike se mogu otkloniti organiziranjem i standardizacijom modula u svakoj državi članici EU-a. Ti su standardni moduli već uspostavljeni, ali potrebno je aktivno poticati povećanje njihovog broja i stupnja standardizacije. Primjerice, moduli za šumske požare u jednoj zemlji mogu biti opremljeni cestovnim, a u drugoj terenskim vozilima. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Nadalje, potrebno je ojačati usku suradnju između nacionalnih nadležnih tijela za civilnu zaštitu, sveučilišta i istraživača. Provedbom Mreže znanja Unije u području civilne zaštite putem stupova koji se odnose na razvoj kapaciteta i znanost te jačanjem Centra znanja za upravljanje rizicima od katastrofa osiguravaju se prostor i sredstva za jačanje te suradnje. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | U pogledu resursnih kapaciteta, hitno raspoređivanje resursa na velike udaljenosti, odnosno na udaljenosti od nekoliko tisuća, pa čak i nekoliko desetaka tisuća kilometara, također predstavlja prioritet. Hitne situacije često zahtijevaju uporabu zračnih resursa. Ako se osoblje prevozi linijskim putničkim zrakoplovima, za prijevoz opreme bili bi potrebni primjereni transportni zrakoplovi velikog kapaciteta. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Pitanje osiguranja kapaciteta za prijevoz moglo bi se riješiti uporabom vojnih ili nacionalnih zrakoplova, odnosno zrakoplova NATO-a. Međutim, za njihovu uporabu potrebno je slijediti propisane postupke i provesti planiranje, što nije spojivo s hitnim situacijama. Primjerenija mogućnost bila bi razmatranje uspostave namjenske flote velikih zrakoplova Airbus A330 ili najam po satu od specijaliziranih poduzeća. Čini se da bi zračna jedinica od tri zrakoplova ispunila očekivanja stručnjaka. Te su jedinice svestrane, a njihova prenamjena tehnički izvediva, primjerice, za uporabu u situacijama kao što je ispuštanje proizvoda za usporavanje požara u borbi sa šumskim požarima te za prijevoz željezničkih vozila. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Nabava i vođenje tih zračnih resursa moglo bi biti predmet istraživanja u okviru rescEU-a. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Što se tiče upravljanja tim resursima, EGSO poziva na uspostavu europske agencije za civilnu zaštitu i humanitarnu pomoć. Često ih se poziva da djeluju na istim mjestima i pomažu istim populacijama. Civilna zaštita obično djeluje tijekom kratkog vremena, odnosno tijekom nekoliko dana ili tjedana, dok pružanje humanitarne pomoći može potrajati nekoliko mjeseci, pa i dulje. |
| --- | --- |

4.12.

Bruxelles, 24. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

III Pripremni akti

Europski gospodarski i socijalni odbor

568. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 23.3.2022.–24.3.2022.

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/35

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću – Izvješće o strateškim predviđanjima 2021. – Sposobnost i sloboda djelovanja EU-a

(COM(2021) 750 final)

(2022/C 290/06)

| Izvjestiteljica: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Sandra PARTHIE

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 1.3.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 4.3.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 199/3/0 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 1.3.2022.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

4.3.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

199/3/0

1.   Preambula

| 1.1. | Izvješće EK-a i Mišljenje sastavljeni su prije ruske agresije, rata u Ukrajini i humanitarne krize koja je uslijedila, pa njihove posljedice nisu uzete u obzir u Mišljenju. EGSO naglašava da ti tragični događaji očito ozbiljno utječu na naš način života te stoga poziva JRC i Europsku komisiju da u svojim aktualnim aktivnostima strateškog predviđanja za potrebe izrade predstojećeg izvješća o strateškim predviđanjima u znatno većoj mjeri nego što je prvobitno planirano uzmu u obzir geopolitičke učinke tih strateških pomaka, kao što su povećanje cijena energije, veći izdaci za sigurnost i obranu, novi migracijski tokovi i nesigurnost opskrbe ne samo u Europi nego i izvan nje. |
| --- | --- |

1.1.

2.   Zaključci i preporuke

| 2.1. | EGSO i dalje sa zadovoljstvom pozdravlja uključivanje metodologije predviđanja u postupak oblikovanja politika EU-a. Budući da je strateško predviđanje participativni postupak, EGSO i dalje očekuje da će zahvaljujući tome doći do pozitivnog pomaka u sinergijama i strukturnoj uključenosti svih institucija EU-a, uključujući EGSO. U tom kontekstu EGSO ističe Europski sustav strateške analize i analize politika (ESPAS) kao dobar primjer međuinstitucijske suradnje EU-a. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EGSO smatra da su za temeljno pitanje sposobnosti i slobode djelovanja EU-a važna četiri ključna globalna trenda. Riječ je o glavnim sveobuhvatnim megatrendovima našeg doba koji će i dalje imati presudnu važnost za oblikovanje europske politike. Međutim, način na koji su predstavljeni i dalje je općenit i dotiče se raznih aspekata, dok nedostaje dubinskih analiza pojedinačnih podtema. EGSO posebno žali zbog toga što nisu u dovoljnoj mjeri uzete u obzir socijalna dimenzija i pitanja povezana s mladima i međugeneracijskom pravdom, unatoč tome što su ta pitanja analizirana u povezanom izvješću Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) Shaping & securing the EU’s open strategic autonomy by 2040 and beyond (Oblikovanje i osiguravanje otvorene strateške autonomije EU-a do 2040. i nakon toga) (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EGSO se slaže da je tema odabrana za Izvješće o strateškim predviđanjima 2021. od velike političke važnosti i da može stvoriti odgovarajuće okvirne uvjete za međuovisnost kojom se dobro upravlja i otvorenu stratešku autonomiju na temelju zajedničkih vrijednosti, kohezije, snažnog multilateralnog upravljanja i suradnje utemeljene na pravilima. Međutim, pozivamo na pravilnu primjenu metoda postupka predviđanja kako bi se odredile buduće teme. Ključno je procijeniti pozitivne pomake tijekom vremena, tj. aktualna ulaganja u istraživanje i razvoj ili brojevi patenata ne smiju se uspoređivati samo s brojevima u Kini ili SAD-u nego i u odnosu na prethodne razine kako bi se dobio jasan uvid u to idemo li u pravom smjeru. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Iako se pristup upotrebe strateškog predviđanja i tematski naglasak izvješća ne dovode u pitanje, i dalje je nejasno što to Izvješće o strateškim predviđanjima 2021. izdvaja kao istinski instrument za predviđanje. Nedostaje jasna veza između odabira trendova, razmatranih scenarija za budućnost i logičnih zaključaka o središnjem pitanju izvješća. |
| --- | --- |

2.4.

Komisijino Izvješće o strateškim predviđanjima 2021., koje je drugo takvo izvješće po redu, nema jasnu metodologiju predviđanja i ne pruža logičan i dosljedan okvir za oblikovanje politika EU-a koji bi bio usmjeren na djelovanje i kojim bi se na taj način oblikovateljima politika omogućilo da odrede strateške prioritete i da djeluju.

| 2.5. | Jedna od vrlo važnih tema za dubinsku analizu jest uloga nedržavnih aktera u današnjim sustavima upravljanja, posebno multinacionalnih korporacija. Smatramo da bi stratešku autonomiju trebalo povećati barem kada je riječ o akterima koji danas de facto određuju pravila i norme, kao što su velika tehnološka poduzeća, banke i financijski akteri koji djeluju na globalnoj razini te organizacije civilnog društva. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Dimenzija predviđanja predmetnog izvješća u potpunosti će ostvariti svoj potencijal za oblikovatelje politika EU-a samo ako bude suštinski osmišljena kao otvoren i pluralistički te raznovrstan, interdisciplinarni postupak, koji bi uključivao organizirane socijalne partnere i civilno društvo, posebno EGSO, u svim fazama postupka predviđanja koji bi vodio do (budućih) izvješća o strateškim predviđanjima. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | U tom kontekstu EGSO posebno poziva Zajednički istraživački centar da u potpunosti uključi Odbor u svoj ciklus predviđanja i da ga podrži u provjeri postojećih aktivnosti predviđanja koje provode organizacije civilnog društva, sindikati i poslovna udruženja. EGSO predlaže i da se organizacijama civilnog društva EU-a pruža potpora u razvoju stručnog znanja o predviđanjima i provedbi aktivnosti predviđanja u okviru strukturiranog procesa, zajedno sa Zajedničkim istraživačkim centrom, npr. u obliku pilot-projekta s članovima i članicama EGSO-a i organizacijama civilnog društva. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Stoga, iako EGSO u potpunosti pozdravlja cilj izvješća, smatra da bi se buduća izvješća o predviđanjima mogla poboljšati u sljedećim područjima:






  — | izvješće mora bolje povezivati megatrendove i strateške okosnice s aspekata dosljednosti, vjerojatnosti i važnosti; |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

izvješće mora bolje povezivati megatrendove i strateške okosnice s aspekata dosljednosti, vjerojatnosti i važnosti;

| — | postupkom predviđanja prije sastavljanja sljedećeg izvješća trebale bi se EGSO-u i drugim relevantnim akterima pružiti konkretne mogućnosti da iz njega uče, da mu doprinesu i poboljšaju njegovu kvalitetu; |
| --- | --- |

—

postupkom predviđanja prije sastavljanja sljedećeg izvješća trebale bi se EGSO-u i drugim relevantnim akterima pružiti konkretne mogućnosti da iz njega uče, da mu doprinesu i poboljšaju njegovu kvalitetu;

| — | EGSO je već izradio niz mišljenja o predstojećem izvješću o predviđanjima 2022., tj. o dvostrukoj zelenoj i digitalnoj tranziciji (2); |
| --- | --- |

—

EGSO je već izradio niz mišljenja o predstojećem izvješću o predviđanjima 2022., tj. o dvostrukoj zelenoj i digitalnoj tranziciji (2);

| — | u tom pogledu EGSO predlaže Komisiji da u suradnji sa Zajedničkim istraživačkim centrom razvije godišnji savjetodavni ciklus kojim će se doprinijeti izradi godišnjeg izvješća o predviđanjima. Komisija bi trebala uključiti EGSO i Odbor regija te druge institucije EU-a, na primjer organiziranjem redovitih, namjenskih radionica i uključivanjem članova i članica EGSO-a u temeljne aktivnosti predviđanja Glavne uprave JRC i Glavnog tajništva; |
| --- | --- |

—

u tom pogledu EGSO predlaže Komisiji da u suradnji sa Zajedničkim istraživačkim centrom razvije godišnji savjetodavni ciklus kojim će se doprinijeti izradi godišnjeg izvješća o predviđanjima. Komisija bi trebala uključiti EGSO i Odbor regija te druge institucije EU-a, na primjer organiziranjem redovitih, namjenskih radionica i uključivanjem članova i članica EGSO-a u temeljne aktivnosti predviđanja Glavne uprave JRC i Glavnog tajništva;

| — | trebalo bi osnovati ciljnu skupinu sa socijalnim partnerima/akterima civilnog društva kako bi se raspravljalo o tome kako ta ciljna skupina može iskoristiti Komisijina izvješća o strateškim predviđanjima i kako bi se buduća izvješća mogla oblikovati da im budu što korisnija; |
| --- | --- |

—

trebalo bi osnovati ciljnu skupinu sa socijalnim partnerima/akterima civilnog društva kako bi se raspravljalo o tome kako ta ciljna skupina može iskoristiti Komisijina izvješća o strateškim predviđanjima i kako bi se buduća izvješća mogla oblikovati da im budu što korisnija;

| — | Komisija bi trebala pozvati na uključivanje socijalnih partnera i predstavnika civilnog društva u aktivnosti ministarske mreže koje su povezane s predviđanjem. |
| --- | --- |

—

Komisija bi trebala pozvati na uključivanje socijalnih partnera i predstavnika civilnog društva u aktivnosti ministarske mreže koje su povezane s predviđanjem.

| 2.9. | EGSO predlaže da se i sami radni procesi Odbora preoblikuju s obzirom na godišnja izvješća o predviđanjima kako bi Odbor svoje uvide, stručno znanje i konkretne prijedloge mogao pružati ex ante, tj. tijekom postupka izrade izvješća, umjesto da ih samo komentira ex post. Smatramo da bi se time poboljšalo prikupljanje podataka za godišnja izvješća o predviđanjima jer članovi i članice EGSO-a imaju čvrste i duboke veze sa sektorima društva i gospodarstva iz kojih dolaze i mogu bolje otkriti takozvane „slabe signale” koji su ključni za relevantna kretanja. Osim toga, EGSO može prenositi i širiti rezultate i uvide predviđanja, čime bi nacionalnim akterima civilnog društva pomogao da bolje razumiju političke odluke EU-a. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10 | Naposljetku, EGSO potiče Komisiju da nastavi razvijati plan strateškog predviđanja EU-a. EGSO je uvjeren da je dodatno uključivanje predviđanja u proces donošenja odluka EU-a put prema naprijed i ponovno nudi svoju pomoć Komisiji i drugim institucijama EU-a u tom cilju. |
| --- | --- |

2.10

3.   Opće napomene

| 3.1 | EGSO u potpunosti podržava to što se u izvješću ističe koliko je otvoreno, konkurentno i potpuno funkcionalno jedinstveno tržište važno da bi se poduzećima omogućio rast do razine potrebne za globalnu konkurentnost. To se odnosi i na preporuku iz izvješća da se u potpunosti provedu unija tržišta kapitala i bankovna unija, za koje EGSO smatra da izravno doprinose otpornosti EU-a na financijske krize, zaštiti deponenata te snažnom i stabilnom gospodarskom oporavku (3). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2. | EGSO pozdravlja objavu revidiranih smjernica za bolju regulativu i paketa instrumenata za definiranje načina na koji bi se strateško predviđanje trebalo upotrebljavati u procjenama učinka i evaluacijama. Kako bi se zajamčila njihova uspješna primjena, neophodno je da Komisija osigura odgovarajuće osposobljavanje i sredstva svojem osoblju koje provodi procjene učinka i evaluacije. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | U izvješću se u okviru odgovora na složeniji kontekst u području upravljanja ističe potreba za participatornim i uključivim upravljanjem kako bi se poboljšali povjerenje i legitimitet na svim razinama te povećala važnost platformi kao što je EGSO. Smatramo da nikad nije bilo neophodnije civilnom društvu pružiti mogućnost da izrazi svoje stavove na razini EU-a kako bi se omogućilo djelotvorno upravljanje u 21. stoljeću i postizanje dalekosežnih i održivih rješenja umjesto onih jednostavnih. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO prima na znanje daljnje mjere (4) Europske komisije na temelju mišljenja EGSO-a „Izvješće o strateškim predviđanjima 2020. – Put prema otpornijoj Europi” (5) i osjeća da je njegova dužnost odgovoriti na aspekte koje i dalje smatra relevantnima, s obzirom na to da im se nije posvetilo dovoljno pozornosti u Izvješću o strateškim predviđanjima 2021.:






  — | u pratećem dokumentu tvrdi se da je predviđanje bilo uključeno u Izvješće o strateškim predviđanjima 2020. EGSO ipak smatra da u izvješću postoji manjak transparentnosti u načinu na koji su načela i metodologije predviđanja primijenjeni da bi se došlo do zaključaka i načinu uključivanja vanjskih aktera u aktivnosti predviđanja. Na primjer, EGSO-u nije ponuđena jasna mogućnost da se uključi; |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

u pratećem dokumentu tvrdi se da je predviđanje bilo uključeno u Izvješće o strateškim predviđanjima 2020. EGSO ipak smatra da u izvješću postoji manjak transparentnosti u načinu na koji su načela i metodologije predviđanja primijenjeni da bi se došlo do zaključaka i načinu uključivanja vanjskih aktera u aktivnosti predviđanja. Na primjer, EGSO-u nije ponuđena jasna mogućnost da se uključi;

| — | u pratećem dokumentu ističe se da se pojedinačna pitanja moraju dodatno razraditi i podrobnije odrediti na zahtjev EGSO-a te da bi ih trebalo uključiti u prijedloge politika, a da izvješće o predviđanjima nudi samo polaznu točku za razmatranje. EGSO smatra da trenutačni format izvješća nije prikladan za osmišljavanje prijedloga politika niti nudi konkretne polazne točke za razmatranje; |
| --- | --- |

—

u pratećem dokumentu ističe se da se pojedinačna pitanja moraju dodatno razraditi i podrobnije odrediti na zahtjev EGSO-a te da bi ih trebalo uključiti u prijedloge politika, a da izvješće o predviđanjima nudi samo polaznu točku za razmatranje. EGSO smatra da trenutačni format izvješća nije prikladan za osmišljavanje prijedloga politika niti nudi konkretne polazne točke za razmatranje;

| — | u pratećem dokumentu naglašava se i važnost opisivanja postojećeg stanja i statusa quo u analizi predviđanja. EGSO se slaže da je tradicionalno to prvi korak u analizi predviđanja. Međutim, za razliku od njegove trenutačne namjene u izvješćima o strateškim predviđanjima, trebao bi biti samo polazna točka za analizu usmjerenu na budućnost i time pertinentniji instrument na temelju kojeg članovi i članice EGSO-a mogu osmišljavati preporuke za djelovanje. |
| --- | --- |

—

u pratećem dokumentu naglašava se i važnost opisivanja postojećeg stanja i statusa quo u analizi predviđanja. EGSO se slaže da je tradicionalno to prvi korak u analizi predviđanja. Međutim, za razliku od njegove trenutačne namjene u izvješćima o strateškim predviđanjima, trebao bi biti samo polazna točka za analizu usmjerenu na budućnost i time pertinentniji instrument na temelju kojeg članovi i članice EGSO-a mogu osmišljavati preporuke za djelovanje.

| 3.5. | Kad je riječ o deset područja u kojima bi EU mogao pojačati svoju otvorenu stratešku autonomiju i vodeći položaj na globalnoj razini, iako su ona općenito važna, EGSO smatra da nisu predstavljena kao logični strateški zaključci izvedeni iz okvira koji obuhvaća trendove i nesigurnosti. Stoga se ne može pretpostaviti da predstavljaju sveobuhvatne i precizne strateške okosnice iz perspektive predviđanja. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO smatra da ustvari ne postoji manjak predviđanja ili strateškog planiranja Komisije, nego je pravi problem nedostatak političke volje donositelja odluka u EU-u da predviđanja pretvore u dalekosežne prijedloge. Ako nema političke volje, čak ni predviđanje neće dovesti do poduzimanja željenih koraka. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Naglašavajući nedostatke zatvorenog postupka predviđanja s ograničenim savjetovanjem, EGSO napominje da nije navedeno pitanje rasta inflacije i povećanja cijena energije, a prema mišljenju EGSO-a oba su pitanja ključni elementi strateške autonomije. U okviru svoje savjetodavne uloge EGSO već priprema mišljenja okrenuta budućnosti (6) kako bi doprinio sposobnosti EU-a da bolje uključi predviđanja u proces donošenja odluka. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Osim toga, uopće se ne spominje uloga sustavâ socijalne sigurnosti, uključujući razvoj socijalne države. Čini se da su socijalni aspekti tog pitanja općenito zanemareni u korist tehnoloških i gospodarskih aspekata. Građani i građanke EU-a očekuju da država osigura visoku razinu socijalne sigurnosti i pomoći. Stoga, u kontekstu strateške autonomije i dalje nije odgovoreno na pitanje kako će se ubuduće financirati sustavi socijalne sigurnosti. Bilo bi nam izuzetno drago da se provede opsežnija dubinska analiza te teme upotrebom alata za predviđanje. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | U Izvješću o strateškim predviđanjima 2021. navodi se sveobuhvatan popis izazova. Međutim, ne pružaju se jasne smjernice o prioritetima i prioritetnim mjerama ili prijedlozi za način na koji se poduzeća ili radnici mogu i trebaju pripremiti za suočavanje s tim izazovima. Brojni trendovi mogu istodobno utjecati na građane i građanke te poduzeća. Ovdje je riječ o izgubljenoj prilici koju bi EGSO mogao pomoći ispraviti s obzirom na njegovu važnost u rješavanju izazova na visokoj razini i prenošenju predloženih rješenja u svakodnevicu, posebno poslodavaca i zaposlenika. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Predmetno izvješće trenutačno ne opravdava svoj naslov dokumenta o predviđanjima, kako je opisano na primjer u prethodnoj publikaciji Foresight Primer (Uvod u strateško predviđanje) Europskog centra za političke strategije (7). Primjer dobre prakse za metodološki transparentna izvješća o predviđanju može se pronaći u projektu Tackling Obesities: Future Choices (8) (Borba protiv pretilosti: budući odabiri) koji je naručila služba za predviđanja vlade Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | U predmetnom se izvješću spominje mreža za predviđanja na razini EU-a na razini ministara za budućnost i s time povezani razvoj sposobnosti predviđanja na nacionalnoj razini. Apeliramo na Komisiju da u okviru te mreže također zajamči da se tijekom provedbe aktivnosti predviđanja aktivno razmotri uključivanje aktera kao što je EGSO umjesto da mu se samo predstave rezultati. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EGSO potiče Komisiju da nastavi razvijati plan strateškog predviđanja EU-a. Kako je istaknuto u izvješću, morat će se unijeti nekoliko promjena. Međutim, EGSO je uvjeren da je dodatno uključivanje predviđanja u proces donošenja odluka EU-a put prema naprijed i ponovno nudi svoju pomoć i suradnju Komisiji i drugim institucijama EU-a u tom cilju. Navedeni ciljevi predviđanja ostvarit će se samo ako se ono provodi u otvorenom i pluralističkom te raznolikom i interdisciplinarnom postupku u okviru kojeg su organizirani socijalni partneri i civilno društvo, a osobito EGSO, uključeni u sve faze predviđanja. |
| --- | --- |

3.12.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC125994/open_strategic_autonomy_2040_online_1.pdf

1

(2)  Mišljenja EGSO-a: SL C 311, 18.9. 2020., str. 36., SL C 364, 28.10.2020., str. 143., SL C 440, 18.12.2020., str. 99., SL C 429, 11.12.2020., str. 268., SL C 429, 11.12.2020., str. 51., SL C 429, 11.12.2020., str. 66., SL C 429, 11.12.2020., str. 187., SL C 429, 11.12.2020., str. 259., SL C 374, 16.9.2021., str. 84.

2

(3)  https://www.eesc.europa.eu/hr/policies/policy-areas/financial-services-and-capital-markets

3

(4)  Stranice 187–200. https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/04_eesc_follow-up_report_april_2021_gri.pdf

4

(5)  SL C 220, 9.6.2021., str. 67.

5

(6)  Vidjeti najnovija mišljenja EGSO-a okrenuta budućnosti:

6

| — | SL C 374, 16.9.2021., str. 73.; |
| --- | --- |

—

SL C 374, 16.9.2021., str. 73.;

| — | SL C 129, 11.4.2018., str. 36.; |
| --- | --- |

—

SL C 129, 11.4.2018., str. 36.;

| — | CCMI/184 – Predviđanje strukturnih i sektorskih promjena i preoblikovanje industrijskih kultura – prema novim granicama oporavka i otpornosti u raznim dijelovima Europe; |
| --- | --- |

—

CCMI/184 – Predviđanje strukturnih i sektorskih promjena i preoblikovanje industrijskih kultura – prema novim granicama oporavka i otpornosti u raznim dijelovima Europe;

| — | SL C 220, 9.6.2021., str. 118.; |
| --- | --- |

—

SL C 220, 9.6.2021., str. 118.;

| — | SL C 341, 24.8.2021., str. 1.

  EGSO također organizira aktivnosti kojima se promiču rasprave usmjerene na budućnost, kao što su na primjer: |
| --- | --- |

—

SL C 341, 24.8.2021., str. 1.

EGSO također organizira aktivnosti kojima se promiču rasprave usmjerene na budućnost, kao što su na primjer:

| — | konferencija stručne skupine ECO o temi „*” (lipanj 2021.); |
| --- | --- |

—

konferencija stručne skupine ECO o temi „*” (lipanj 2021.);

| — | konferencija stručne skupine REX o temi „Geopolitika europskog zelenog plana, međusektorski uvid u geopolitičke posljedice europskog zelenog plana” (prosinac 2021.); |
| --- | --- |

—

konferencija stručne skupine REX o temi „Geopolitika europskog zelenog plana, međusektorski uvid u geopolitičke posljedice europskog zelenog plana” (prosinac 2021.);

| — | rasprava stručne skupine REX na sastanku te stručne skupine: Strateško predviđanje – vizija budućnosti Europe (veljača 2022.). |
| --- | --- |

—

rasprava stručne skupine REX na sastanku te stručne skupine: Strateško predviđanje – vizija budućnosti Europe (veljača 2022.).

(7)  „Što nije strateško predviđanje? Nije izvješće – pomno osmišljena i svrhovita intervencija. Strateško predviđanje proces je učenja kojim se donositelju odluka nudi nov i svjež pogled na trenutačnu situaciju, što je često zbunjujuće, socijalno nezgodno i nesigurno. U nesigurnosti vidjeti mogućnost, a ne prepreku. Ono nije izvješće nego sredstvo za neki drugi cilj. Pomno osmišljena i svrhovita intervencija usmjerava društveni proces učenja na potrebe posebnog skupa korisnika i na njihove potrebe (tj. predviđanje njihovih upotreba).” Europska komisija, Europski centar za političke strategije, Wilkinson, A., Strategic Foresight Primer (Uvod u strateško predviđanje), Ured za publikacije Europske unije, 2017., preuzeto 16. siječnja 2022. sa stranice https://data.europa.eu/doi/10.2872/71492.

7

Strategic Foresight Primer

(8)  Tackling obesities: Future choices – izvješće o projektu. Preuzeto 14. siječnja 2022. s https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/287937/07-1184x-tackling-obesities-future-choices-report.pdf

8

Tackling obesities: Future choices

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/40

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu zahtjeva za kreditni rizik, rizik prilagodbe kreditnom vrednovanju, operativni rizik, tržišni rizik i minimalnu donju granicu

(COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD))

(2022/C 290/07)

| Izvjestitelj: | Bogdan PREDA |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Bogdan PREDA

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 17.1.2022.
  Vijeće Europske unije, 20.1.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članci 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 3.3.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 154/0/1 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 17.1.2022.

Vijeće Europske unije, 20.1.2022.

Pravna osnova:

članci 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

3.3.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

154/0/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO se zalaže za čvrstu i uravnoteženu politiku kapitala usmjerenu na budućnost s ponderiranjem rizika na temelju stvarnih rizika za stabilnost, istodobno uzimajući u obzir potrebu za poticanjem konkurentnosti banaka EU-a i povećanjem financiranja održivog rasta. EGSO stoga poziva Komisiju da dodatno razmotri u kojoj mjeri predmetni prijedlozi odgovaraju na navedene izazove. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO pozdravlja provedbu preostalih elemenata međunarodnih standarda dogovorenih u okviru Bazelskog odbora za nadzor banaka („standardi Basel III”) (1) i s obzirom na rokove i s obzirom na sadržaj jer se njima nastoji poboljšati stabilnost financijskog tržišta u EU-u i tako spriječiti izlaganje europskih građana povećanim rizicima na financijskom tržištu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO naglašava da je stabilnost financijskog tržišta ključan preduvjet za opću gospodarsku stabilnost, dok su dobro uređenje i nadzor bankarskog sektora bitni za sprečavanje opasnosti od turbulencija i kriza. Bonitetni kapitalni zahtjevi ključni su za postizanje navedenih preduvjeta, pa EGSO poziva zakonodavce da se pobrinu za to da se u prijedlozima predvidi odgovarajuća ravnoteža između dvaju komplementarnih ciljeva, a to su: 1) osiguravanje veće otpornosti banaka u EU-u i 2) potreba za osiguravanjem financijske stabilnosti i konkurentnosti u tom sektoru, među ostalim i iz perspektive uravnoteženog okvira o kapitalnim zahtjevima, kako bi se podržala uloga banaka u financiranju realnog gospodarstva. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO poziva Komisiju da provodi periodične procjene stvarnog učinka prijedlogâ kako bi ocijenila doprinosi li njihova provedba većoj stabilnosti financijskog tržišta i otpornosti bankarskog sektora, uzimajući pritom u obzir konkurentnost banaka EU-a. EGSO isto tako uviđa da zdrave i uravnotežene stope kapitala doprinose konkurentnosti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO izuzetno cijeni nastojanja Komisije da gospodarstvo EU-a učini zelenijim i otpornijim, među ostalim revizijom i stalnom evaluacijom postojećih alata predviđenih za povećanje primjene održivog financiranja. Financijski sektor mogao bi postati ključan za stvaranje gospodarstva s nultom neto stopom emisija ugljika. EGSO stoga pozdravlja pristup Komisije kojim se jača usmjerenost na okolišne, socijalne i upravljačke rizike u bonitetnom okviru (u skladu s međunarodnim područjima djelovanja, konkretno u Baselu III) time što se, među ostalim, u većoj mjeri u obzir uzimaju rizici financijskih tržišta povezani s klimatskim promjenama. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO također pozdravlja rad Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) na objavljivanju informacija o okolišnim, socijalnim i upravljačkim čimbenicima (2) kako bi se omogućila pravilna procjena rizika banaka povezanih s okolišem i njihove financijske strategije za prijelaz na gospodarstvo s nultom stopom emisija ugljika. EGSO također poziva EBA-u da ubrza rad na nadzoru prvog stupa kako bi se utvrdilo jesu li njime u dovoljnoj mjeri obuhvaćene jedinstvene značajke klimatskih rizika. Propisi o makrobonitetnim politikama, uključujući one koji se temelje na kapitalu, mogu imati važnu ulogu u boljem uzimanju u obzir rizika financijskih tržišta povezanih s klimatskim promjenama. Osim toga, EGSO poziva EBA-u da ojača napore za rješavanje nedostataka u aktualnom objavljivanju informacija o ekološkim, socijalnim i upravljačkim čimbenicima na razini EU-a, među ostalim u vezi s imovinom povezanom s fosilnim gorivima i s imovinom podložnom događajima uzrokovanim kroničnim i akutnim klimatskim promjenama, kako bi se potaknulo znatno povećanje strategija održivog financiranja banaka. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Uvod

| 2.1. | Predmet ovog mišljenja su prijedlozi Europske komisije za donošenje uredbe o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije u pogledu zahtjeva za kreditni rizik, rizik prilagodbe kreditnom vrednovanju, operativni rizik, tržišni rizik i minimalnu donju granicu („Prijedlog uredbe o kapitalnim zahtjevima”) i direktive o izmjeni Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) u pogledu nadzornih ovlasti, sankcija, podružnica iz trećih zemalja i okolišnih, socijalnih i upravljačkih rizika te o izmjeni Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća („Prijedlog direktive o kapitalnim zahtjevima”). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kako je navedeno u obrazloženju, ta su dva normativna akta opravdana potrebom za provedbom standarda Basel III i istodobnim rješavanjem nekoliko pitanja važnih za financijsku stabilnost i stabilno financiranje gospodarstva u kontekstu oporavka nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. To uključuje jačanje okvira za kapital koji se temelji na riziku, stavljanje većeg naglaska na okolišne, socijalne i upravljačke rizike u bonitetnom okviru te daljnje usklađivanje nadzornih ovlasti i alata. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO naglašava da je stabilnost financijskog tržišta ključan preduvjet za opću gospodarsku stabilnost te je stoga u zajedničkom javnom interesu. Dobra regulacija i kvalitetan nadzor bankarskog sektora od vitalne su važnosti za sprečavanje opasnosti od turbulencija i kriza, dok su bonitetni kapitalni zahtjevi ključni za izbjegavanje upotrebe javnih sredstava za sanaciju banaka u poteškoćama. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vjerna, ali pravedna provedba standarda Basel III važna je za europska poduzeća i radna mjesta, ali i za poticanje pristupa vlasništvu nad stambenim nekretninama i poticanje gospodarstava EU-a usmjerenih na izvoz, na kojemu se temelji rast brojnih poduzeća i radna mjesta velikog broja građana. Osim toga, ti se međunarodni standardi primjenjuju u bankarskom modelu EU-a koji je po svojoj prirodi nesklon riziku i manje ovisan o tržištima kapitala nego bankarski modeli u drugim jurisdikcijama. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO pozdravlja prijedloge Komisije o uvođenju preostalih elemenata standarda Basel III, čiji je cilj ograničiti rizik od regulatorne arbitraže te stvoriti povjerenje i osigurati predvidljivost za ulagatelje i regulatorna tijela. EGSO priznaje da su EU-u potrebni propisi namijenjeni svladavanju izazova (oporavak, klima i digitalni izazovi) te prilagođeni posebnim značajkama (bankovni krediti daleko su najčešći kanal financiranja gospodarstva EU-a) i ambicijama (unija tržišta kapitala i zeleni plan) Europske unije. S druge strane, europski građani i porezni obveznici nikako ne smiju biti izloženi povećanim rizicima zbog krize na financijskom tržištu. To znači da je potrebno postići odgovarajuću ravnotežu između izazova i suštine standarda Basel III te u njima predviđenih diskrecijskih prava. Stoga EGSO poziva Komisiju da dodatno ocijeni posebne značajke europskih banaka i posljedice predmetnih zakonodavnih prijedloga na njih i na gospodarstvo EU-a kako bi se osiguralo da se tim prijedlozima postigne odgovarajuća ravnoteža između vjerne provedbe standarda Basel III, primjene nacionalnih diskrecijskih prava predviđenih standardima Basel III i potrebe za predlaganjem prilagodbi kako bi se uzele u obzir posebnosti gospodarstva i banaka EU-a. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO napominje da bi se provedbom tih prijedloga trebala očuvati stabilnost financijskog tržišta, ali da ona ne bi smjela dovesti do neopravdanog povećanja kapitalnih zahtjeva za banke iz EU-a povrh onoga što je predviđeno u procjeni Komisije. EGSO stoga poziva Komisiju da se pobrine za to da učinak na kapitalne zahtjeve, uključujući na male zadružne banke i male banke, ne bude preveliko opterećenje kako ne bi utjecao na njihovu konkurentnost, i da istodobno vodi računa o osiguravanju stabilnosti financijskog tržišta. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO je također u potpunosti svjestan činjenice da su postojeći kapitalni zahtjevi znatno pridonijeli povećanju otpornosti bankarskog sustava tijekom kriza, kao što se pokazalo i u kontekstu pandemije. Naime. trenutačna razina kapitalizacije omogućila je europskim bankama da pandemiju bolesti COVID-19 prebrode u dobrom stanju i nastave financirati i podupirati europsko gospodarstvo kako bi podnijelo taj veliki gospodarski šok. EGSO ukazuje i na ključnu ulogu Europske središnje banke, koja je uspostavila izrazito poticajnu politiku i tako pridonijela otpornosti banaka u krizi uzrokovanoj pandemijom COVID-a 19. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO stoga poziva Komisiju da osigura da se ovim prijedlogom unaprijede postojeća pravila, posebno u kontekstu kapitalnih zahtjeva, kako bi se nastavilo sprečavati prekomjerno izlaganje rizicima, visoka financijska poluga i špekulativno ponašanje. S obzirom na trenutačan gospodarski i društveni kontekst, postoje brojni veliki rizici koje još treba riješiti na odgovarajući način, kao što su, primjerice, klimatski rizici ili neprihodonosni krediti. Kapitalni zahtjevi trebali bi biti dovoljno visoki da spriječe opasnost od stečaja te turbulencije i krize na financijskom tržištu, ali ne bi smjeli biti pretjerani. EGSO istodobno priznaje da banke u EU-u imaju ključnu ulogu u financiranju realnog gospodarstva i podupiranju digitalne i održive tranzicije, što posredno ima učinak na radna mjesta i životni standard. Regulatorne odredbe koje se odnose na kapitalne zahtjeve moraju uzeti u obzir te aspekte. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kad je riječ o okolišnim, socijalnim i upravljačkim rizicima, EGSO ističe da financijska tržišta mogu i trebaju poduprijeti i poboljšati prijelaz na održivije i zelenije gospodarstvo, ali da bankarski sektor ne može sam ostvariti tu dugotrajnu tranziciju. Prema najnovijim pregledima Europskog revizorskog suda više od polovine država članica EU-a i dalje više subvencionira fosilna goriva od obnovljivih izvora energije (5), dok „potpora EU-a ulaganjima mora biti bolje usklađena s načelima održivog financiranja” (6). U tom kontekstu EGSO poziva na potpunu dosljednost industrijskih politika i relevantnih pravnih okvira EU-a i nacionalnih pravnih okvira radi: 1. promicanja prilika za održiva ulaganja kako bi se utjecalo na dodjelu gospodarskih resursa za te namjene; i 2. ukidanja subvencija za fosilna goriva i usklađivanja klimatskih ciljeva s društvenim potrebama. EGSO stoga pozdravlja jačanje odredbi povezanih s okolišnim, socijalnim i upravljačkim čimbenicima u zakonodavnim prijedlozima, ali poziva Komisiju da pojasni primjenjivost odredbi o ovlastima nadzornih tijela da „smanje rizike koji proizlaze iz neusklađenosti institucija s relevantnim ciljevima politike Unije i širih trendova tranzicije koji se odnose na okolišne, socijalne i upravljačke čimbenike” kako bi bilo jasno kako će se te ovlasti izvršavati. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Osim u objavljivanju informacija i testiranju otpornosti na klimatske promjene, makrobonitetne politike (što obuhvaća i mjere koje se temelje na kapitalu) mogu imati ulogu i u pravilnom uzimanju u obzir okolišnih, socijalnih i upravljačkih rizika banaka i olakšavanju usmjeravanja kreditnih tokova u sektore koji mogu poduprijeti tranziciju na gospodarstvo s nultom stopom emisija ugljika. EGSO stoga preporučuje da EBA i ESB ubrzaju svoj rad:






  i. | na okviru prvog stupa kako bi se utvrdilo u kojoj su mjeri postojećim regulatornim okvirom na odgovarajući način obuhvaćeni okolišni, socijalni i upravljački rizici i s njima povezane eventualno potrebne mjere, i |
| --- | --- | --- |

3.8.

i.

na okviru prvog stupa kako bi se utvrdilo u kojoj su mjeri postojećim regulatornim okvirom na odgovarajući način obuhvaćeni okolišni, socijalni i upravljački rizici i s njima povezane eventualno potrebne mjere, i

| ii. | na ispravnoj i pravodobnoj kalibraciji testiranja otpornosti na okolišne, socijalne i upravljačke rizike. |
| --- | --- |

ii.

na ispravnoj i pravodobnoj kalibraciji testiranja otpornosti na okolišne, socijalne i upravljačke rizike.

| 3.9. | EGSO pozdravlja mandat dodijeljen Komisiji za praćenje provedbe standarda u drugim jurisdikcijama kako bi se osigurala dosljednost u pogledu vremenskog okvira i važnosti učinka na relevantne dionike, među ostalim u pogledu povećanja kapitalnih zahtjeva. Međutim, EGSO također upozorava na opadanje regulatornih standarda i daljnje kašnjenje u stupanju standarda na snagu, što ukazuje na lošiju provedbu određenih pravila u nekim jurisdikcijama. To bi moglo izazvati ozbiljne globalne rizike za stabilnost. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | EGSO posebno pozdravlja sljedeće prijedloge iz prijedloga Komisije, ali preporučuje da se analizira nekoliko daljnjih tehničkih poboljšanja:






  i. | primjena minimalne donje granice na najvišoj razini konsolidacije s mehanizmom preraspodjele koji se temelji na riziku (kako bi se zajamčila odgovarajuća kapitalizacija društava kćeri u EU-u) jer bi se time osigurala međunarodna dosljednost, ali i izbjegli negativni učinci koje bi imala primjena na razini subjekta; |
| --- | --- | --- |

4.1.

i.

primjena minimalne donje granice na najvišoj razini konsolidacije s mehanizmom preraspodjele koji se temelji na riziku (kako bi se zajamčila odgovarajuća kapitalizacija društava kćeri u EU-u) jer bi se time osigurala međunarodna dosljednost, ali i izbjegli negativni učinci koje bi imala primjena na razini subjekta;

| ii. | posebna poboljšanja u pogledu minimalne donje granice u specijaliziranom financiranju (članak 495.b) treba pohvaliti, ali bi ih trebalo dodatno ocijeniti iz perspektive postizanja veće dosljednosti u pogledu donjih pragova na ulazne veličine, uzimajući u obzir posebnosti potkategorijâ specijaliziranog financiranja, dok donje granice parametara u okviru standardiziranog pristupa ne odgovaraju stvarnim rizicima ili odražavaju stabilnost tih vrsta financiranja; |
| --- | --- |

ii.

posebna poboljšanja u pogledu minimalne donje granice u specijaliziranom financiranju (članak 495.b) treba pohvaliti, ali bi ih trebalo dodatno ocijeniti iz perspektive postizanja veće dosljednosti u pogledu donjih pragova na ulazne veličine, uzimajući u obzir posebnosti potkategorijâ specijaliziranog financiranja, dok donje granice parametara u okviru standardiziranog pristupa ne odgovaraju stvarnim rizicima ili odražavaju stabilnost tih vrsta financiranja;

| iii. | zadržavanje pomoćnih faktora za mala i srednja poduzeća i infrastrukturu, kao i izuzeća od prilagodbe kreditnom vrednovanju (članci 501. i 501.a) iznimno se cijeni jer su to važni alati kojima banke mogu nastaviti podupirati važne segmente europskog gospodarstva, posebno u kontekstu oporavka od pandemije bolesti COVID-19. Međutim, EGSO poziva Komisiju da ocijeni mogućnost da dodatno pojasni i pojednostavi kriterije za pomoćni faktor za infrastrukturu kako bi se potaknulo financiranje infrastrukturnih projekata, istodobno uzimajući u obzir povezane rizike i štiteći financijsku stabilnost; |
| --- | --- |

iii.

zadržavanje pomoćnih faktora za mala i srednja poduzeća i infrastrukturu, kao i izuzeća od prilagodbe kreditnom vrednovanju (članci 501. i 501.a) iznimno se cijeni jer su to važni alati kojima banke mogu nastaviti podupirati važne segmente europskog gospodarstva, posebno u kontekstu oporavka od pandemije bolesti COVID-19. Međutim, EGSO poziva Komisiju da ocijeni mogućnost da dodatno pojasni i pojednostavi kriterije za pomoćni faktor za infrastrukturu kako bi se potaknulo financiranje infrastrukturnih projekata, istodobno uzimajući u obzir povezane rizike i štiteći financijsku stabilnost;

| iv. | pojednostavljenje pristupa odnosnih izloženosti u postupanju s investicijskim fondovima (subjekti za zajednička ulaganja) u načelu je dobro osmišljeno, ali EGSO smatra da je potrebna daljnja korelacija povezanih pravila i ograničenja upravljanja (npr. oslanjanje na podatke trećih strana pri izračunu kapitalnog zahtjeva za tržišni rizik u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja); |
| --- | --- |

iv.

pojednostavljenje pristupa odnosnih izloženosti u postupanju s investicijskim fondovima (subjekti za zajednička ulaganja) u načelu je dobro osmišljeno, ali EGSO smatra da je potrebna daljnja korelacija povezanih pravila i ograničenja upravljanja (npr. oslanjanje na podatke trećih strana pri izračunu kapitalnog zahtjeva za tržišni rizik u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja);

| v. | zadržavanje pondera rizika od 100 % za dugoročna strateška vlasnička ulaganja banaka je potrebno, ali EGSO smatra da ga treba primijeniti na sve banke, bez obzira na to jesu li one obuhvaćene standardiziranim pristupom ili pristupom internih modela; |
| --- | --- |

v.

zadržavanje pondera rizika od 100 % za dugoročna strateška vlasnička ulaganja banaka je potrebno, ali EGSO smatra da ga treba primijeniti na sve banke, bez obzira na to jesu li one obuhvaćene standardiziranim pristupom ili pristupom internih modela;

| vi. | poticaji bankama da preusmjere resurse na gospodarstvo s nultom stopom emisija ugljika i suradnja s klijentima ključni su za financiranje zelene tranzicije. U tom pogledu, kako bi se ubrzao i poboljšala ta neophodna promjena, EGSO smatra da je ključno da EU i države članice provedu veliku promjenu u poticajima i destimulacijskim mjerama za temeljno gospodarstvo kako su izravno prenesene u industrijske politike i relevantne okvire. S obzirom na navedeno, EGSO traži od Komisije da dodatno ocijeni odredbe povezane s okolišnim, socijalnim i upravljačkim aspektima u Prijedlogu Uredbe o kapitalnim zahtjevima i Prijedlogu Direktive o kapitalnim zahtjevima. |
| --- | --- |

vi.

poticaji bankama da preusmjere resurse na gospodarstvo s nultom stopom emisija ugljika i suradnja s klijentima ključni su za financiranje zelene tranzicije. U tom pogledu, kako bi se ubrzao i poboljšala ta neophodna promjena, EGSO smatra da je ključno da EU i države članice provedu veliku promjenu u poticajima i destimulacijskim mjerama za temeljno gospodarstvo kako su izravno prenesene u industrijske politike i relevantne okvire. S obzirom na navedeno, EGSO traži od Komisije da dodatno ocijeni odredbe povezane s okolišnim, socijalnim i upravljačkim aspektima u Prijedlogu Uredbe o kapitalnim zahtjevima i Prijedlogu Direktive o kapitalnim zahtjevima.

| 4.2. | EGSO u međuvremenu predlaže da se u okviru prijedlogâ ponovno razmotri niz pitanja. EGSO u tom kontekstu naglašava da je zajednički javni interes za očuvanje stabilnosti financijskog tržišta glavni prioritet te da je u tom pogledu potrebno postići odgovarajuću ravnotežu s drugim ciljevima politike, pri čemu apsolutno treba izbjeći ugrožavanje financijske stabilnosti. Prilagodba standarda Basel III u EU-u ne smije ugroziti cilj povećanja stabilnosti financijskog tržišta kako bismo u budućnosti bili bolje pripremljeni za gospodarska previranja i krize. Nadalje, predloženim bi mjerama u svakom slučaju trebalo osigurati daljnje jačanje kapitalizacije banaka, osiguravajući pritom njihovu konkurentnost:






  i. | Ukidanje uvjetovanosti koja se temelji na prihvaćanju rejtinga za prijelazno rješenje za smanjenje učinka minimalne donje granice na trgovačka društva bez rejtinga (članak 465. stavak 3.). Razlog tome je slaba pokrivenost tržišta EU-a vanjskim rejtinzima i izbjegavanje prekomjernog oslanjanja na vanjske rejtinge, u skladu s Direktivom o agencijama za kreditni rejting. |
| --- | --- | --- |

4.2.

i.

Ukidanje uvjetovanosti koja se temelji na prihvaćanju rejtinga za prijelazno rješenje za smanjenje učinka minimalne donje granice na trgovačka društva bez rejtinga (članak 465. stavak 3.). Razlog tome je slaba pokrivenost tržišta EU-a vanjskim rejtinzima i izbjegavanje prekomjernog oslanjanja na vanjske rejtinge, u skladu s Direktivom o agencijama za kreditni rejting.

| ii. | Kad je riječ o prijelaznom uređenju za minimalne donje granice za hipotekarne kredite za stambene nekretnine, EGSO poziva Komisiju da razmotri mogućnost njihove revizije s obzirom na razne aspekte (omjer kredita i vrijednosti nekretnine, asimetrija između metodologija rizika, osjetljivost na rizik) kako bi se izbjegle neželjene posljedice na pristup hipotekarnim kreditima za stambene nekretnine. Međutim, pri svakoj reviziji u tom pogledu trebalo bi uzeti u obzir i potrebu za izbjegavanjem rizika od stvaranja balona na tržištu nekretnina. |
| --- | --- |

ii.

Kad je riječ o prijelaznom uređenju za minimalne donje granice za hipotekarne kredite za stambene nekretnine, EGSO poziva Komisiju da razmotri mogućnost njihove revizije s obzirom na razne aspekte (omjer kredita i vrijednosti nekretnine, asimetrija između metodologija rizika, osjetljivost na rizik) kako bi se izbjegle neželjene posljedice na pristup hipotekarnim kreditima za stambene nekretnine. Međutim, pri svakoj reviziji u tom pogledu trebalo bi uzeti u obzir i potrebu za izbjegavanjem rizika od stvaranja balona na tržištu nekretnina.

| iii. | Daljnja revizija odredbi o pristupu zasnovanom na internim rejting-sustavima (IRB) kojim se omogućuje upotreba stvarnih umjesto fiksnih rokova dospijeća kako bi se odrazio stvarni ugrađeni rizik. |
| --- | --- |

iii.

Daljnja revizija odredbi o pristupu zasnovanom na internim rejting-sustavima (IRB) kojim se omogućuje upotreba stvarnih umjesto fiksnih rokova dospijeća kako bi se odrazio stvarni ugrađeni rizik.

| iv. | Zadržavanje kreditnih konverzijskih faktora (CCF) na 20 % za nepredviđene stavke povezane s transakcijom (npr. jamstva za dobro izvršenje posla, ponudbena jamstva, varanti) zbog njihove ključne uloge u gospodarstvu EU-a kako bi bili u skladu sa stvarnim podacima o neispunjavanju obveza relevantnog tržišta. |
| --- | --- |

iv.

Zadržavanje kreditnih konverzijskih faktora (CCF) na 20 % za nepredviđene stavke povezane s transakcijom (npr. jamstva za dobro izvršenje posla, ponudbena jamstva, varanti) zbog njihove ključne uloge u gospodarstvu EU-a kako bi bili u skladu sa stvarnim podacima o neispunjavanju obveza relevantnog tržišta.

| v. | Odredbe povezane s tržištem kapitala trebalo bi dodatno ocijeniti kako bi se izbjegli rizici od nerazmjernog učinka na zaštitu od rizika, likvidnost i troškove financiranja za države i poduzeća te kako bi se na taj način doprinijelo jačanju sposobnosti korporativnih investicijskih banaka iz EU-a da se natječu na tržištima EU-a i međunarodnim tržištima. |
| --- | --- |

v.

Odredbe povezane s tržištem kapitala trebalo bi dodatno ocijeniti kako bi se izbjegli rizici od nerazmjernog učinka na zaštitu od rizika, likvidnost i troškove financiranja za države i poduzeća te kako bi se na taj način doprinijelo jačanju sposobnosti korporativnih investicijskih banaka iz EU-a da se natječu na tržištima EU-a i međunarodnim tržištima.

| vi. | Izmjena izračuna stvarnih manjinskih udjela u konsolidiranom kapitalu, što je trenutačno u suprotnosti s ciljevima unije tržišta kapitala, čime se narušava zanimanje društava za uvrštavanje na burzu. |
| --- | --- |

vi.

Izmjena izračuna stvarnih manjinskih udjela u konsolidiranom kapitalu, što je trenutačno u suprotnosti s ciljevima unije tržišta kapitala, čime se narušava zanimanje društava za uvrštavanje na burzu.

| 4.3. | EGSO naglašava da klimatske promjene dovode do rizika koji već utječu na banke i koji bi mogli imati velike posljedice za financijsku stabilnost banaka ako se na odgovarajući način ne riješe i na regulatornoj razini i na razini banaka. U tom pogledu EGSO cijeni rad Bazelskog odbora i europskih vlasti na financijskim rizicima povezanima s klimom, na utvrđivanju mogućih nedostataka u postojećem okviru i na razmatranju mogućih mjera za uklanjanje tih nedostataka. Osim toga, EGSO poziva Komisiju da se pobrine za to da se pri daljnjem razvoju relevantnog okvira za financiranje tranzicije na zelenije gospodarstvo u potpunosti poštuje načelo dvostrukog aspekta materijalnosti. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO poziva Komisiju da ocijeni primjenjivost načela proporcionalnosti u pogledu banaka koje su u smislu veličine, uloge i izloženosti sistemskim rizicima male (prema definiciji malog i jednostavnog subjekta u Uredbi o kapitalnim zahtjevima), ali koje i dalje moraju ispunjavati strože zahtjeve, uključujući zahtjeve u pogledu objavljivanja informacija i kapitalne zahtjeve, jer su dio „velike” bankarske grupe. Međutim, pri svakoj ocjeni načela proporcionalnosti mora se uzeti u obzir da manje banke koje su dio velike bankarske grupe imaju na raspolaganju više resursa za ispunjavanje zahtjeva u vezi s objavljivanjem i kapitalnim zahtjevima. |
| --- | --- |

4.4.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.bis.org/bcbs/basel3.htm.

1

Basel III međunarodno je dogovoren skup mjera koje je Bazelski odbor za nadzor banaka razvio kao odgovor na financijsku krizu 2007. – 2009. godine. Cilj tih mjera je ojačati reguliranost, nadzor i upravljanje rizicima banaka. Kao i svi standardi Bazelskog odbora, standardi Basel III minimalni su zahtjevi koji se primjenjuju na banke koje posluju na međunarodnoj razini. Članovi tog Odbora predani su provedbi i primjeni standarda u svojim jurisdikcijama unutar vremenskog okvira koji je utvrdio Odbor.

(2)  https://www.eba.europa.eu/regulation-and-policy/transparency-and-pillar-3.

2

(3)  Poznata pod nazivom Uredba o kapitalnim zahtjevima.

3

(4)  Poznata pod nazivom Direktiva o kapitalnim zahtjevima.

4

(5)  https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=60760.

5

(6)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_22/SR_sustainable-finance_EN.pdf.

6

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/45

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Direktive Vijeća o utvrđivanju pravila za sprečavanje zlouporabe fiktivnih subjekata u porezne svrhe i izmjeni Direktive 2011/16/EU

(COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS))

(2022/C 290/08)

| Izvjestitelj: | Benjamin RIZZO |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Javier DOZ ORRIT |

Izvjestitelj:

Benjamin RIZZO

Suizvjestitelj:

Javier DOZ ORRIT

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 10.2.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 3.3.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 206/1/6 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 10.2.2022.

Pravna osnova:

članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

3.3.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

206/1/6

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO u potpunosti podržava prijedlog Komisije o zlouporabi fiktivnih poduzeća u porezne svrhe i njegove ciljeve. Osiguravanje učinkovitog pravednog oporezivanja na jedinstvenom tržištu ključno je za poticanje stvarnog oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO cijeni široko javno savjetovanje koje je pokrenula Komisija, a koje će biti otvoreno za sve dionike, kao i ciljanije savjetovanje s nacionalnim stručnjacima, koji su bili uključeni na temelju svojeg posebnog stručnog znanja. Ta savjetovanja pružila su dionicima mogućnost da daju značajan doprinos te bi ih trebalo uključiti i u buduće rasprave. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO podržava odluku da se odabere Direktiva s ciljem osiguravanja zajedničkog pravnog okvira među državama članicama. Priroda predmeta koji je potrebno regulirati i ciljevi koji se nastoje ostvariti ukazuju na to da se predmetna pitanja zapravo ne mogu rješavati kroz pojedinačne inicijative država članica u okviru njihovih pravnih sustava. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO smatra da je prijedlog u skladu s načelom proporcionalnosti, s obzirom na to da ne ide dalje od osiguravanja potrebne razine zaštite za jedinstveno tržište, s očito razumnim učinkom na poduzeća. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO smatra da bi Komisija i nacionalna porezna tijela trebali imati odgovarajuće kapacitete u smislu vještina i resursa kako bi ispravno upravljali potrebnim provjerama i dijelili dobivene informacije u vezi s prijedlogom. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO se nada da će, nakon što se provedu i dovrše istrage o fiktivnim poduzećima, ishod biti transparentno stavljen na raspolaganje javnosti i da će se obznaniti rezultati provedbe Direktive. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO smatra da bi se odgovarajuće provjere trebale provoditi ne samo u pogledu prihoda poduzeća nego i imovine, s obzirom na to da se porezi mogu naplaćivati čak i ako ta imovina ne donosi nikakav prihod, na primjer u slučaju poreza na bogatstvo. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO naglašava potrebu za uvođenjem zajedničkih i jasnih pravila o posebnom sadržaju izjava koje se zahtijevaju od poduzeća. Potrebno je izbjegavati pretjerano izvješćivanje koje premašuje ciljeve Direktive i troškove usklađivanja koji proizlaze iz toga. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO preporučuje da se u zasebnom zakonodavnom aktu utvrde ciljana pravila za sprečavanje aktivnosti „stručnjaka pomagača”, što odgovara pristupu OECD-a tom pitanju. EGSO smatra da bi suradnja stručnih nadzornih tijela u borbi protiv zlouporabe i mogućih kriminalnih aktivnosti koje provode „stručnjaci pomagači” bila od velike vrijednosti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO ponavlja potrebu za potpunim i širokim Unijinim popisom nekooperativnih poreznih jurisdikcija izvan EU-a, među ostalim kako bi poduzeća iz EU-a mogla prepoznati jesu li fondovi i imovina kojima upravljaju povezani s fiktivnim subjektima koji se nalaze izvan EU-a. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO predlaže da Komisija objavi odgovarajuće smjernice u pogledu provjere poslovne prisutnosti utvrđene Direktivom, s posebnim naglaskom na značenju konkretnih pojmova kao što su „rezidentnost”, „rezidentni direktor” i „prostori”. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO primjećuje da se fiktivna poduzeća mogu osnovati i upotrebljavati i za omogućavanje neprijavljenog rada, kao i za izbjegavanje doprinosa za socijalno osiguranje. EGSO stoga predlaže da Komisija razmotri mogućnost da se takva pitanja uz postojeći prijedlog, koji je isključivo direktiva o porezu, rješavaju i u zasebnim europskim zakonodavnim aktima. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Kontekst dokumenta Europske komisije

| 2.1. | U Komunikaciji Europske komisije o oporezivanju poslovanja za 21. stoljeće, usvojenoj 18. svibnja 2021., utvrđuju se dugoročni i kratkoročni ciljevi za potporu oporavku od pandemije bolesti COVID-19 i za osiguravanje odgovarajućih javnih prihoda u budućnosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Predložena direktiva Komisije o fiktivnim subjektima jedna je od kratkoročnih konkretnih inicijativa najavljenih u Komunikaciji za poboljšanje postojećeg poreznog sustava, s posebnim naglaskom na osiguravanju pravednog i učinkovitog oporezivanja. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pravni subjekti koji nemaju ni minimalnu poslovnu prisutnost ni gospodarsku aktivnost mogli bi se upotrebljavati u nepropisne porezne svrhe, kao što su utaja poreza i izbjegavanje plaćanja poreza ili čak za pranje novca. Stoga je potrebno pozabaviti se situacijama u kojima porezni obveznici utaje porez ili izbjegavaju svoje porezne obveze putem poduzeća koja ne obavljaju nikakvu stvarnu gospodarsku aktivnost. Fiktivna poduzeća mogla bi pogodovati okruženju nepoštene raspodjele poreznog opterećenja, kao i nepoštene fiskalne konkurencije među jurisdikcijama. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prijedlog Komisije odnosi se na sva poduzeća koja se smatraju poreznim rezidentima i ispunjavaju uvjete za dobivanje potvrde o poreznoj rezidentnosti u nekoj od država članica EU-a. Nakon što se usvoje u vidu direktive, nova pravila trebala bi se prenijeti u razne nacionalne pravne sustave država članica do 30. lipnja 2023., a stupaju na snagu 1. siječnja 2024. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kazneno djelo pranja novca, koje često prakticiraju neka fiktivna poduzeća, predmet je niza europskih zakonodavnih akata, koji bi mogli poslužiti kao koristan kontekst za prijedlog Komisije. Posebno bi trebalo uputiti na zakonodavni paket koji je Komisija predložila u srpnju 2021., a koji se sastoji od tri uredbe i jedne direktive (1). |
| --- | --- |

2.5.

3.   Prijedlozi Europske komisije

| 3.1. | Direktiva se odnosi na prakse koje se upotrebljavaju za izbjegavanje plaćanja poreza ili utaju poreza, među ostalim i na osnivanje poduzeća unutar EU-a koja se naoko bave stvarnim gospodarskim aktivnostima, ali ih zapravo ne obavljaju. Pravi je razlog za osnivanje nekih od tih vrsta poduzeća zapravo omogućiti stvarnom vlasniku ili grupaciji kojoj ona pripadaju ostvarivanje određenih poreznih pogodnosti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kako bi se iskorijenile te prakse, predloženom se Direktivom utvrđuje provjera kojom se nastoji pomoći državama članicama da identificiraju poduzeća koja se navodno bave legitimnom aktivnošću, ali u stvari nemaju minimalnu poslovnu prisutnost i stoga se potencijalno zloupotrebljavaju za stjecanje neprimjerenih poreznih pogodnosti. Ta se provjera naziva „provjera poslovne prisutnosti”. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | U prvom se koraku provjere utvrđuju razlike između poduzeća za koje postoji rizik da nemaju poslovnu prisutnost i budu zloupotrijebljena u porezne svrhe, s jedne strane, i onih za koje je taj rizik nizak, s druge. Rizični slučajevi su oni koji istodobno imaju niz obilježja koja se obično mogu prepoznati u poduzećima koja nemaju poslovnu prisutnost („kriteriji za ulazak u provjeru”). Nasuprot tome, niskorizični slučajevi ne ispunjavaju te kriterije ili ispunjavaju samo neke od njih te ne ulaze u provjeru. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Prema relevantnim kriterijima „rizičnima” se smatraju ona poduzeća koja nisu izričito izuzeta Direktivom, koja se bave prekograničnim aktivnostima, koja su geografski mobilna te koja se osim toga u upravljanju obično oslanjaju na druga poduzeća (posebno profesionalne treće pružatelje usluga). Niskorizični slučajevi koji ne ulaze u provjeru nisu relevantni za potrebe Direktive. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Poduzeća se najprije moraju samoprocijeniti i, ako se pokaže da su „rizična”, od njih se traži da u svojoj poreznoj prijavi izvijeste o svojoj poslovnoj prisutnosti. Izvješćivanje o poslovnoj prisutnosti podrazumijeva pružanje određenih informacija kako bi se olakšala procjena aktivnosti koju obavlja poduzeće. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kad je riječ o drugom koraku, ishod provjere poslovne prisutnosti ovisi o trima elementima:






  i. | prostori dostupni za isključivu upotrebu poduzeću; |
| --- | --- | --- |

3.6.

i.

prostori dostupni za isključivu upotrebu poduzeću;

| ii. | najmanje jedan vlastiti i aktivan bankovni račun u EU-u; |
| --- | --- |

ii.

najmanje jedan vlastiti i aktivan bankovni račun u EU-u;

| iii. | najmanje jedan direktor ima boravište u blizini poduzeća i posvećen je njegovim aktivnostima ili, alternativno, dovoljan broj zaposlenika koji imaju boravište u blizini poduzeća i koji su uključeni u njegove osnovne „aktivnosti kojima se ostvaruje prihod”. |
| --- | --- |

iii.

najmanje jedan direktor ima boravište u blizini poduzeća i posvećen je njegovim aktivnostima ili, alternativno, dovoljan broj zaposlenika koji imaju boravište u blizini poduzeća i koji su uključeni u njegove osnovne „aktivnosti kojima se ostvaruje prihod”.

| 3.7. | U trećem koraku provjere predviđena je odgovarajuća procjena informacija o kojima je poduzeće izvijestilo u drugom koraku u pogledu poslovne prisutnosti. Poduzeće koje predstavlja rizik – s obzirom na to da je ušlo u provjeru – i čije izvješćivanje također dovodi do zaključka da mu nedostaje barem jedan od relevantnih elemenata u pogledu poslovne prisutnosti, trebalo bi se prema novoj Direktivi smatrati „fiktivnim”, odnosno poduzećem kojemu nedostaje prisutnost i koje se vjerojatno zloupotrebljava u porezne svrhe. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Za poduzeće koje predstavlja rizik, ali čije izvješće otkriva da ima sve relevantne elemente prisutnosti, trebalo bi pretpostaviti da nije „fiktivno” u smislu Direktive. Međutim, ta pretpostavka ne isključuje mogućnost da porezna uprava utvrdi da je to poduzeće fiktivno na osnovu nečega što nije u području primjene Direktive. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | U četvrtom koraku poduzeće za koje se pretpostavlja da je „fiktivno” i da se zloupotrebljava u porezne svrhe u smislu Direktive ima pravo dokazati suprotno demonstriranjem vlastite prisutnosti uz pomoć konkretnih dokaza („osporavanje”). Poduzeća o kojima je riječ imat će stoga stvarno pravo dokazati da nisu „fiktivna” u smislu Direktive. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Nakon što se pretpostavi da je poduzeće fiktivno u smislu Direktive i ono ne ospori takvu pretpostavku, u skladu s tim bi se trebale početi primjenjivati porezne posljedice. Te bi posljedice trebale onemogućiti sve porezne pogodnosti koje su ostvarene ili koje bi se mogle ostvariti. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Budući da poduzeće, kako bi steklo pravo na pogodnosti ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja, obično mora dostaviti potvrdu o poreznoj rezidentnosti, država članica porezne rezidentnosti „fiktivnog” poduzeća neće uopće izdati potvrdu o poreznoj rezidentnosti ili će izdati potvrdu s upozorenjem, što znači potvrdu koja uključuje izričitu izjavu kojom se sprečava korištenje potvrde u svrhu ostvarivanja navedenih pogodnosti. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Ako se porezne pogodnosti dodijeljene poduzeću onemoguće, trebalo bi utvrditi kako stvarno oporezivati tok prihoda prema poduzeću i od njega, kao i svu imovinu u njegovu vlasništvu. Pri raspodjeli prava oporezivanja trebalo bi uzeti u obzir sve jurisdikcije na koje bi mogle utjecati transakcije u kojima sudjeluje „fiktivno poduzeće”. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Pravila Direktive nužno utječu samo na države članice s obzirom na to da treće zemlje nisu u nadležnosti prava EU-a. U tim slučajevima trebalo bi propisno poštovati ugovore o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja između države članice i treće zemlje s obzirom na dodjelu prava oporezivanja. Ako takvi ugovori ne postoje, predmetna država članica primjenjivat će svoje nacionalno pravo. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Sve države članice imat će pristup subjektima koji podnose izvješća u bilo kojem trenutku i bez potrebe za slanjem zahtjeva za dostavu informacija. U tu svrhu države članice razmjenjivat će informacije od prvog koraka kad se poduzeće klasificira kao poduzeće koje predstavlja rizik u smislu ove Direktive. U tu svrhu uvest će se registar ili baza podataka. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Predloženim zakonodavstvom prepušta se državama članicama da utvrde sankcije koje se primjenjuju za neispunjavanje obveza izvješćivanja propisanih ovom Direktivom kako je prenesena u različite nacionalne pravne sustave. Sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Minimalna razina koordinacije među državama članicama trebala bi se postići određivanjem minimalne novčane sankcije u skladu s postojećim odredbama u financijskom sektoru. Sankcije bi trebale uključivati administrativnu novčanu sankciju u iznosu od najmanje 5 % prometa poduzeća. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Opće napomene EGSO-a

| 4.1. | EGSO u potpunosti podržava prijedlog Komisije i njegove opće ciljeve. Osiguravanje učinkovitog i pravednog oporezivanja na jedinstvenom tržištu ključno je za poticanje stvarnog oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19. Dovoljni porezni prihodi državama članicama doista su ključni čimbenik u olakšavanju javnih ulaganja usmjerenih na postizanje zelenijeg i digitaliziranijeg jedinstvenog tržišta. EGSO je donekle zabrinut zbog toga što se kod zahtjeva u pogledu poslovne prisutnosti zanemaruje digitalni aspekt te se samo naglašava važnost materijalne imovine. To bi moglo stvarati probleme u budućnosti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Prijedlog Komisije stoga je u potpunosti u skladu s Komunikacijom o oporezivanju poslovanja za 21. stoljeće, što rezultira konkretnim i dosljednim djelovanjem usmjerenim na borbu protiv utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza, čime se osigurava pravedno okruženje za oporezivanje u cijeloj Europi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO primjećuje da je prijedlog Komisije u skladu s prethodnim zakonodavnim inicijativama koje su poduzele institucije EU-a, kao što su Direktiva o suzbijanju izbjegavanja poreza (ATAD) i Direktiva o administrativnoj suradnji (DAC) među poreznim tijelima. Od iznimne je važnosti težiti dosljednosti između različitih poreznih pravila među kojima se očekuje stalno međudjelovanje, kako bi se izbjegli neželjeni ishodi. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Prijedlog Komisije dopuna je nedavnom prijedlogu o osiguravanju globalne minimalne razine oporezivanja za multinacionalne grupacije u EU-u (poznatom kao „drugi stup”), bez obzira na različita područja primjene dviju direktiva, s obzirom na to da će se drugi stup primjenjivati na poduzeća koja prelaze prag prometa od 750 milijuna EUR, dok Direktiva o fiktivnim poduzećima ne podliježe takvim ograničenjima. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO cijeni javno savjetovanje koje je pokrenula Komisija prije objave svog prijedloga. To savjetovanje sadržavalo je 32 pitanja usmjerena na, među ostalim, razgraničavanje problema i njegovih uzroka te utvrđivanje odgovarajućeg oblika djelovanja EU-a. Dionici su stoga dobili važnu priliku da iznesu svoja zapažanja i bojazni prije razvoja novih pravila. EGSO izražava žaljenje zbog toga što je tu priliku iskoristio tek mali broj dionika (njih 50). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO podupire i dodatno javno savjetovanje s nacionalnim stručnjacima, koji su bili ciljano uključeni na temelju svojeg posebnog stručnog znanja. Kombinacija opsežnog savjetovanja usmjerenog na dionike i detaljnijeg savjetovanja usmjerenog na kvalificirane stručnjake uspostavlja dobru ravnotežu između osiguravanja participativnog i tehnički naprednog zakonodavnog postupka. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Sama priroda predmeta koji je potrebno regulirati Direktivom i postavljeni ciljevi – rješavanje pitanja prekograničnog izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza – iziskuju zajednički okvir koji provode države članice. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Uistinu, odgovarajući i učinkoviti zajednički okvir ne bi se mogao postići pojedinačnim mjerama koje svaka država članica provodi u skladu s vlastitim pravnim sustavom. U tom bi se slučaju postojeća rascjepkanost zapravo replicirala, a možda čak i pogoršala višestrukim neusklađenim djelovanjem na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Fiktivna poduzeća osnovana u državama članicama moraju se uskladiti s Direktivom, a administrativna suradnja država članica važnija je nego ikad kako bi se izbjeglo narušavanje fiskalnog kapaciteta EU-a u cjelini. Kako bi ispravno upravljala provjerama i razmjenjivala informacije, Komisija bi trebala imati odgovarajuće kapacitete i dovoljne resurse za to. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EGSO smatra i da je prijedlog u skladu s načelom proporcionalnosti, s obzirom na to da ne ide dalje od osiguravanja minimalne potrebne razine zaštite za jedinstveno tržište, s očito razumnim učinkom na poduzeća. Zapravo, Direktivom se nastoji postići minimalna zaštita poreznih sustava država članica i osigurati osnovni stupanj koordinacije unutar EU-a u svrhu ostvarivanja njegovih ciljeva. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | S druge strane, čini se da je i učinak na poduzeća proporcionalan jer se uspostavlja odgovarajuća ravnoteža među različitim ciljevima i vrijednostima, uključujući:






  i. | učinkovitost u smanjenju zlouporabe fiktivnih subjekata; |
| --- | --- | --- |

4.11.

i.

učinkovitost u smanjenju zlouporabe fiktivnih subjekata;

| ii. | porezne dobitke za javne financije; |
| --- | --- |

ii.

porezne dobitke za javne financije;

| iii. | troškove usklađenja za poduzeća i porezne uprave; |
| --- | --- |

iii.

troškove usklađenja za poduzeća i porezne uprave;

| iv. | neizravne učinke na jedinstveno tržište i na tržišno natjecanje među poduzećima. |
| --- | --- |

iv.

neizravne učinke na jedinstveno tržište i na tržišno natjecanje među poduzećima.

| 4.12. | EGSO se slaže s pristupom Komisije da je učinkovita i transparentna razmjena informacija među poreznim tijelima ključna za borbu protiv neprikladne uporabe fiktivnih poduzeća i, općenitije, za osiguravanje pravednog i učinkovitijeg okruženja za oporezivanje. To se pitanje mora vrlo pažljivo pratiti kako bi postojala suradnja među državama članicama u situacijama kad fiktivno poduzeće provodi transakcije koje uključuju dvije države članice. Nakon što se dovrše istražni postupci u vezi s fiktivnim poduzećima, ishod bi trebao biti transparentno stavljen na raspolaganje javnosti. Europska i nacionalna tijela trebala bi objaviti rezultate provedbe Direktive. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Fiktivna poduzeća na koja se odnosi ova Direktiva mogu se upotrebljavati i za utaju poreza i izbjegavanje plaćanja poreza, a u određenim slučajevima čak i za druga kaznena djela poput pranja novca, s kojim su često povezana. Stoga je zakonodavna koordinacija i koordinacija raznih nadzornih tijela nadležnih za borbu protiv tih kaznenih djela, i na nacionalnoj i na europskoj razini, od ključne važnosti. Uz inicijativu UNSHELL porezna tijela imat će pristup dodatnim informacijama, što će im omogućiti da usporede taj novi niz informacija s informacijama koje su pružila tijela za borbu protiv pranja novca. Nacionalna i europska tijela moraju se pobrinuti za to da primjena ove Direktive ne uzrokuje probleme nijednom poduzeću koje svoju djelatnost obavlja u skladu sa zakonom. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Poznavanje stvarnih vlasnika fiktivnih poduzeća i njihove imovine te stvarnih vlasnika transakcija koje oni izvršavaju ključno je za razotkrivanje stvarne prirode njihovih aktivnosti i razumijevanje razmjera počinjene utaje poreza ili pranja novca. Skrivanje stvarnog vlasništva kroz lance fiktivnih poduzeća, kojima upravljaju „stručnjaci pomagači”, svojstveno je njihovim nezakonitim ciljevima. Alati za prepoznavanje stvarnih vlasnika nalaze se u zakonodavstvu o sprečavanju pranja novca. Međutim, u predloženoj Direktivi na to se pitanje ne upućuje. EGSO smatra da bi tu, kao i druge rupe u povezivanju dvaju zakonodavnih akata, trebalo ukloniti ili tako da se u predmetnu Direktivu uvrste pojašnjenja kako to učiniti ili da se hitno uvede europski zakonodavni okvir za to pitanje. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Izvan područja primjene ove Direktive osnivaju se i neka fiktivna poduzeća koja se upotrebljavaju za omogućavanje neprijavljenog rada i izbjegavanje doprinosa za socijalno osiguranje. EGSO predlaže da Komisija analizira mogućnost rješavanja tog pitanja u europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

4.15.

5.   Posebne napomene

| 5.1. | EGSO smatra da je „kriterij za ulazak u provjeru” koji je predviđen prijedlogom Komisije u obliku kumulativnih pokazatelja razuman i prikladan. U tom smislu, EGSO primjećuje da subjekti koji imaju samo imovinu za privatnu uporabu, kao što su nekretnine, jahte, mlažnjaci, umjetnička djela ili vlasnički kapital, možda neće imati prihoda tijekom dugog vremenskog razdoblja, ali stvaraju značajne porezne olakšice za subjekte koji njima upravljaju. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Odbor stoga smatra da ne bi trebalo provjeravati samo prihod nego i imovinu jer čak i imovina koja ne donosi nikakav prihod može podlijegati oporezivanju, primjerice porezu na bogatstvo ondje gdje se on primjenjuje. EGSO smatra da bi Komisija trebala imati odgovarajuće kapacitete i dovoljne resurse kako bi mogla ispravno upravljati provjerama i razmjenjivati informacije. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EGSO predlaže da Komisija objavi odgovarajuće smjernice u pogledu provjere poslovne prisutnosti utvrđene Direktivom, s posebnim naglaskom na značenju konkretnih pojmova kao što su „rezidentnost”, „rezidentni direktor” i „prostori”. U skladu s tim pristupom, nacionalne razlike i različita tumačenja koja bi mogla biti štetna za unutarnje tržište mogli bi se smanjiti ili bi se ta pitanja moglo bolje rješavati. EGSO posebno zahtijeva od Komisije da s tim u vezi na odgovarajući način razmotri nove digitalne modele poslovanja. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EGSO smatra da bi sudjelovanje poduzeća u prekograničnim aktivnostima trebalo pažljivo procijeniti s obzirom na stvarnu prirodu transakcija koje provode ta poduzeća s jedne strane te s obzirom na njihove nekretnine i imovinu s druge strane. Direktiva ne bi trebala obuhvaćati poduzeća koja primjenjuju odgovarajuću razinu transparentnosti i ne predstavljaju stvarni rizik od nedostatka poslovne prisutnosti u svrhu utaje poreza ili izbjegavanja plaćanja poreza. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Direktiva UNSHELL oslanja se na postojeće standarde EU-a i međunarodne standarde. EGSO preporučuje da Komisija osigura usklađenost s relevantnim međunarodnim standardima i zajedničkim standardima EU-a koji su već na snazi, posebno s konceptom „znatne gospodarske aktivnosti” razvijenim u kontekstu povlaštenih poreznih režima i razmatranim u okviru foruma o štetnim poreznim praksama. Još jedno važno pitanje koje treba riješiti odnosi se na uspostavu zajedničkih i jasnih pravila u vezi s posebnim sadržajem izjava koje se zahtijevaju od poduzeća. Potrebno je izbjegavati pretjerano izvješćivanje koje premašuje ciljeve Direktive i troškove usklađivanja koji proizlaze iz toga. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EGSO apelira da se posebna pozornost posveti ulozi takozvanih „stručnjaka pomagača”, pitanju koje se ne spominje u prijedlogu Direktive. EGSO preporučuje da se pravila kojima se uređuju aktivnosti „stručnjaka pomagača” utvrde u zasebnom zakonodavnom aktu, u skladu s kriterijima koje je na tu temu postavio OECD i koji često imaju relevantnu ulogu u posebnom području fiktivnih poduzeća (2). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | OECD, koji opisuje kategorije stručnjaka, od kojih neki upravljaju lancima fiktivnih poduzeća ili surađuju s njima, smatra da je ključno usredotočiti se na „stručnjake pomagače” u cilju borbe protiv kriminalnih aktivnosti poduzeća osnovanih u nezakonite svrhe, uključujući utaju poreza. Stručnjake koji se pridržavaju zakona doista bi trebalo propisno razlikovati od male skupine stručnjaka koji svoje vještine u području poreznog prava i korporativnog računovodstva upotrebljavaju kako bi aktivno pogodovali praksama u vezi s utajom poreza, izbjegavanjem plaćanja poreza i pranjem novca. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EGSO stoga ističe potrebu za usmjeravanjem na stručnjake pomagače koji aktivno omogućuju iskorištavanje nezakonitih praksi koje pogoduju fiskalnom i financijskom kriminalu. Time bi bilo moguće poremetiti ključni čimbenik koji se odnosi na porezne zlouporabe. Ograničavanje mogućnosti za razvoj nepravednih fiskalnih praksi doista je temeljni korak prema postizanju upravo onih ciljeva kojima teži prijedlog Komisije. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EGSO smatra da bi suradnja stručnih regulatornih ili nadzornih tijela u borbi protiv zlouporabe i mogućih kriminalnih aktivnosti „stručnjaka pomagača” bila od velike vrijednosti. To bi bio zanimljiv smjer razvoja europskog socijalnog i političkog pakta protiv fiskalnog i gospodarskog kriminala, pranja novca i korupcije, za koji se Odbor zalagao u raznim mišljenjima. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | EGSO predlaže i usklađivanje prijedloga Direktive Komisije s postojećim pravilima u vezi s transfernim cijenama, s obzirom na to da bi uporaba fiktivnih poduzeća usmjerena na utaju poreza mogla biti povezana s takvom praksom u cijelom EU-u i stoga bi se trebala posebno razmotriti u tom pogledu. EGSO ponovno iznosi svoje mišljenje da bi trebalo razmotriti i mogućnost uspostave direktive o transfernim cijenama. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Odbor smatra da popis poduzeća koja ne podliježu izvješćivanju (članak 6. stavak 2.) mora biti propisno obrazložen i procijenjen kako bi se osiguralo da se ta poduzeća ne mogu okoristiti neprikladnim poreznim pogodnostima i da se ne upotrebljavaju za zaobilaženje zakona. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | EGSO smatra i da bi trebalo poduzeti više mjera u slučajevima kada poduzeće ili subjekt izvan EU-a posluje s poduzećem ili subjektom s popisa EU-a. Postavlja se pitanje koje se mjere mogu staviti na raspolaganje poduzećima ili subjektima uvrštenima na popis EU-a kako bi se osiguralo da sredstva ili imovina kojima se upravlja ne potječu od „fiktivnog” poduzeća izvan EU-a. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Kako bi se mogle poduzeti učinkovite mjere protiv poduzeća koja posluju s poduzećima sa sjedištem u nekooperativnim poreznim jurisdikcijama, Odbor ponovno ističe potrebu da Unijin popis nekooperativnih poreznih jurisdikcija bude što učinkovitiji i sveobuhvatniji. |
| --- | --- |

5.13.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Vidjeti mišljenje EGSO-a „Paket zakonodavnih mjera za sprečavanje pranja novca” (SL C 152, 6.4.2022., str. 89.).

1

(2)  Ending the Shell Game: Cracking down on the Professionals who enable Tax and White Collar Crimes (Kraj fiktivne igre: stroži pristup prema stručnjacima koji omogućavaju porezni i gospodarski kriminal), OECD, Pariz, 2021.

2

Ending the Shell Game: Cracking down on the Professionals who enable Tax and White Collar Crimes

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/52

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Direktive Vijeća o osiguravanju globalne minimalne razine oporezivanja za multinacionalne skupine u Uniji

(COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS))

(2022/C 290/09)

| Izvjestitelj: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Petru Sorin DANDEA |

Izvjestitelj:

Krister ANDERSSON

Suizvjestitelj:

Petru Sorin DANDEA

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 10.2.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 3.3.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 197/1/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 10.2.2022.

Pravna osnova:

članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

3.3.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

197/1/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Prijedlog Komisije namijenjen je prenošenju oglednih pravila GloBE-a uključenih u 2. stup Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 u EU-u. EGSO pozdravlja činjenicu da Komisija djeluje potpuno u skladu s međunarodnim raspravama i sporazumima te snažno podupire njezine ciljeve. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO se slaže s Komisijom da „učinkovitost i pravednost globalne reforme kojom se uvodi minimalna razina oporezivanja uvelike ovise o njezinoj provedbi u cijelom svijetu”. Smatra uspješno provođenje i pravovremeno zaključivanje pregovora iznimno važnim. Kako bi pravila bila učinkovita i kako ne bi narušila tržišno natjecanje, nužno je da ih se na globalnoj razini zajednički provede bez prekomjerne regulacije. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO se potpuno slaže s Komisijom da je „nužno osigurati ujednačenu provedbu oglednih pravila OECD-a u EU-u” te da se to „može postići samo ako se zakonodavstvo donese na središnjoj razini i prenese na ujednačen način”. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Iako je ključno da se tehničke rasprave i pripremne radnje već odvijaju na razini EU-a, EGSO napominje da OECD i dalje radi na pripremi detaljnijih pravila i pojašnjavanju definicija. Države članice stoga bi trebale obratiti pozornost na sve preporuke i rezultate pregovora s OECD-om koji su u tijeku te ih uzeti u obzir. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO podržava svako djelovanje namijenjeno smanjenju troškova usklađivanja europskih društava i poreznih tijela prilikom osmišljavanja novog sustava. Potpuna provedba 2. stupa bit će složena i zahtijevat će mnogo vremena i truda društava i poreznih tijela. Očekuje se da će OECD tijekom sljedećih nekoliko mjeseci predstaviti važna pravila u vezi sa „sigurnim lukama”, pojednostavljenim podnošenjem administrativnih prijava itd., što bi moglo olakšati provedbu novog poreznog režima za poduzeća i porezna tijela. Ta je pravila potrebno uključiti u direktivu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO smatra da ogledna pravila ne bi trebala neutralizirati posebne porezne odredbe koje su donijeli parlamenti država članica kao namjerne poticaje ulaganju i zapošljavanju. Važno je promicati ostvarenje zelenijeg i digitaliziranog gospodarstva, a porezi bi u tome trebali igrati ulogu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO poziva na to da se u direktivu uključi odredba kojom će se omogućiti njezina primjena na rješavanje sporova, barem među državama članicama, u vezi s 2. stupom. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Odbor se slaže s izricanjem kazni za neispunjavanje obveza i poziva države članice da provode temeljit porezni nadzor kako bi se osigurala potpuna usklađenost s odredbama direktive. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO poziva na reviziju EU-ova popisa nekooperativnih trećih zemalja u vezi s paketom mjera o porezu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO smatra važnim istaknuti da pravedno oporezivanje multinacionalnih poduzeća predstavlja dugogodišnji zahtjev javnosti i očekuje brz dogovor u vezi s 2. stupom u EU-u i na svjetskoj razini. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontekst i prijedlog Komisije

| 2.1. | Cilj Direktive o globalnoj minimalnoj razini oporezivanja za multinacionalne skupine u Uniji jest prenošenje oglednih pravila OECD-a u svrhu domaće provedbe globalne minimalne razine oporezivanja (Uključiv okvir OECD-a (ogledna pravila)) u EU-u u obliku ujednačenih pravila i provedbe (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Stoljetna nacionalna i međunarodna pravila više ne odgovaraju nekim novim poslovnim modelima koji se upotrebljavaju u današnje vrijeme. Mnoga društva nisu fizički prisutna u mnogo zemalja i ne plaćaju porez na dobit u tim jurisdikcijama u jednakoj mjeri kao društva koja jesu fizički prisutna (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Javni proračuni bili su pod pritiskom nakon financijske krize 2008. i 2009. Svi su ti čimbenici pridonijeli procesu u okviru OECD-a namijenjenom borbi protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti (BEPS). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nakon OECD-ova projekta BEPS 2015. članovi Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 dogovorili se su o rješenju za sve veće porezne izazove koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Dogovoreni paket obuhvaća dva stupa i odnosi se na poduzeća u svim sektorima. Drugi stup odnosi se na skupine trgovačkih društava s ukupnim prometom od najmanje 750 milijuna EUR. Prvim stupom uvodi se djelomična preraspodjela prava na oporezivanje viška dobiti u jurisdikcije tržišta, a drugim stupom uvodi se minimalno efektivno oporezivanje od 15 % (3). Ogledna pravila OECD-a sastoje se od 70 stranica veoma složenih i tehničkih pravila, uključujući 10 stranica definicija kojima se omogućuje „zajednički pristup” globalnom minimalnom oporezivanju. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Drugi stup sastoji se od dvaju domaćih pravila: i. pravila o uključivanju prihoda i ii. njegova zaštitnog mehanizma, pravila o nedovoljno plaćenom porezu, koja su zajednički poznata pod nazivom „globalna pravila protiv smanjenja porezne osnovice” (GloBE), te pravila koje se temelji na ugovoru – pravila o dodatnom oporezivanju. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | U prijedlogu se nalaže da krajnje matično društvo plati dodatni porez, tj. manjak za cijelu skupinu u jurisdikciji u kojoj je rezident. Porezne prihode prikupit će stoga ta jurisdikcija, što znači da su oporezivanje i porezni prihodi u drugoj jurisdikciji. Zemlje nemaju obvezu povećati svoje porezne stope na minimalnu razinu. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ako se krajnje matično društvo nalazi u zemlji koja nije uvela kvalificirajuće pravilo o uključivanju prihoda, provodi se pravilo o nedovoljno plaćenom porezu, pri čemu se od jurisdikcija u kojima to multinacionalno poduzeće djeluje zahtijeva da provedu jednakovrijednu prilagodbu u skladu s oglednim pravilima kako bi se porezna obveza skupine društava prilagodila na način da se prikupi ukupni dodatni porez. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Raspodjela ukupnog dodatnog poreza koju provodi određena jurisdikcija temelji se na udjelu ukupnih zaposlenika i materijalne imovine skupine te jurisdikcije u jurisdikcijama koje su uvele odredbe pravila o nedovoljno plaćenom porezu. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Izračun dodatnog poreza za svaku jurisdikciju uključuje materijalno izuzeće koje naposljetku omogućuje oporezivanje određenog iznosa dobiti po stopi nižoj od minimalne efektivne stope. Izuzeta dobit prvotno se postavlja kao zbroj 10 % lokalnih troškova plaća i 8 % vrijednosti materijalne imovine koja se upotrebljava lokalno, pri čemu se obje osnovice smanjuju na 5 % tijekom deset godina. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Izračun efektivnih kamatnih stopa u oglednim pravilima OECD-a, uz složena usklađivanja, temelji se na financijskim izvještajima. Osim toga, ta pravila pružaju mogućnost da jurisdikcija usvoji izračun domaćeg minimalnog dodatnog poreza, pri čemu se dodatni porez dodjeljuje toj jurisdikciji koja ga prikuplja te stoga ne dolazi do prijenosa poreznih prihoda među jurisdikcijama. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | OECD je već obećao objaviti komentar na ogledna pravila tijekom prvog tromjesečja 2022. u kojem će se pojasniti tumačenje pravila i izraditi dodatne smjernice i pojašnjenja „sigurnih luka” te administrativne smjernice. Mogu se očekivati dodatna pojašnjenja. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Zajedničko globalno tumačenje pravila i sadržajno i vremenski ujednačena provedba iznimno su važni da bi se izbjegla narušavanja i osigurali jednaki uvjeti i europska konkurentnost (4). |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Na temelju Komunikacije Komisije „Oporezivanje poslovanja za 21. stoljeće” prijedlog Komisije sadržava samo ogledna pravila GloBE-a uključena u 2. stup Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20. Prvi stup manje je razvijen od drugog. Taj dio paketa također može podlijegati određenoj direktivi EU-a (5). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Područje primjene direktive definirano je upućivanjem na sastavne subjekte koji se nalaze u Uniji, a koji čine dio određene skupine MNP-ova ili velike domaće skupine čiji prihodi premašuju 750 milijuna EUR u najmanje dvije od četiri prethodne godine. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Direktivom se predviđa da u okolnostima u kojima se MNP nalazi izvan EU-a u jurisdikciji koja ne primjenjuje kvalificirajuće pravilo o uključivanju prihoda svi sastavni subjekti u jurisdikcijama u kojima je uveden odgovarajući okvir pravila o nedovoljno plaćenom porezu podliježu tom pravilu. U tim okolnostima sastavni subjekti skupine MNP-ova koji se nalazi u državi članici podlijegat će dodatnom oporezivanju u državi članici, koje se raspoređuje na temelju formule s dva faktora i računa u odnosu na dobit sastavnih subjekata skupine MNP-ova koja se oporezuje po niskoj stopi. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Direktiva uključuje pravila za određivanje „kvalificirajuće dobiti”, tj. prilagođene dobiti koja će se uzeti u obzir za izračun efektivne porezne stope. Kako bi se izračunala ta dobit, potrebno je ustanoviti neto računovodstvenu dobit ili gubitak sastavnog subjekta za fiskalnu godinu. Provode se definirana usklađivanja na temelju razlike između financijskog i poreznog računovodstva koja su vrlo složena. Glavna usklađivanja odnose se na zahtjeve u vezi s trenutkom prijavljivanja dobiti/troškova, no, primjerice, odredbe o niskoj razini oporezivanja u slučaju povlaštenog poreznog režima za patente nisu priznate, a ubrzanje amortizacije dugotrajne imovine jest. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Iznesena su pravila izračuna „prilagođenih obuhvaćenih poreza” sastavnog subjekta za određenu fiskalnu godinu. Osnovno načelo dodjele obuhvaćenih poreza jest da se dodjeljuju jurisdikciji u kojoj je ostvarena temeljna dobit koja podliježe tim porezima. Kako bi se to načelo podržalo, direktivom su također utvrđena posebna pravila u vezi s prekograničnim porezima ili u slučaju stalne poslovne jedinice, transparentnog subjekta, kontroliranog inozemnog društva, hibridnog subjekta ili poreza na dividende. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Direktivom se definira efektivna stopa kao omjer prilagođenih obuhvaćenih poreza sastavnih subjekata skupine i prilagođene dobiti koju su ti subjekti ostvarili u određenoj jurisdikciji za fiskalnu godinu. U skladu s globalnim sporazumom te kako bi se omogućilo prenošenje, direktivom se za potrebe oglednih pravila GloBE-a utvrđuje minimalna efektivna porezna stopa od 15 %. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Kako bi se smanjili troškovi usklađivanja u niskorizičnim situacijama, na minimalne iznose dobiti primjenjuje se isključivanje na temelju de minimis pristupa. To je slučaj kad je dobit sastavnih subjekata skupine MNP-ova u određenoj jurisdikciji manja od 1 milijun EUR, a prihodi manji od 10 milijuna EUR. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | U slučaju spajanja, preuzimanja, zajedničkih pothvata i skupina MNP-ova s više matičnih društava primjenjuju se posebna pravila. Njima je utvrđena primjena praga konsolidiranog prihoda članova skupine koji sudjeluju u spajanju i razdvajanju. Ako skupina MNP-ova stekne ili proda sastavni subjekt u okviru područja primjene pravilâ, takav sastavni subjekt trebalo bi tretirati kao dio obiju skupina tijekom godine, uz određene prilagodbe vrijednosti atributa korištenih za funkcioniranje oglednih pravila GloBE-a (obuhvaćeni porezi, prihvatljiva plaća, prihvatljiva materijalna imovina, odgođena porezna imovina GloBE-a). |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Direktiva sadržava pravila o rješenjima u pogledu porezne neutralnosti i sustava poreza na raspodjelu. Kako bi se izbjegli neželjeni ishodi, kao što je nerazmjerna dodatna porezna obveza na temelju pravila o nedovoljno plaćenom porezu u skupini MNP-ova, direktivom se predviđaju posebna pravila za izračun dobiti krajnjeg matičnog subjekta ako je riječ o prolaznom subjektu ili subjektu koji podliježe režimu dividendi koje se mogu odbiti od poreza (6). |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Direktivom se sastavni subjekt skupine MNP-ova koji se nalazi u državi članici obvezuje na podnošenje prijave s podacima o dodatnom porezu, osim ako prijavu ne podnosi skupina MNP-ova u drugoj jurisdikciji s kojom država članica ima sporazum između kvalificiranih nadležnih tijela, koji bi omogućio automatsku razmjenu godišnje prijave s podacima o porezu. Potrebna porezna prijava mora se podnijeti u roku od 15 mjeseci nakon završetka fiskalne godine na koju se odnosi. |
| --- | --- |

2.23.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO pozdravlja Komisijin prijedlog direktive namijenjen prenošenju 2. stupa u pravni sustav EU-a i u cjelokupno unutarnje tržište. Snažno podupire i cijeni činjenicu da Komisija svoj rad usklađuje s međunarodnim raspravama i sporazumima. EGSO primjećuje da društva koja ne prelaze određene pragove nisu obuhvaćena sporazumom, no i da su pravila općenita i da će se, prema OECD-u, primjenjivati na stotine poduzeća. Svaka skupina poduzeća obuhvaćena područjem primjene prijedloga može imati brojne stalne poslovne jedinice i društva kćeri. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO primjećuje da četiri zemlje od onih koje sudjeluju u pregovorima u kontekstu Uključivog okvira nisu pristale na paket naspram 137 zemalja koje su potpisale globalni sporazum. Direktivom EU-a o minimalnoj razini oporezivanja mogu se predvidjeti dodatne mjere obrane od štetnih praksi BEPS-a te EGSO podržava i oduvijek je podržavao ciljeve projekta BEPS u svrhu osiguravanja održivih javnih financija u EU-u. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO se slaže s Komisijom da „učinkovitost i pravednost globalne reforme kojom se uvodi minimalna razina oporezivanja uvelike ovise o njezinoj provedbi u cijelom svijetu”. EGSO smatra uspješno provođenje i pravovremeno zaključivanje pregovora iznimno važnim. Kako bi pravila bila učinkovita i kako ne bi narušila tržišno natjecanje, nužna je njihova zajednička globalna provedba. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO smatra da bi se s 1. i 2. stupom Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 trebalo postupati kao sa sveobuhvatnim i uzajamno integriranim paketom. Iznimno je važna dosljedna provedba tih dvaju stupova. EGSO potiče države članice i Komisiju da intenzivnije vode pregovore posredstvom OECD-a kako bi se 1. stup što prije proveo na svjetskoj razini. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO se slaže s Komisijom da je potrebno djelovanje na razini EU-a te da je „nužno osigurati ujednačenu provedbu oglednih pravila OECD-a u EU-u”. Nadalje, EGSO se slaže da se to „može postići samo ako se zakonodavstvo donese na središnjoj razini i prenese na ujednačen način” (7). Ističe potrebu da se direktivom poštuju temeljne slobode te obveze i nadležnosti utvrđene Ugovorom. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Činjenica da su sve države članice sudjelovale u raspravama u vezi s OECD-om i Uključivim okvirom ili su se od tada složile s ishodom olakšava postupak unutar EU-a. EGSO smatra važnim istaknuti da pravedno oporezivanje multinacionalnih poduzeća predstavlja dugogodišnji zahtjev javnosti i očekuje brz dogovor u vezi s 2. stupom u EU-u i na svjetskoj razini. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Iako je ključno da se tehničke rasprave i pripremne radnje već odvijaju na razini EU-a, EGSO napominje da OECD i dalje radi na pripremi detaljnijih pravila i pojašnjavanju definicija. Države članice stoga bi trebale obratiti pozornost na sve preporuke i rezultate pregovora s OECD-om koji su u tijeku te ih usvojiti jer bi trebalo izbjeći postupak dopune ili izmjene direktive. Isto tako, važno je da EU pažljivo prouči rokove provedbe u jurisdikcijama trećih zemalja. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO podržava odluku Komisije da nastavi provoditi opsežne pripremne radnje na međunarodnoj razini upotrebom procjene učinka OECD-a u svrhu razvoja prijedloga koji se trenutačno pregledava, čime bi se izbjegao dvostruki rad u obliku provođenja nove procjene učinka. Međutim, EGSO bi cijenio provođenje procjene učinka dijelova direktive čija je svrha usklađivanje s pravom EU-a. Poziva na provođenje takve analize i na to da ona bude javno dostupna. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO primjećuje i razumije potrebu za usklađivanjem sa zahtjevima na temelju prava EU-a. Najjednostavnija je metoda, ali ne nužno i jedina, proširenje odredaba pravila o uključivanju prihoda na isključivo domaće situacije. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO se slaže s Komisijom da je poželjno obuhvatiti ograničen broj poreznih obveznika i da je prag od 750 milijuna EUR „usklađen [...] s oglednim pravilima OECD-a te sa zahtjevima prava EU-a” (8), čime se poštuje načelo proporcionalnosti. EGSO primjećuje da je prag u skladu s pravilima o izvješćivanju po zemljama i Direktivom o utvrđivanju pravila protiv praksi izbjegavanja poreza. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO se slaže s Komisijom da minimalna porezna stopa od 15 % dogovorena unutar Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 za BEPS „odražava ravnotežu među stopama poreza na dobit u cijelom svijetu” (9). Važno je poštovati dogovor koji su postigle vlade i prenijeti pravila te podvrgnuti društva obuhvaćena njegovim područjem primjene obvezi plaćanja dodatnog poreza. EGSO također podržava uključenje materijalnog izuzeća u vezi s troškovima plaća i materijalnom imovinom u skladu sa sporazumom OECD-a te se slaže s procjenom Komisije da „nije vjerojatno da će se provoditi praksa BEPS-a” pri odvijanju stvarnih gospodarskih aktivnosti (10). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EGSO podržava svako moguće djelovanje namijenjeno smanjenju troškova usklađivanja europskih društava i poreznih tijela prilikom osmišljavanja novog sustava. Potpuna provedba 2. stupa bit će složena i zahtijevat će mnogo vremena i truda. Porezna tijela morat će razviti sustave i postupke za izračunavanje i naplatu novih poreznih obveza. Nadalje, za brzu provedbu bit će potrebno odgovarajuće i osposobljeno osoblje uz osiguravanje sredstava za druge međunarodne porezne nadležnosti kao što su prethodni sporazumi o transfernim cijenama i mehanizmi za rješavanje sporova. EGSO potiče porezna tijela da pokrenu ili nastave te pripremne radnje kako bi se poštovao predviđeni rok provedbe (siječanj 2023.). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EGSO poziva na proširenje primjenjivosti direktive o rješavanju sporova na sporove u vezi s 2. stupom, barem onih među državama članicama. Nova pravila o rješavanju poreznih sporova primjenjuju se od 1. srpnja 2019. Utvrđena su Direktivom Vijeća (EU) 2017/1852 (11) i uvelike unapređuju rješavanje poreznih sporova jer omogućuju da poduzeća i građani brže i učinkovitije rješavaju sporove u vezi s tumačenjem i promjenom poreznih ugovora. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EGSO podržava isključenje de minimis u skladu sa sporazumom OECD-a, koje omogućuje isključenje subjekta MNP-a čija dobit ne prelazi 1 milijun EUR, a prihodi 10 milijuna EUR. Gornja granica možda će se s vremenom morati mijenjati. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EGSO smatra važnim da predviđena pravila o „sigurnim lukama” budu predstavljena dovoljno rano da se mogu prenijeti u konačnu direktivu. To je značajno za izbjegavanje nepotrebnog administrativnog opterećenja poreznih obveznika i poreznih uprava. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EGSO se slaže s namjerom da se direktivom utvrdi procjena koju će Komisija provesti nad kriterijima jednakovrijednosti na temelju pravila o uključivanju prihoda te popis jurisdikcija trećih zemalja koje ispunjavaju kriterije jednakovrijednosti. Taj bi se popis mijenjao delegiranim aktom. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EGSO primjećuje namjeru koju je najavilo francusko predsjedništvo Vijeća EU-a da se rasprave okončaju, ako bude moguće, prije nadolazećih izbora u Francuskoj u travnju 2022. EU bi trebao potaknuti svoje trgovinske partnere da si postave jednako ambiciozan cilj. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | Važno je da ogledna pravila ne neutraliziraju posebne porezne odredbe koje su donijeli parlamenti država članica kao namjerne poticaje djelovanju u pogledu ulaganja i zapošljavanja. Pravila koja su na snazi duže vrijeme, primjerice dopuštanje ubrzane amortizacije fiksnih ulaganja, poticaji za aktivnosti istraživanja i razvoja ili novije inicijative kojima se promiče zelenije i digitalizirano gospodarstvo ne treba sputavati. To se odnosi na inicijative za gospodarski oporavak u vezi s pandemijom kao i na budući tehnološki razvoj, što je potrebno poticati. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Provedba oglednih pravila GloBE-a u EU-u utjecat će na postojeće odredbe Direktive o utvrđivanju pravila protiv praksi izbjegavanja poreza te, konkretnije, na pravila o kontroliranim inozemnim društvima koja bi zajedno s pravilom o uključivanju prihoda mogla djelovati kao temeljno pravilo 2. stupa. U Komunikaciji Komisije „Oporezivanje poslovanja za 21. stoljeće” (12) istaknuto je da su se vlade angažirale oko usvajanja niza mjera protiv izbjegavanja plaćanja poreza i utaje i da su te mjere dodatno povećale složenost (13). Čak i ako nije potrebno izmijeniti Direktivu o suzbijanju izbjegavanja poreza (14), preispitivanje učinkovitosti i administrativnog opterećenja kombiniranih pravila moglo bi biti korisno i za porezne uprave i za poduzeća. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO dijeli stajalište Komisije da bi se prenošenjem oglednih pravila GloBE-a u EU-u mogao utrti put za dogovor o prijedlogu preinake Direktive o kamatama i licencijama. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO poziva na pomno praćenje učinkovitosti pravila i administrativnih troškova. Države članice trebale bi izbjegavati prekomjernu uporabu poreznih mišljenja ako su štetna za odredbe globalnog sporazuma. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO se slaže s izricanjem kazni za neispunjavanje obveza i poziva države članice da provode temeljit porezni nadzor kako bi se osigurala potpuna usklađenost s odredbama direktive. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO poziva na reviziju EU-ova popisa nekooperativnih trećih zemalja u kontekstu provedbe dogovorenog OECD-ova paketa mjera o porezu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO smatra važnim istaknuti da pravedno oporezivanje multinacionalnih poduzeća predstavlja dugogodišnji zahtjev javnosti i očekuje brz dogovor u vezi s 2. stupom u EU-u i na svjetskoj razini. |
| --- | --- |

4.7.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Direktiva Vijeća o osiguravanju globalne minimalne razine oporezivanja za multinacionalne skupine u Uniji, COM(2021) 823 final.

1

(2)  Mjeru u kojoj neka od takozvanih „digitalnih” društava plaćaju poreze na dobit i zemlje u kojima ih plaćaju analizirao je, među ostalim, Matthias Bauer, u radu „Digital Companies and Their Fair Share of Taxes: Myths and Misconceptions” (Digitalna društva i njihov pravedan udio poreza), ECIPE, veljača 2018., https://ecipe.org/publications/digital-companies-and-their-fair-share-of-taxes/?chapter=all.

2

(3)  Projekt OECD-a/skupine G-20 za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti – porezni izazovi nastali digitalizacijom gospodarstva – globalna pravila protiv smanjenja porezne osnovice (drugi stup) – Uključivi okvir za BEPS, https://www.oecd.org/tax/beps/tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-global-anti-base-erosion-model-rules-pillar-two.pdfe-economy-global-anti-base-erosion-model-rules-pillar-two.pdf. Pregled potražiti i u radu Jeffersona VanderWolka, Squire Patton Boggs, Global Minimum Taxation for Large Multinationals (Globalno minimalno oporezivanje velikih multinacionalnih poduzeća), https://www.linkedin.com/feed/update/urn:li:activity:6884197871441207296/.

3

Global Minimum Taxation for Large Multinationals

(4)  Sjedinjene Američke Države imaju vlastiti režim globalnog minimalnog oporezivanja, režim globalnih nematerijalnih prihoda s niskim poreznim stopama (GILTI), no postojeći je zakon, prema mišljenju Komisije, neusklađen s odredbom pravila o uključivanju prihoda. SAD je u postupku reformiranja GILTI-ja kako bi bio kompatibilan s 2. stupom. OECD će sa SAD-om i državama članicama Uključivog okvira raspraviti o uvjetima jednakovrijednosti reformiranog GILTI-ja s 2. stupom. Dok se takvi uvjeti ne dogovore, europska poduzeća mogla bi biti u nepovoljnom položaju u odnosu na konkurenciju, čak i ako bi se provedbom pravila o nedovoljno plaćenom porezu osigurala određena zaštita.

4

(5)  „Kako bi se osigurala njegova dosljedna provedba u svim državama članicama EU-a, uključujući one koje nisu članice OECD-a i ne sudjeluju u Uključivom okviru, Komisija će predložiti direktivu u svrhu provedbe 1. stupa u EU-u.” COM(2021) 251 final, str. 9.

5

(6)  Kad je riječ o investicijskim subjektima, postoje posebna pravila za određivanje efektivne porezne stope, dodatnog poreza, mogućnost da se s njima postupa kao s porezno transparentnim subjektima i mogućnost primjene metode oporezive raspodjele.

6

Kad je riječ o sustavima poreza na raspodjelu, direktivom se predviđa da se, nakon što subjekt koji podnosi prijavu donese godišnju odluku o sastavnim subjektima koji podliježu prihvatljivom sustavu poreza na raspodjelu, pretpostavljeni porez na raspodjelu uključi u izračun prilagođenih obuhvaćenih poreza relevantnih sastavnih subjekata.

(7)  COM(2021) 823 final, str. 3.

7

(8)  COM(2021) 823 final, str. 3.

8

(9)  COM(2021) 823 final, str. 16.

9

(10)  COM(2021) 823 final, str. 16.

10

(11)  SL C 173, 31.5.2017., str. 29.

11

(12)  COM(2021) 251 final.

12

(13)  Vidjeti mišljenje EGSO-a „Oporezivanje poslovanja za 21. stoljeće”. Još nije objavljeno.

13

(14)  COM(2021) 823 final, str. 2.

14

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/58

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju jedinstvene europske pristupne točke za centralizirani pristup javno dostupnim informacijama koje su relevantne za financijske usluge, tržišta kapitala i održivost

(COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD))

Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni određenih direktiva u pogledu uspostave i funkcioniranja jedinstvene europske pristupne točke

(COM(2021) 724 final – 2021/0379 (COD))

Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni određenih uredbi u pogledu uspostave i funkcioniranja jedinstvene europske pristupne točke

(COM(2021) 725 final – 2021/0380 (COD))

(2022/C 290/10)

| Izvjestitelj: | Florian MARIN |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Florian MARIN

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 9.2.2022. (COM(2021) 724 final i COM(2021) 725 final), 15.2.2022. (COM(2021) 723 final)
  Europski parlament, 14.2.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članci 50., 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 3.3.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 215/1/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 9.2.2022. (COM(2021) 724 final i COM(2021) 725 final), 15.2.2022. (COM(2021) 723 final)

Europski parlament, 14.2.2022.

Pravna osnova:

članci 50., 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

3.3.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

215/1/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO podupire jedinstvenu europsku pristupnu točku kao alat koji doprinosi održivijem, digitalnijem i uključivijem gospodarstvu, jačanju digitalne suverenosti i boljoj integraciji tržištâ kapitala. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO smatra da bi jedinstvena europska pristupna točka trebala biti ambicioznija i stvarati više dodane vrijednosti obradom informacija te da ne bi trebala biti samo informacijski alat za prikupljanje neobrađenih informacija s jedinstvenom pristupnom točkom. Agregiranje i transformiranje podataka te sektorskih i teritorijalnih izvješća i analize trebali bi se dostavljati putem jedinstvene europske pristupne točke. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO navodi da bi jedinstvenu europsku pristupnu točku trebalo osmisliti kao fleksibilan alat te da bi trebalo moći dodavati nove podatkovne kategorije i komunicirati s nacionalnim registrima ili Eurostatom, uzimajući u obzir različite vrste tehnologija. Jedinstvena europska pristupna točka trebala bi osigurati jasnu sinergiju između ciljeva održivog razvoja i pokazatelja zelenog plana. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO smatra da treba razmotriti osnivanje savjetodavnog odbora, koji bi trebao uključivati civilno društvo i socijalne partnere na temelju transparentnog postupka odabira, i koji bi odlučivao o budućnosti jedinstvene europske pristupne točke i strateškim promjenama. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Važno je smanjenje „bijelih zona” radi osiguravanja pristupa jedinstvenoj europskoj pristupnoj točki bez diskriminacije. Jedinstvena europska pristupna točka također bi trebala omogućiti funkcionalnosti kojima će se osobama s invaliditetom omogućiti odgovarajući pristup bez diskriminacije. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO navodi da je vrlo važno da jedinstvena europska pristupna točka osigura standardne postupke, transparentnost, cjelovitost podataka i vjerodostojnost izvora podataka, automatsku provjeru podataka prilagođenu korisnicima i odgovarajuću kontrolu tijela za prikupljanje podataka u pogledu zaštite podataka. Dobar i odgovarajući nadzor pružatelja financijskih, okolišnih, društvenih i upravljačkih informacija bit će važan u bliskoj budućnosti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Trebalo bi obratiti pozornost na subvencioniranje troškova MSP-ovima u pogledu prikupljanja i generiranja podataka te upravljanja njima, oslobađanje MSP-ova svih pristojbi, neovisno o količini pruženih podataka, i osiguravanje odgovarajućih radnih uvjeta radnika odgovornih za pružanje podataka i upravljanje njima. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Jedinstvena europska pristupna točka trebala bi osigurati jasnu razliku između financijskih i nefinancijskih podataka te im pridati jednaku razinu važnosti i ponuditi mogućnost dobrovoljnog objavljivanja socijalnih podataka o djelatnosti svakog poduzeća, njegovoj upravi i zaposlenima na temelju posebnih kriterija. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO smatra da je potrebna posebna služba za pomoć kako bi se pomoglo u dostavljanju informacija u odgovarajućem formatu i osiguravanju njihove tehničke uporabljivosti te da je potrebno i osposobljavanje u području financijske i digitalne pismenosti. U jedinstvenu europsku pristupnu točku mogao bi se uključiti minimalni skup gospodarskih ključnih pokazatelja učinka, koji su definirani na razini EU-a sa zajedničkom metodologijom, kako bi se zajamčila bolja i šira upotreba. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Kontekst

| 2.1. | Europska komisija pokreće jedinstvenu pristupnu točku kojom će se omogućiti centraliziran elektronički pristup informacijama koje se odnose na tržišta kapitala i financijske usluge (uključujući informacije povezane s održivošću) i koje se moraju objaviti u skladu sa zakonodavstvom EU-a, no i drugim vrstama informacija koje se odnose na tržišta kapitala i financijske usluge koje poduzeća odluče dobrovoljno objaviti. Jedinstvena europska pristupna točka dio je akcijskog plana za uniju tržišta kapitala (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Informacije će se prikupljati putem različitih tijela za prikupljanje koja su odgovorna za, među ostalim, provedbu automatskih provjera i pružanje tehničke pomoći subjektima koji su dostavili informacije. Komisija je objavila da namjerava staviti na raspolaganje više podataka za upotrebu u gospodarstvu i društvu, uključujući uvođenje europskih podatkovnih prostora. Namjerava staviti na raspolaganje više visokokvalitetnih podataka iz javnog sektora za ponovnu upotrebu, uključujući podatke o poduzeću, tako da ti skupovi podataka budu jednostavnije i besplatno dostupni (2). Stoga je Komisijina zakonodavna inicijativa o jedinstvenoj europskoj pristupnoj točki pravodobna i vrlo relevantna. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Jedinstvena europska pristupna točka osigurat će nediskriminirajući besplatan pristup informacijama uz mogućnost uvođenja pristojbi za posebne usluge, npr. kad se objavljuje velika količina podataka. Automatska provjera kojom se potvrđuje da su informacije koje dostavljaju tijela za prikupljanje u skladu sa zahtjevima provodit će se na temelju tehničkog okvira koji utvrđuje i odobrava Komisija. Jedinstvena europska pristupna točka bit će dostupna najmanje 95 % vremena svakog mjeseca. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Jedinstvena europska pristupna točka neće pohranjivati informacije koje se odnose na osobne podatke, uz određene iznimke, i pratit će se uzimajući u obzir pokazatelje kao što su:






  — | broj posjetitelja i pretraživanja; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

broj posjetitelja i pretraživanja;

| — | postotak pretraživanja koja vode do pregleda ili preuzimanja; |
| --- | --- |

—

postotak pretraživanja koja vode do pregleda ili preuzimanja;

| — | broj i postotak strojno čitljivih informacija koje su dostupne na jedinstvenoj europskoj pristupnoj točki; |
| --- | --- |

—

broj i postotak strojno čitljivih informacija koje su dostupne na jedinstvenoj europskoj pristupnoj točki;

| — | broj i postotak strojno čitljivih pregleda i preuzimanja; |
| --- | --- |

—

broj i postotak strojno čitljivih pregleda i preuzimanja;

| — | udio obavijesti u skladu s automatskim provjerama. |
| --- | --- |

—

udio obavijesti u skladu s automatskim provjerama.

| 2.5. | Jedinstvena europska pristupna točka osigurat će funkcionalnosti kao što su sučelje prilagođeno korisnicima na svim jezicima EU-a, funkciju pretraživanja, uslugu preuzimanja, inovativni pristup pružanju usluga prevođenja i uslugu obavješćivanja kojom se korisnike obavješćuje o svim novim dostupnim informacijama. Jedinstvena europska pristupna točka ocjenjivat će se na temelju dostupnosti, kvalitete i upotrebljivosti informacija, kao i zadovoljstva krajnjih korisnika i mogućnosti da korisnici ostvare svoje ciljeve. Radi provedbe jedinstvene europske pristupne točke izmjenjuje se nekoliko direktiva i uredbi. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO podupire inicijativu Komisije za uspostavu jedinstvene europske pristupne točke. Ključni su prioriteti EU-a prilagodba gospodarstva digitalnoj budućnosti, jačanje digitalne suverenosti, ubrzavanje protoka informacija i postavljanje zajedničkih standarda s naglaskom na podacima, tehnologiji i infrastrukturi. Jedinstvena europska pristupna točka promiče financije koje se temelje na podacima i znatno poboljšava pristup poduzeća i financijskih institucija podacima i informacijama o subjektima. Jedinstvena europska pristupna točka doprinijet će stvaranju održivijeg, digitalnijeg i uključivijeg gospodarstva te boljoj integraciji tržištâ kapitala. U svojem mišljenju „Unija tržišta kapitala za građane i poduzeća (novi akcijski plan)” EGSO navodi da je europska pristupna točka prioritet za poboljšanje učinkovitosti unije tržišta kapitala (3). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO je suglasan s činjenicom da se jedinstvenom europskom pristupnom točkom ne stvaraju nove obveze izvješćivanja i da ona upotrebljava postojeće zahtjeve za objavljivanje u skladu sa zakonodavstvom EU-a. Jedinstvena europska pristupna točka je alat kojim će se omogućiti bolja procjena načina na koji europski subjekti doprinose održivosti i klimatskim ciljevima. Informacije povezane s održivošću ključne su kako bi se ulaganja preusmjerila na projekte kojima će se podržati zelena tranzicija, kako su istaknuli dionici na savjetovanju o obnovljenoj strategiji održivog financiranja (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Jedinstvena europska pristupna točka osigurava pristup informacijama na određeno razdoblje, uključujući prošle informacije, što je važno za osiguravanje pravilnih procesa donošenja odluka na tržištima kapitala. Europske su financije problematične jer su uvjeti neravnopravni: troškovi financiranja s kojima se suočavaju poduzeća u velikoj mjeri ovise o zemlji u kojoj su osnovana, start-up poduzeća ograničena kolateralom teško dobivaju ikakvo financiranje, a potrošnja nije zaštićena od lokalnih gospodarskih šokova (5). Praćenje gospodarske uspješnosti i uspješnosti u području održivosti bit će ključno za tržišta kapitala i buduće odluke o ulaganju. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Jedinstvena europska pristupna točka uspostavlja se u trenutku u kojemu se financijski sektor EU-a suočava s temeljitom preobrazbom zbog dviju velikih tranzicija – digitalne i klimatske. Doći će do gubitka radnih mjesta, morat će se stjecati nove vještine, odgovornosti zaposlenika se mijenjaju i doći će do otpuštanja i do novih organizacijskih modela rada. Jedinstvena europska pristupna točka mogla bi biti alat za pozitivno upravljanje određenim problematičnim posljedicama procesa financijske transformacije EU-a. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Jedinstvena europska pristupna točka ima potencijal da bude čimbenik razvoja i ulaganja. MSP-ovi koji žele povećati svoju vidljivost mogli bi se poticati da objavljuju svoje podatke kako bi privukli buduća ulaganja i tržišta. EGSO navodi da se mora uzeti u obzir uloga softverskih posrednika jer će određena poduzeća, uglavnom MSP-ovi, surađivati s takvim vrstama subjekata kako bi smanjila administrativno opterećenje povezano s upravljanjem podacima i njihovom pohranom. Jedinstvena europska pristupna točka doprinosi većoj ekonomičnosti procesa odlučivanja o ulaganjima i povećanju vidljivosti MSP-ova. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Jedinstvenom europskom pristupnom točkom trebala bi se omogućiti učinkovita interoperabilnost s Eurostatom i nacionalnim registrima. Trebalo bi uključiti dinamiku javnih ili tržišnih interesa u pogledu transparentnosti i podataka tako da se omogući dodavanje novih kategorija podataka u budućnosti. Jedinstvenu europsku pristupnu točku trebalo bi organizirati kao instrument za podatke koji je fleksibilan u odnosu na razne sektore i europske inicijative. Važna je komunikacija između različitih tehnologija. Trošak dodavanja novih podataka trebalo bi ocjenjivati iz perspektive njihova učinka na tržišta kapitala i sa stajališta upravljanja podacima. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Važno je osigurati odgovarajuću internetsku povezivost u cijeloj Europskoj uniji kako bi sva poduzeća imala pristup jedinstvenoj europskoj pristupnoj točki i kako bi se spriječila diskriminacija. Ključno je ulagati u smanjenje „bijelih zona” i zajamčiti da svi građani i dionici tržišta kapitala imaju pristup jedinstvenoj europskoj pristupnoj točki. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Jedinstvena europska pristupna točka trebala bi osigurati cjelovitost podataka i vjerodostojnost izvora informacija dostavljenih tijelima za prikupljanje. Automatska ocjena informacija trebala bi biti jednostavna i prilagođena korisnicima. Dodjela pristupa valjanim i odgovarajućim informacijama i zaštita potrošača moraju i dalje biti stalni prioriteti. Tijela za prikupljanje trebalo bi također pratiti na odgovarajući način, a zaštita podataka trebala bi isto tako biti stalni prioritet. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Bolje mogućnosti financiranja poduzeća otvorit će nove mogućnosti na tržištu EU-a i mogućnosti za nova radna mjesta. Jedinstvena europska pristupna točka trebala bi uzeti u obzir sve vrste ulaganja i tržišnih aktera, među ostalim u području socijalne ekonomije ili skupnog financiranja, koji pozitivno utječu na opći interes, osobito kad je riječ o ranjivim skupinama ljudi. Jedinstvena europska pristupna točka također bi trebala omogućiti funkcionalnosti kojima će se osobama s invaliditetom omogućiti odgovarajući pristup bez diskriminacije. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO podupire činjenicu da će upotreba jedinstvene europske pristupne točke i objavljivanje određenih informacija biti besplatno. Ipak, trošak dozvola ili prikupljanja, generiranja podataka i upravljanja njima mogao bi biti velik. Trebalo bi uvesti porezne poticaje i subvencije za MSP-ove kako bi se smanjili troškovi pružanja podataka, posebno kad je riječ o obveznim izvješćima. Sredstvima EU-a moraju se podržati ulaganja u softversku i hardversku opremu za poduzeća i druge dionike tržišta kapitala kako bi se omogućila propisna upotreba jedinstvene europske pristupne točke i interakcija s njom. U tom je pogledu potrebna veća uključenost država članica. MSP-ove bi trebalo osloboditi svih pristojbi, neovisno o količini objavljenih informacija. Razina pristojbi, ako se primjenjuju, trebala bi biti transparentna i trebala bi se utvrditi s obzirom na troškove upravljanja podacima. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Jedinstvena europska pristupna točka trebala bi se jednako odnositi prema društvima uvrštenima na burzu i onima koji to nisu, neovisno o njihovoj veličini ili zemljopisnom smještaju. Jedinstvena europska pristupna točka trebala bi postati instrument koji proizvodi dodanu vrijednost zahvaljujući većoj učinkovitosti u pogledu izvješćivanja, transparentnosti i upravljanja podacima. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Upravljanje jedinstvenom europskom pristupnom točkom trebalo bi se temeljiti na uključenosti civilnog društva i uključivati dvije razine upravljačke strukture, i to:






  — | savjetodavni odbor koji bi trebao uključivati civilno društvo i socijalne partnere na temelju transparentnog postupka odabira, koji će odlučivati o budućnosti jedinstvene europske pristupne točke i strateškim promjenama; |
| --- | --- | --- |

3.12.

—

savjetodavni odbor koji bi trebao uključivati civilno društvo i socijalne partnere na temelju transparentnog postupka odabira, koji će odlučivati o budućnosti jedinstvene europske pristupne točke i strateškim promjenama;

| — | izvršni odbor koji će osiguravati tehničke standarde i pravilan rad jedinstvene europske pristupne točke. |
| --- | --- |

—

izvršni odbor koji će osiguravati tehničke standarde i pravilan rad jedinstvene europske pristupne točke.

| 3.13. | U kontekstu visoke izloženosti banaka povjerenje ulagatelja i odluke o ulaganju u poduzeća koja se koriste tržištima kapitala ovise o lakoj dostupnosti, kvaliteti i usporedivosti informacija. Da bi se stvorio učinkovit i sveobuhvatan odnos između izdavatelja i ulagatelja, EGSO ističe da su ključni standardni postupci. Standardizacija mora uključivati iste rokove za objavu i metodologije objave podataka u skladu s načelom „ista aktivnost, isti rizik, ista pravila”. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Zbog krize prouzročene bolešću COVID-19 i potrebe za održivim i uključivim oporavkom u kojemu se nikoga ne zapostavlja povećao se pritisak na ubrzavanje provedbe akcijskog plana za uniju tržišta kapitala. Poduzeća nikad dosad nisu imala veću potrebu za financiranjem i ulaganjem. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | EGSO-u je jasno da unija tržišta kapitala nije dobrovoljna aktivnost u korist nekolicine, već ona mora postati stvarnost u svim državama članicama EU-a. Da bi se zajamčila učinkovita i djelotvorna upotreba jedinstvene europske pristupne točke moraju se dodijeliti odgovarajući financijski i ljudski resursi. Prioritet bi trebalo biti uključivanje i podupiranje država članica i nacionalnih nadzornih tijela kako bi se osiguralo priznavanje jedinstvene europske pristupne točke kao važnog europskog podatkovnog instrumenta za poduzeća, ulagatelje i financijske posrednike. Jedinstvenu europsku pristupnu točku trebalo bi promicati u svim državama članicama i pritom isticati prednosti i važnost tog instrumenta. U tom cilju mogle bi se upotrebljavati društvene mreže. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO podupire činjenicu da je Komisija spremna uvesti veću transparentnost, staviti na raspolaganje više podataka (6) i poduprijeti digitalnu transformaciju financija u predstojećim godinama, kako je navedeno u strategiji za digitalne financije (7). U jedinstvenu europsku pristupnu točku trebalo bi uključiti mogućnost agregiranja podataka i generiranja izvješća (8). Trebale bi postojati funkcionalnosti za usporedbu i biltene. Jedinstvena europska pristupna točka mogla bi uključivati forum dionika za rasprave, obrazloženja i razmjenu najboljih praksi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO navodi da bi trebalo osigurati posebnu službu za pomoć kako bi se pomoglo u dostavljanju informacija u odgovarajućem formatu i u osiguravanju njihove tehničke uporabljivosti. Pružena pomoć trebala bi uključivati zajedničke postupke i okvir za dosljednost, usporedivost i upotrebljivost podataka. Naposljetku, da bi se zajamčila ekonomičnost procesa, jedinstvena europska pristupna točka trebala bi raditi s najučestalijim formatima datoteka, kao što su XBRL, PDF, XML, HTML, CSV, TXT i XLS. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO smatra da će digitalizacija i centralizacija podataka pozitivno utjecati na izvješćivanje. To će dovesti do poboljšanja u različitim testiranjima otpornosti na stres i klimatskim analizama, kao i do boljeg utvrđivanja i praćenja portfelja financijskih ustanova u pogledu ciljeva Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama. Jedinstvena europska pristupna točka bit će alat koji doprinosi utvrđivanju potencijalnih rizika i stvaranju mogućnosti za poduzeća. Jedinstvena europska pristupna točka može biti i alat za pomoć u poticanju istraživanja MSP-ova na europskoj razini. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO navodi da bi trebalo osigurati istu razinu važnosti financijskih i nefinancijskih podataka u pogledu vidljivosti i statusa. Nefinancijske informacije trebale bi obuhvaćati (na dobrovoljnoj osnovi) socijalne podatke o djelatnosti svakog poduzeća i njegovim zaposlenicima. Podaci o upravi i osoblju poduzeća trebali bi biti uključeni na dobrovoljnoj osnovi (broj zaposlenika, spol itd.). U tom bi se pogledu mogli utvrditi posebni kriteriji za socijalne informacije. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO smatra da bi jedinstvena europska pristupna točka trebala biti ambicioznija. Konkretno, trebalo bi unijeti dodatne ciljeve koji nadilaze prikupljanje neobrađenih podataka i stvoriti veću dodanu vrijednost obradom informacija umjesto da jedinstvena europska pristupna točka bude samo informacijski alat s jedinstvenom pristupnom točkom. EGSO pozdravlja to što će jedinstvena europska pristupna točka biti dostupna na svim službenim jezicima EU-a. Uloga i važnost jedinstvene europske pristupne točke ključne su kako bi se zajamčilo da istraživači, socijalni partneri, nevladine organizacije, akademska zajednica i analitičari dobiju veći, odgovarajući, pravedan, jednak i neposredan pristup informacijama. Jedinstvena europska pristupna točka mogla bi podržati nastanak novih privatnih platformi za obradu informacija, no trošak njihove upotrebe i pristup tržištima kapitala i dalje će biti problem, osobito za male ulagatelje kao što su pojedinci. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Omogućivanje primjene velike količine podataka, strojnog učenja i umjetne inteligencije pružit će veću učinkovitost u upotrebi informacija za stvaranje integriranijih tržišta kapitala i učinit će gospodarstvo EU-a otpornijim. Budući korisnici jedinstvene europske pristupne točke trebali bi imati mogućnosti izrade sektorskih i teritorijalnih izvješća i analiza. I dalje bi trebalo neprestano provjeravati podatke i njihovu valjanost. Treba pomno pratiti izvješćivanje o podacima koji se preklapaju i upravljanje njima. Bez obzira na to, EGSO smatra da je dostavljanje neobrađenih informacija manje ambiciozno i nedovoljno za nove ulagatelje koji nisu upoznati s tržištima kapitala i koji razmatraju ulaganje na njima. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Jedinstvenu europsku pristupnu točku treba pokrenuti kako bi se ostvarili ne samo ciljevi tržišta kapitala, nego i dopunski ciljevi politike, kao što je doprinos poduzećâ pokazateljima ciljeva održivog razvoja UN-a. Omogućivanje trećim zemljama da pristupe podacima moglo bi ubuduće doprinijeti osiguravanju dodatnih ulaganja u poduzeća EU-a. Jedinstvena europska pristupna točka trebala bi se voditi primjerom portala InvestEU te bi mogla podržati uspješnu provedbu unije tržišta kapitala (9). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EGSO smatra da bi trebalo postići financijsku (mjera 7. akcijskog plana unije tržišta kapitala) i digitalnu pismenost. Potreban je i priručnik za financijsku pismenost i podatke. Mogle bi se sastaviti i promicati posebne smjernice za razumijevanje važnosti podataka i za upotrebu i razmjenu podataka. U tom bi se pogledu mogla iskoristiti sredstva Europskog socijalnog fonda plus. Trebalo bi neprestano voditi računa o odgovarajućim i primjerenim radnim uvjetima radnika uključenih u prikupljanje podataka i upravljanje podacima iz različitih poduzeća ili od raznih dionika. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EGSO navodi da bi se u jedinstvenu europsku pristupnu točku mogao uključiti minimalni skup gospodarskih ključnih pokazatelja učinka, koji su definirani na razini EU-a, i zajednička metodologija kako bi se zajamčila bolja i šira upotreba. Mora se osigurati jasna sinergija s člankom 8. taksonomije EU-a za održivost (10) jer jedinstvena europska pristupna točka obuhvaća podatke o održivosti. Jedinstvena europska pristupna točka trebala bi uključivati poseban prostor za statistiku u vezi sa zelenim planom i doprinos poduzeća pokazateljima zelenog plana. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Naposljetku, EGSO bi želio da Europska komisija ocijeni prednosti dobre i razmjerne regulacije i nadzora pružatelja financijskih, okolišnih, društvenih i upravljačkih podataka jer će oni i dalje imati ključnu ulogu, i odozdo prema gore i obratno, kada jedinstvena europska pristupna točka postane operativna. |
| --- | --- |

4.11.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Mjera 1., Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, „Unija tržišta kapitala za građane i poduzeća – novi akcijski plan”, 24.9.2020., COM(2020) 590 final.

1

(2)  Direktiva (EU) 2019/1024 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o otvorenim podatcima i ponovnoj uporabi informacija javnog sektora (SL L 172, 26.6.2019., str. 56.).

2

(3)  SL C 155, 30.4.2021., str. 20.

3

(4)  Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire (2020.), Izvješće „Sustainable Finance and the Role of Securities Regulators and IOSCO” (Održive financije i uloga regulatornih tijela za vrijednosne papire i IOSCO-a).

4

„Sustainable Finance and the Role of Securities Regulators and IOSCO”

(5)  https://blogs.imf.org/2019/09/10/a-capital-market-union-for-europe-why-its-needed-and-how-to-get-there.

5

(6)  COM(2020) 66 final

6

(7)  COM(2020) 591 final

7

(8)  Slično europskom oblaku za otvorenu znanost.

8

(9)  SL C 155, 30.4.2021., str. 20.

9

(10)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/hr/TXT/PDF/?uri=CELEX:32020R0852&from=EN

10

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/64 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/64

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2015/760 u pogledu opsega prihvatljive imovine i ulaganja, zahtjeva u pogledu sastava portfelja i zahtjeva diversifikacije, pozajmljivanja novčanih sredstava i drugih pravila o fondovima te zahtjeva koji se odnose na odobrenje za rad, politike ulaganja i uvjete poslovanja europskih fondova za dugoročna ulaganja

(COM(2021) 722 final – 2021/0377 (COD))

(2022/C 290/11)

| Izvjestitelj: | Pierre BOLLON |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Pierre BOLLON

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 14.2.2022.
  Vijeće Europske unije, 22.3.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članci 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 3.3.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 111/1/0 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 14.2.2022.

Vijeće Europske unije, 22.3.2022.

Pravna osnova:

članci 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

3.3.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

111/1/0

1   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO odlučno podupire predloženo uravnoteženo preispitivanje Uredbe o europskim fondovima za dugoročna ulaganja (ELTIF) s obzirom na to da ona u svojem prethodnom obliku nije postigla zadane dobronamjerne ciljeve. Preusmjeravanje financijskih sredstava i štednje prema dugoročnim ulaganjima posebno je nužno za socijalno uključiv oporavak nakon pandemije bolesti COVID-19 i za dvostruku digitalnu i klimatsku tranziciju. U tom je smislu temeljito preispitivanje Uredbe o ELTIF-ovima doista ključno. EGSO se stoga nada da postupak donošenja neće dovesti do dodavanja novih regulatornih zahtjeva, čime bi se ugrozio s pravom predložen cilj Komisije da se postigne veća jednostavnost. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | „ELTIF-ovi 2” pravovremen je i relevantan prijedlog kojim se može znatno potaknuti gospodarski rast i otvaranje radnih mjesta u EU-u. ELTIF-ovi su dugoročni fondovi s jedinstvenom europskom licencom („europska putovnica”). Svrha im je znatno doprinijeti financiranju dvostruke klimatske i digitalne tranzicije, izgradnji prometne i socijalne infrastrukture i financiranju stambenih projekata, kao i, naravno, financiranju malih i srednjih europskih poduzeća, posebno inovativnih i start-up poduzeća. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Nažalost, u ovoj fazi nije dostupna dovoljno točna procjena globalnog manjka u dugoročnom financiranju. Iako na europskoj razini još valja poraditi na točnijoj procjeni, jasno je da su potrebna izdašna financijska sredstva u iznosu od nekoliko bilijuna eura. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Što je presudno, EGSO izrazito naglašava važnost financiranja ključne tranzicije prema europskom gospodarstvu s mnogo manjim emisijama ugljika (i u konačnici ugljično neutralnom gospodarstvu) te europske „Strategije za financiranje tranzicije prema održivom gospodarstvu”. Isto tako, potrebno je povećati dostupnost okolišnih, socijalnih i upravljačkih te financijskih podataka, posebno putem projekta europske jedinstvene pristupne točke (ESAP) i, što je također važno, pojačati regulaciju i nadzor nad pružateljima podataka. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Prijedlog Europske komisije „ELTIF-ovi 2” sadržava ciljana poboljšanja prihvatljivih ulaganja. Time će se povećati opseg ulaganja ELTIF-ova i poduprijeti gospodarski rast i konkurentnost. Omogućit će im se i da obuhvate veći geografski opseg ulaganja u Europi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO podržava prilagodbu bivših prepreka kojima se malim ulagateljima onemogućuje pristup ELTIF-ovima, zbog čega oni trenutačno ne mogu imati koristi od povrata dugoročnih ulaganja. ELTIF-ovi bi stoga dopunili aktualni uspjeh fondova subjekata za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (fondovi UCITS). To je važan korak, tim više što je zaštita ulagatelja pojačana novom snažnom povezanošću s obveznim „procjenama prikladnosti” u skladu s Direktivom o tržištima financijskih instrumenata (MiFID II) i pojašnjenjem pravila o sukobu interesa. Isto tako, EGSO ponovno odlučno poziva, kao mnogo puta dosad, na to da se u cijeloj Europi razvija edukacija ulagatelja. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO bi, uz „zatvorene” ELTIF-ove, dozvolio mogućnost „djelomično otvorenih” ELTIF-ova, koji bi mogli biti veliki i diversificirani i dopuštati otkupe (i upise) nakon otkaznog roka, pod uvjetom, naravno, da su te mogućnosti jasno navedene u dokumentaciji koja se daje klijentima i da ih nadzire nadležno nacionalno tijelo. Kako bi se povećala njihova „likvidnost”, ti bi ELTIF-ovi trebali imati mogućnost ulaganja do 50 % (a možda i više) u diversificiranu imovinu u skladu s pravilima o UCITS-ima. Znatno bi pomoglo i dodatno povećanje moguće razine ulaganja u druge fondove. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | S obzirom na to da ELTIF-ovi moraju strogo slijediti pravila utvrđena u europskoj uredbi, dodatna pozitivna mjera bila bi da Europska komisija procijeni korisnost i izvedivost dozvole ELTIF-ovima da se koriste međunarodnim identifikacijskim brojem vrijednosnih papira (ISIN) „.eu”, čime bi se povećala njihova prekogranična dostupnost i vidljivost. Bilo bi poželjno da uz aktivna nacionalna regulatorna tijela i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) ima važnu ulogu u donošenju regulatornih tehničkih standarda, promicanju konvergencije nadzora i koordinaciji nadzornog rada. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Važno je olakšati prihvatljivost ELTIF-ova za štedne račune, za ugovore o životnom osiguranju povezane s udjelima, za programe štednje zaposlenika i, naravno, za sustave mirovinskog osiguranja kao što je paneuropski mirovinski proizvod. Istodobno bi trenutačni prijedlog preinake Direktive Solventnost 2 i buduće preispitivanje Direktive o djelatnostima i nadzoru institucija za strukovno mirovinsko osiguranje mogli uključivati poticaj osiguravajućim i mirovinskim društvima da ulažu u ELTIF-ove. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Naposljetku, europskim ulagateljima u ELTIF-ove država u kojoj imaju boravište trebala bi omogućiti „najbolji porezni tretman” njihove štednje. Dugoročnim ulagateljima trebalo bi svugdje u Europi omogućiti stabilna i poticajna fiskalna pravila. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Sažetak prijedloga Komisije

| 2.1. | „Uredba o ELTIF-ovima” europski je okvir za alternativne investicijske fondove (AIF-ovi) koji ulažu u dugoročna ulaganja, kao što su projekti socijalne i prometne infrastrukture, nekretnine i mala i srednja poduzeća (MSP-ovi). Uredbom o ELTIF-ovima utvrđuju se jedinstvena pravila o odobrenju za rad, politici ulaganja i uvjetima poslovanja te o stavljanju ELTIF-ova na tržište. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Regulatorni okvir ELTIF-ova namijenjen je olakšavanju dugoročnih ulaganja institucionalnih i malih ulagatelja u takve vrste imovina i pružanju alternativnog, nebankovnog izvora financiranja realnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cilj je preispitivanja povećati korištenje ELTIF-ova diljem EU-a u korist europskog gospodarstva i ulagatelja. Time bi se podržao kontinuirani razvoj unije tržišta kapitala, čiji je cilj također olakšati pristup poduzeća iz EU-a stabilnijem, održivijem i raznolikijem dugoročnom financiranju. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Od donošenja izvornog pravnog okvira za ELTIF-ove u travnju 2015. odobreno je samo 67 ELTIF-ova (do veljače 2022.) s relativno malim iznosom neto imovine pod upravljanjem (procijenjena na otprilike 2,4 milijarde EUR u 2021.). Takvi odobreni ELTIF-ovi imaju sjedište u samo četiri države članice (Luksemburgu, Francuskoj, Italiji i Španjolskoj), a druge države članice nemaju domaće ELTIF-ove. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Iako je ELTIF i dalje relativno nov okvir, dostupni tržišni podaci upućuju na to da nije došlo do očekivanog razvoja tržišta. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Na temelju ocjene funkcioniranja pravnog okvira za ELTIF-ove i povratnih informacija dionika, prednosti ELTIF-ova umanjuju ograničavajuća pravila fonda i prepreke ulasku malih ulagatelja, čiji kombinirani učinak smanjuje korisnost, učinkovitost i privlačnost tog pravnog okvira za upravitelje i ulagatelje. Ta su ograničenja ključni uzrok neuspjeha ELTIF-ova da se znatno prošire i ostvare svoj puni potencijal za usmjeravanje ulaganja u realno gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | S tim u vezi, preispitivanjem regulatornog okvira za ELTIF-ove nastoji se ubrzati prihvaćanje i povećati privlačnost ELTIF-ova ciljanim promjenama u pravilima fonda. To posebno znači proširenje opsega prihvatljive imovine i ulaganja, omogućavanje fleksibilnijih pravila o fondovima koja uključuju olakšavanje strategija krovnih fondova i smanjenje neopravdanih prepreka koje malim ulagateljima onemogućuju pristup ELTIF-ovima, posebno zahtjeva za početno ulaganje od 10 000 EUR i zahtjeva za ukupni prag od najviše 10 % za one male ulagatelje čiji su financijski portfelji manji od 500 000 EUR. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Nadalje, cilj je prijedloga učiniti strukturu ELTIF-ova privlačnijom pojednostavljivanjem odabranih pravila o fondovima za ELTIF-ove koji se distribuiraju isključivo profesionalnim ulagateljima. Revizijom pravnog okvira za ELTIF-ove uvodi se i neobvezni mehanizam za razdoblje likvidnosti kako bi se ulagateljima u okviru ELTIF-ova i novim ulagateljima osigurala dodatna likvidnost bez potrebe za povlačenjem sredstava iz kapitala ELTIF-ova. Prijedlogom se također nastoje osigurati odgovarajuće zaštitne mjere za zaštitu ulagatelja. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO odlučno podupire predloženo uravnoteženo preispitivanje Uredbe o ELTIF-ovima s obzirom na to da u svojem prethodnom obliku nije postigla zadane dobronamjerne ciljeve. EGSO je u mišljenju „Unija tržišta kapitala” (1) već pozdravio to dobrodošlo preispitivanje kao temelj novog akcijskog plana za uniju tržišta kapitala. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Osim poboljšanja učinkovitosti i sigurnosti europskih tržišta kapitala, za socijalno uključiv oporavak nakon pandemije bolesti COVID-19 i za dvostruku digitalnu i klimatsku tranziciju posebno je nužno preusmjeravanje financijskih sredstava i štednje prema dugoročnim ulaganjima. U tom je smislu temeljito preispitivanje Uredbe o ELTIF-ovima doista ključno. EGSO se stoga nada da postupak donošenja neće dovesti do dodavanja novih regulatornih zahtjeva, čime bi se ugrozio s pravom predložen cilj Komisije da se postigne veća jednostavnost. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ELTIF-ovi su dugoročni fondovi kojima se može prekogranično trgovati i koji nude mogućnost prekograničnog upisivanja u cijeloj Uniji jer imaju „europsku putovnicu”. Moći će znatno doprinijeti izgradnji (prometne i energetske) infrastrukture, unapređenju stanovanja, financiranju istraživanja i razvoja i, naravno, financiranju malih i srednjih europskih poduzeća i start-upova (ulaganja koja obično nemaju koristi od likvidnosti omogućene uvrštenjem na financijska tržišta), čime će se poticati otvaranje radnih mjesta. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Što je presudno, EGSO izrazito naglašava i važnost financiranja ključne tranzicije prema uključivom europskom gospodarstvu s manjim emisijama ugljika (i u konačnici ugljično neutralnom gospodarstvu) te europske „Strategije za financiranje tranzicije prema održivom gospodarstvu”, a posebno predložene Direktive o korporativnom izvješćivanju o održivosti i predviđene socijalne „taksonomije”. Isto tako, potrebno je povećati dostupnost okolišnih, socijalnih i upravljačkih te financijskih podataka, posebno putem projekta europske jedinstvene pristupne točke (ESAP) i, što je također važno, pojačati regulaciju i nadzor pružatelja podataka. Trebalo bi ujedno ubrzati rad na okolišnim, socijalnim i upravljačkim oznakama kako bi se ulagateljima u ELTIF-ove pružile smjernice. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Dobro uravnotežen i proporcionalan prijedlog Europske komisije „ELTIF-ovi 2” s pravom sadržava ciljana poboljšanja prihvatljivih ulaganja kojima će se omogućiti veća potpora rastu i konkurentnosti preko ELTIF-ova. Time će se znatan broj tih fondova diversificirati jer će se proširiti njihov opseg ulaganja, čime će se povećati broj mogućnosti. Drugi će biti koncentriraniji i usmjereni na ključna ulaganja. Izmjenama će im se omogućiti i veći geografski opseg ulaganja u Europi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO podržava prilagodbu bivših prepreka kojima se malim ulagateljima onemogućuje pristup ELTIF-ovima. S obzirom na goleme iznose štednje koji danas ne mogu ostvariti povrat od dugoročnih ulaganja, to je važan korak, posebno u kontekstu niskih (iako u nekim slučajevima rastućih) kamatnih stopa i inflacijskih pritisaka. Kad je riječ o zaštiti ulagatelja, širi spektar prihvatljive imovine i strategija ulaganja vrlo je važan i bit će učinkovitiji od detaljnih ograničenja iz 2015., koja su imala negativan učinak jer su znatno ograničila ponude sredstava institucionalnim i malim ulagateljima. EGSO pozdravlja novu snažnu povezanost s obveznim „procjenama prikladnosti” u skladu s Direktivom MiFID, kao i pojašnjenje pravila o sukobu interesa. Isto tako, EGSO ponovno odlučno poziva, kao mnogo puta dosad, na to da se u cijeloj Europi razvija edukacija ulagatelja. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Jedna vrsta ELTIF-ova ima obilježja slična „zatvorenim” fondovima. Za njih je klasični način osiguravanja likvidnosti ulagateljima, kao što je predloženo, neobvezni „mehanizam prozora likvidnosti” putem sekundarnih mehanizama trgovanja, no te je mehanizme često teško ili čak nemoguće provesti u praksi, posebno kada su „održavatelji tržišta” rijetki (što je rizik istaknut u mišljenju EGSO-a od 16. listopada 2013., koji se nažalost ostvario). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Zbog toga bi EGSO, uz te „zatvorene ELTIF-ove”, dozvolio mogućnost i „djelomično otvorenih” ELTIF-ova (2), koji bi mogli biti veliki i diversificirani i koji bi mogli povremeno (na primjer, dvaput godišnje) dopuštati otkupe (i upise) nakon otkaznog roka (na primjer, 90 dana), pod uvjetom, naravno, da upravitelj ELTIF-a jasno navede te mogućnosti u dokumentaciji koja se daje klijentima i da ih nadzire nadležno nacionalno tijelo. Prijedlog Komisije da se dodatno pojasne regulatorni tehnički standardi u pogledu postotka povlačenja otkupa pozitivan je prvi korak u pravom smjeru koji bi drugi trebali slijediti. Kako bi se povećala njihova „likvidnost”, djelomično otvoreni ELTIF-ovi trebali bi imati mogućnost ulaganja do 50 % (a možda i više) u diversificiranu imovinu u skladu s pravilima o UCITS-ima. Znatno bi pomoglo i dodatno povećanje moguće razine ulaganja u druge fondove. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO bi želio da se sredstva prikupljena preko ELTIF-ova u osnovi ulažu u gospodarstvo EU-a s obzirom na ozbiljnu konkurenciju na globalnoj razini i potrebu za financiranjem dvostruke tranzicije. Nažalost, u ovoj fazi nije dostupna dovoljno točna procjena manjka u dugoročnom financiranju. Prema tome, iako na europskoj razini još valja poraditi na točnijoj procjeni, jasno je da su potrebna izdašna financijska sredstva u iznosu od nekoliko bilijuna eura (nizak jednoznamenkasti postotak bruto domaćeg proizvoda EU-a) ako se tome pridodaju potrebe povezane s klimom i održivošću, vlasničkim kapitalom i inovativnim MSP-ovima i start-upovima te prometnom i, prije svega, socijalnom infrastrukturom. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | S obzirom na to da ELTIF-ovi moraju strogo slijediti pravila utvrđena u europskoj uredbi, dodatna pozitivna mjera bila bi da Europska komisija procijeni korisnost i izvedivost dozvole ELTIF-ovima da se koriste međunarodnim identifikacijskim brojem vrijednosnih papira (ISIN) „.eu”, čime bi se povećala njihova prekogranična dostupnost i vidljivost. EGSO u tom pogledu pozdravlja jačanje registra ELTIF-ova koje je predložila Komisija. EGSO poziva na uvođenje i provedbu jasnih pravila na razini EU-a, uz djelotvornu vodeću ulogu ESMA-e i odgovarajuću suradnju aktivnih nacionalnih regulatornih tijela. Pravilima se posebno treba zajamčiti da upravitelji ELTIF-ova u fondove koje pokreću uključe odgovarajuće instrumente za upravljanje likvidnošću i da ujedno pružaju jasne i točne informacije o naknadama i rizicima, kako je već predviđeno u Uredbi o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode (PRIIP-ovi) i Direktivi MiFID. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Važno je olakšati prihvatljivost ELTIF-ova za štedne račune, za ugovore o životnom osiguranju povezane s udjelima, za programe štednje zaposlenika i, naravno, za sustave mirovinskog osiguranja kao što je paneuropski mirovinski proizvod. Istodobno bi trenutačni prijedlog preinake Direktive Solventnost 2 i buduće preispitivanje Direktive o institucijama za strukovno mirovinsko osiguranje mogli uključivati poticaj osiguravajućim i mirovinskim društvima da ulažu u ELTIF-ove. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Naposljetku, europskim ulagateljima u ELTIF-ove država u kojoj imaju boravište trebala bi omogućiti „najbolji porezni tretman” njihove štednje. Nažalost, u mnogim europskim zemljama fiskalna pravila trenutačno vrlo često pogoduju kratkoročnoj štednji likvidne imovine, čime se ulagateljima šalje pogrešna poruka da je bolje dati prednost likvidnosti, čak i kada bi mogli biti više usmjereni na dugoročno razdoblje. U svakom slučaju, dugoročnim ulagateljima trebalo bi omogućiti stabilna i poticajna fiskalna pravila. |
| --- | --- |

3.12.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  SL C 155, 30.4.2021., str. 20.

1

(2)  Kako je trenutačno predviđeno u predstojećem mehanizmu Fonda za dugoročnu imovinu (LTAF) u Ujedinjenoj Kraljevini. Većina ispitanika u izvješću Komisije o procjeni učinka imala je isto stajalište (vidjeti str. 73.).

2

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/68

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 600/2014 u pogledu poboljšanja transparentnosti tržišnih podataka, uklanjanja prepreka uvođenju konsolidiranog sustava objave, optimizacije obveza trgovanja i zabrane primanja plaćanja za prosljeđivanje naloga klijenata

(COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD))

(2022/C 290/12)

| Izvjestitelj: | Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 3.2.2022.
  Europski parlament, 27.1.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članci 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 3.3.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 210/0/4 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 3.2.2022.

Europski parlament, 27.1.2022.

Pravna osnova:

članci 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

3.3.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

210/0/4

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja činjenicu da je Europska komisija, kako je i najavila u Akcijskom planu za uniju tržišta kapitala (1) iz 2020., na vrijeme iznijela prijedlog o uvođenju konsolidiranog sustava objave podataka o trgovanju sljedećim kategorijama imovine: dionicama, indeksnim fondovima koji kotiraju na burzi, obveznicama i izvedenicama. To je još jedan korak prema ostvarenju unije tržišta kapitala. EGSO podržava prijedlog Europske komisije. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO ponavlja da je stvaranje unije tržišta kapitala prioritet i preduvjet za stvaranje istinskog jedinstvenog tržišta, za prevladavanje posljedica pandemije COVID-a 19 i za prelazak na održivo gospodarstvo u Europi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO pozdravlja Prijedlog uredbe o uvođenju konsolidiranog sustava objave podataka i popratne mjere. Ako se dobro provedu, znatno će povećati transparentnost i dostupnost tržišnih podataka, uskladiti regulatorno okruženje mjesta izvršenja i ojačati europska tržišta kapitala. Pojačana transparentnost znatno će ublažiti posljedice još uvijek velike rascjepkanosti europskih tržišta kapitala. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO pridaje veliku važnost osiguravanju nediskriminirajućeg, slobodnog pristupa tržišnim podacima za sve, a posebno za mala i srednja poduzeća te, općenitije, za male ulagače. EGSO poziva Europsku komisiju da smanji postojeću asimetričnost informacija. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Odbor preporučuje da Europska komisija poduzme daljnje korake u okviru stvaranja unije tržišta kapitala kako bi se dodatno razvila vrlo raznolika kultura vlasničkog kapitala diljem Europe. Uz pravila o zaštiti potrošača kojima se potiče povjerenje, to podrazumijeva i preventivnu zaštitu potrošača, a osobito mjere za poboljšanje njihove educiranosti. EGSO također poziva Europsku komisiju da kod svih mjera usmjerenih na stvaranje unije tržišta kapitala pridaje veliku važnost aspektima zdravlja, sigurnosti i radnih uvjeta. Pritom također valja osigurati da se ljudski resursi europskih i nacionalnih nadzornih tijela mogu nositi s povećanim opsegom zadaća. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kad je riječ o spornom pitanju zabrane primanja plaćanja za prosljeđivanje naloga klijenata u svrhu izvršenja (plaćanja za tijekove naloga, eng. payment for order flow, PFOF), EGSO preporučuje jačanje sljedećeg načelnog pravila: financijski posrednici odabiru mjesto trgovanja ili drugu ugovornu stranu za izvršenje transakcija svojih klijenata samo u svrhu postizanja najpovoljnijeg izvršenja za svoje klijente. EGSO podržava stajalište Europske komisije da je materijalna ili nematerijalna naknada mjesta trgovanja ili druge ugovorne strane financijskom posredniku za prijenos naloga za izvršenje tome fundamentalno proturječna. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Kontekst mišljenja

| 2.1. | Europska komisija predstavila je 25. studenoga 2021. paket mjera za jačanje unije tržišta kapitala (paket za tržišta kapitala). Paket se sastoji od jedne komunikacije Europske komisije i četiriju pravnih akata (2). Predmet je ovog mišljenja – kao dijela paketa mjera za tržišta kapitala – revizija Uredbe o tržištima financijskih instrumenata (MiFIR) (3), kojom se u prvom redu utvrđuju pravila za infrastrukturu financijskih tržišta i koja, zajedno s europskom Direktivom o tržištima financijskih instrumenata (MiFID II) (4), čini regulatorni okvir za pružanje investicijskih usluga. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Opće napomene

3.1.   Klasifikacija prijedloga

| 3.1.1. | Prijedlozima objedinjenima u paketu mjera za tržišta kapitala zajedničko je to da su usmjereni na povećanje transparentnosti na još uvijek rascjepkanim europskim tržištima kapitala. Europski gospodarski i socijalni odbor pozdravlja taj cilj jer stvaranje unije tržišta kapitala neće biti moguće bez istinske transparentnosti te pouzdanih i brzo dostupnih podataka. Pritom su predložene izmjene Uredbe MiFIR od velike važnosti. Budući da su pravila o zaštiti ulagatelja već početkom 2021. godine u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 bila obuhvaćena tzv. „žurnim poboljšanjem Direktive MiFID” (5), predložene mjere odnose se prvenstveno na tržišnu infrastrukturu. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Najveća moguća transparentnost tržišta vrijednosnih papira potrebna je, među ostalim, radi toga da se upravo i malim i srednjim poduzećima te, općenitije, malim ulagateljima omogući bolji pristup tržištima kapitala. Točno je da su sve platforme za izvršenje već sada obvezne objavljivati podatke, primjerice one o veličini, vremenu i cijeni transakcija. Međutim, za konsolidirano prikupljanje tih podataka, a time i za iznošenje stvarnog pregleda tržišta, sposobna su u najboljem slučaju samo velika investicijska društva, i to samo uz znatne troškove. Stoga u ovom trenutku nitko ne može biti siguran da će zaista dobiti najbolju cijenu. Međutim, jednostavan pristup pouzdanim tržišnim podacima od presudne je važnosti. To se odnosi osobito na podatke o održivosti, koji su prijeko potrebni za stvaranje održivih financijskih tržišta u okviru provedbe europskog zelenog plana i imaju sve važniju ulogu. Postoji važna suštinska poveznica s europskom jedinstvenom pristupnom točkom i s pojednostavljenim pružanjem informacija u vezi s održivošću (ciljevi održivog razvoja). |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Usto će brz, pouzdan i jednostavan pristup tržišnim podacima, zahvaljujući transparentnosti koju donosi, potaknuti tržišno natjecanje među mjestima trgovanja jer će se u uvjetima transparentnosti transakcije vrijednosnim papirima provoditi tamo gdje se može postići najbolja cijena i gdje postoji velika likvidnost. Transparentnost je za male ulagatelje i institucionalne ulagatelje ključan aspekt i kad je posrijedi kriptoimovina u konsolidiranom europskom sustavu objave podataka. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Konsolidirani europski sustav objave podataka o trgovanju – po jedan za svaku kategoriju imovine (dionice, indeksni fondovi koji kotiraju na burzi, obveznice i izvedenice) – ključan je alat za smanjenje postojeće asimetričnosti informacija. Također može pomoći da se donekle smanji dominacija visokofrekventnog trgovanja. EGSO pozdravlja tržišno natjecanje u području tržišne infrastrukture. Pritom smatra važnim da se osigura pošteno tržišno natjecanje na istoj regulatornoj razini. Regulatorna arbitraža između mjestâ trgovanja ne bi smjela biti opcija. Iako Uredba o infrastrukturi europskog tržišta (EMIR) ima izravan učinak u državama članicama, ključno je da Europska komisija pomno prati popratne nacionalne zakonodavne akte i njihovu praktičnu provedbu, kao i nacionalne nadzorne prakse kako bi se osigurali jednaki uvjeti te da, prema potrebi, poziva države članice da uvedu nužne prilagodbe i sankcioniraju povrede. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Uspostavom konsolidiranog sustava objave podataka, tj. centraliziranih baza podataka koje omogućuju jednostavan pristup konsolidiranim tržišnim podacima bez diskriminacije, za sve ulagatelje (male i velike upravitelje imovinom, mirovinske fondove, male ulagatelje) i sve financijske posrednike, kako velike tako i male, smanjit će se prednost velikih pružatelja usluga u pogledu informacija te će se znatno olakšati pristup financijskim tržištima, zbog čega će ona u budućnosti postati učinkovitija. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Stvaranjem veće transparentnosti konsolidirani europski sustav objave također bi mogao pomoći u suzbijanju prekomjerne volatilnosti, kao što je nagla promjena kretanja cijena odnosno strmoglavi pad cijena. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | EGSO smatra da transparentnost do koje će doći zahvaljujući konsolidiranom sustavu objave podataka, a time i olakšani pristup tržišnim podacima i za male ulagatelje, ne zamjenjuje potrebu za dobro razvijenom zaštitom ulagatelja. Olakšani pristup malih ulagatelja podacima ukazuje na potrebu za jačanjem napora u osiguravanje dostatne financijske edukacije potrošača kako bi se oni mogli odgovorno nositi s mogućnostima i rizicima na tržištima kapitala. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Uvođenje konsolidiranog sustava objave podataka velik je korak i s gledišta etike podataka jer je takav sustav sve važniji u digitaliziranom svijetu u kojem su podaci roba i ključan element za sudjelovanje u gospodarskom i društvenom životu. EGSO se zalaže za nediskriminirajući pristup tržišnim podacima. Odbor pozdravlja činjenicu da će se uvođenjem konsolidiranog sustava omogućiti pristup ključnim podacima, posebno za mala poduzeća i potrošače, koji im inače ne bi imali pristup zbog nedostatka financijskih sredstava. Uvođenje konsolidiranog sustava stoga odgovara potrebi za osiguravanjem etičkog pristupa informacijama na financijskim tržištima. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | EGSO pozdravlja činjenicu da je Europska komisija svoje prijedloge temeljila na intenzivnim raspravama o njihovu utjecaju na tržište, kao i na europska mjesta trgovanja i na međunarodno tržišno natjecanje. Odbor također pozdravlja činjenicu da Europska komisija planira naknadnu evaluaciju novih pravila. |
| --- | --- |

3.1.9.

3.2.   Europski konsolidirani sustav objave podataka (engl. consolidated tape – CT), prijedlog za članke 22. i 27. Uredbe MiFIR.

| 3.2.1. | EGSO ponovno (6) izražava svoju potporu prijedlogu Europske komisije o uspostavi europskog konsolidiranog sustava objave podataka. Ako se tehnički dobro provede, taj će sustav omogućiti svim sudionicima na tržištu pristup podacima o trgovanju (dionicama, indeksnim fondovima koji kotiraju na burzi, obveznicama i izvedenicama) sa svih mjesta trgovanja u EU-u u gotovo stvarnom vremenu. Taj bi sustav mogao biti važan doprinos dokidanju rascjepkanosti tržištâ. Međutim, uspjeh konsolidiranog sustava uvelike će ovisiti o njegovoj praktičnoj provedbi (obveza pružanja podataka, standardi podataka, pristup podacima, kvaliteta podataka, sigurnost podataka, zaštita podataka [prema potrebi], rješavanje problemâ transparentnosti pri dodjeli međunarodnog identifikacijskog broja vrijednosnih papira [ISIN] izvedenicama tijekom njihova vijeka trajanja [a ne na dnevnoj osnovi], upotreba najsuvremenijih tehnologija, operativna otpornost, jednostavan i cjenovno povoljan pristup). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Kako bi taj sustav bio uspješan, isti strogi zahtjevi u pogledu kvalitete moraju vrijediti nediskriminatorno za sve pružatelje podataka – kako za banke tako i za burze, kako za konvencionalne pružatelje podataka tako i za poduzeća koja se bave financijskom tehnologijom. Daljnje ključne preduvjete za njegovu uspješnost čine kvaliteta podataka i funkcionalna upravljačka struktura. EGSO smatra da je neophodno stalno kontrolirati i po potrebi dodatno regulirati upravo kvalitetu podataka i upravljanje konsolidiranim sustavom objave podataka. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | EGSO podržava dobro uravnotežen prijedlog da se Europskom nadzornom tijelu za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) dodijeli središnja uloga u kontinuiranom praćenju europskog konsolidiranog sustava objave podataka. Tu svoju podršku EGSO povezuje s očekivanjem će se ESMA-i, baš kao i nacionalnim tijelima za nadzor vrijednosnih papira, u tu svrhu osigurati i potrebni financijski, materijalni i kadrovski resursi. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Postupci odabira za jednog pružatelja konsolidiranog sustava objave podataka po kategoriji imovine od velike su važnosti. Za EGSO su važni neometani i transparentni postupci odabira. To je uglavnom zato što će prvi pružatelji konsolidiranog sustava imati znatnu konkurentsku prednost u ponovnom natječaju nakon pet godina. Stoga je poželjno da se pozivi na podnošenje ponuda odnose na širok krug konkurenata. Odbor pozdravlja činjenicu da su detaljno utvrđeni kriteriji odabira i da su definirani organizacijski zahtjevi za pružatelje konsolidiranih podataka o trgovanju. EGSO smatra da je dobar pristup taj da pružatelji konsolidiranog sustava krajem svakog tromjesečja na svojim besplatnim internetskim stranicama objavljuju statističke podatke o uspješnosti i izvješća o incidentima u vezi s kvalitetom podataka. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Usto će europski konsolidirani sustav objave podataka biti ključan korak i alat kojim će se pružateljima investicijskih usluga omogućiti da svoju obvezu najpovoljnijeg izvršenja naloga klijenata (engl. best execution, članak 27. stavak 2. Direktive MiFID II) ispunjavaju temeljitije, na širim osnovama i jednostavnije. Postizanje najbolje cijene bit će posebno za male ulagatelje presudan kriterij. Međutim, EGSO s oprezom ističe da konsolidirani europski sustav objave podataka ne bi smio zamijeniti načelo najpovoljnijeg izvršenja. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Europski konsolidirani sustav objave podataka može biti u potpunosti djelotvoran samo ako razne platforme za izvršenje koje postoje na tržištu podliježu jednakim uvjetima tržišnog natjecanja. Stoga EGSO podržava prijedloge Europske komisije da se osigura potpuna transparentnost trgovinskih platformi, osobito zabrana tzv. dark pool platformi, na kojima trgovci ne podliježu nikakvim zahtjevima u pogledu transparentnosti. |
| --- | --- |

3.2.6.

3.3.   Obveza trgovanja izvedenicama na mjestima trgovanja, prijedlog za članak 28. Uredbe MiFIR

| 3.3.1. | EGSO pozdravlja to što se prijedlogom Europske komisije ispravlja sustavna greška koja je nastala pri objavi „prepravke Uredbe EMIR”. Male financijske druge ugovorne strane ubuduće će, uživajući pravnu sigurnost, biti oslobođene od trgovinske obveze na mjestima trgovanja i, kao i dosad, od obveze poravnanja. |
| --- | --- |

3.3.1.

3.4.   Mjesto trgovanja dionicama, prijedlog za članak 23. Uredbe MiFIR

| 3.4.1. | Tim se prijedlogom obveza trgovanja na mjestima trgovanja dionicama ograničava na vrijednosnice s međunarodnim identifikacijskim brojem vrijednosnih papira (engl. International Securities Identification Number – ISIN) iz Europske unije. Čak su i te vrijednosnice izuzete od obveze trgovanja na mjestima trgovanja kada se njima trguje izvan Europske unije u lokalnoj valuti. Taj je prijedlog s gledišta ulagatelja koristan jer se za vrijednosnice kojima se trguje izvan Europske unije vjerojatno i tamo mogu postići najbolje cijene. To se odnosi osobito na vrijednosnice koje imaju ISIN iz EU-a, ali kojima se uglavnom trguje na Londonskoj burzi u funtama. Stoga EGSO izričito odobrava taj prijedlog. |
| --- | --- |

3.4.1.

3.5.   Plaćanje za prosljeđivanje naloga za izvršenje, prijedlog za članak 39. točku (a) Uredbe MiFIR

| 3.5.1. | Tim se prijedlogom zabranjuje model isplate naknada poznat kao plaćanja za tijekove naloga, u skladu s kojim financijski posrednici od svojih trgovinskih partnera primaju naknade za usmjeravanje poslova svojih klijenata prema tim trgovinskim partnerima. Plaćanja za tijekove naloga prvenstveno predstavljaju model financiranja svojstven internetskim brokerima, koji je upravo za male ulagatelje često cjenovno prihvatljiva alternativa tradicionalnom trgovanju na burzi. Osobito među tzv. „brokerima koji ne naplaćuju proviziju” (engl. zero-commission brokers) uvriježena je praksa da klijentima naplaćuju samo malu naknadu za naloge, a da svoje prihode ostvaruju od „bonusa” na mjestu trgovanja. U mnogim su slučajevima svi nalozi za trgovanje usmjereni na jednog trgovinskog partnera. Takvi se „bonusi” ne otkrivaju klijentima. EGSO dijeli stajalište ESMA-e (7) da ta praksa nije spojiva s obvezom najpovoljnijeg izvršenja i propisanom transparentnošću cijena. S druge strane, ti internetski brokeri omogućuju upravo malim ulagateljima troškovno povoljan i ne odveć zahtjevan pristup investicijskim uslugama. Odbor smatra da je ključno osigurati jednaku razinu transparentnosti troškova i jednake uvjete za financijsko-tehnološka društva i konvencionalne pružatelje usluga. EGSO preporučuje da se tom pitanju posveti posebna pozornost u daljnjem zakonodavnom postupku. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | EGSO smatra da bi također trebalo razmotriti ne bi li, pored pravnih zamjerki (najpovoljnije izvršenje), zbog strukture tržišta plaćanja za tijekove naloga trebala biti nepoželjna već i zbog puke činjenice da će se njima preusmjeravati prevelik volumen trgovanja s burzi i time ugroziti cjelokupno funkcioniranje burzi. Smanjenje tržišne likvidnosti bilo bi potpuno protivno ciljevima unije tržišta kapitala. Konkretno, time bi se ozbiljno naštetilo neophodnoj transparentnosti tržišta (a posebno transparentnosti prije trgovanja) i negativno utjecalo na klijente. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Najpovoljnije izvršenje

| 3.6.1. | Europska komisija predlaže da se za mjesta izvršenja ukine obveza iz članka 27. stavka 1. Direktive MiFID II da objavljuju podatke o kvaliteti izvršenja transakcija. Taj prijedlog Europske komisije ima smisla jer je nesporno da se ulagatelji u praksi nisu koristili izvješćima kao korisnim izvorom podataka te da će ubuduće preko europskog konsolidiranog sustava objave podataka biti dostupni i post-trgovinski podaci o transakcijama. EGSO to razumije i podržava. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Međutim, nema smisla da ESMA trenutačno provodi savjetovanja o prilagodbi upravo onih regulatornih tehničkih standarda (RTS 27 i RTS 28) kojima se konkretizira pravilo koje je u dostavljenom prijedlogu Europske komisije predviđeno za brisanje (članak 27. stavak 2. Direktive MiFID II). Štoviše, to je ne samo lišeno smisla nego i povezano s nepotrebnim te u konačnici potpuno beskorisnim administrativnim opterećenjem stranaka. EGSO smatra da se u interesu dobre i održive regulatorne prakse takva postupanja moraju izbjegavati. |
| --- | --- |

3.6.2.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 590 final.

1

(2)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Unija tržišta kapitala – Rezultati godinu dana nakon akcijskog plana; Prijedlog o europskoj jedinstvenoj pristupnoj točki; Revizija Uredbe o europskim fondovima za dugoročna ulaganja (ELTIF); Revizija Direktive o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova (AIFMD) i Revizija Uredbe o tržištima financijskih instrumenata (MiFIR).

2

(3)  Uredba (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 173, 12.6.2014., str. 84.).

3

(4)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).

4

(5)  Direktiva (EU) 2021/338 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2021. o izmjeni Direktive 2014/65/EU u pogledu zahtjeva za informacije, upravljanja proizvodima i ograničenja pozicija, i direktiva 2013/36/EU i (EU) 2019/878 u pogledu njihove primjene na investicijska društva, radi potpore oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19 (SL L 68, 26.2.2021., str. 14.).

5

(6)  SL C 155, 30.4.2021., str. 20.

6

(7)  Izjava ESMA-e za javnost, dokument ESMA35-43-2749 od 13. srpnja 2021.: „ESMA upozorava poduzeća i ulagatelje na rizike koji proizlaze iz plaćanja za tijekove naloga” (dostupno samo na engleskom).

7

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/73

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Strategija EU-a za suzbijanje antisemitizma i njegovanje židovskog načina života (2021.–2030.)

(COM(2021) 615 final)

(2022/C 290/13)

| Izvjestitelj: | Ákos Topolánszky |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Ákos Topolánszky

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 1.12.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležno povjerenstvo: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 7.3.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 145/0/4 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 1.12.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležno povjerenstvo:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

7.3.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

145/0/4

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO snažno brani i naglašava temeljne vrijednosti na kojima se zasniva Europska unija i europski suživot. Smatra da nijedan oblik antisemitizma nije spojiv s europskim vrijednostima i standardima jer dovodi do kršenja prava i isključenosti, što predstavlja prijetnju ne samo dotičnim zajednicama i židovskom načinu života, već i europskoj baštini i Europi današnjice, kao i demokratskoj europskoj budućnosti koja će se moći ostvariti samo u pluralističkom društvu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO stoga snažno podupire pokretanje Strategije (1) i činjenicu da joj je 2021. prethodio opsežan postupak savjetovanja. Također se slaže da je potrebno boriti se protiv antisemitizma u svakom pogledu i istodobno nastojati uspostaviti javne politike i suradnju na razini zajednice kojima se promiče uzajamno prihvaćanje. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Odbor odlučno podupire činjenicu da je cilj Strategije, osim suzbijanja antisemitizma, i njegovanje židovskog načina života. Židovske zajednice i osobe židovske vjeroispovijesti nisu samo pasivne žrtve prošlosti i trenutačne situacije, već su i akteri europskih društava. Odbor u potpunosti podržava viziju Strategije za europsku budućnost u kojoj židovske zajednice rastu i razvijaju se. EGSO je uvjeren da antisemitizam nije samo povreda prava koja utječe na europske Židove, nego i test za europsku ideju, suživot u Europi, vladavinu prava, temeljna prava i demokraciju. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO usvaja operativnu definiciju antisemitizma koju upotrebljava Međunarodni savez za sjećanje na holokaust (IHRA) (2) i odlučno poziva sve države članice da je usvoje i da je primjenjuju kao temelj svojeg političkog djelovanja. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Odbor namjerava uvrstiti ovu temu u dnevni red jednog od svojih glavnih operativnih tijela svake godine i, prema potrebi, ocjenjivati provedbu Strategije i na druge načine (posjeti zemljama, istraživanja itd.). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO se zalaže za to da se posebna pozornost posveti obrazovanju kao jednom od prioriteta Strategije. Obrazovanje ima ključnu ulogu u suzbijanju i sprečavanju antisemitizma. Materijale za nastavu i osposobljavanje o relevantnim pitanjima (uključujući etničku netoleranciju, rasizam, zločine iz mržnje i predrasude) trebalo bi izraditi u suradnji s građanskim stručnim i židovskim predstavničkim tijelima. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | U medijima bi se svi ustavni instrumenti i zakonodavni instrumenti EU-a trebali dosljedno upotrebljavati za borbu protiv antisemitskog sadržaja, uz istodobno poboljšanje znanja i razumijevanja židovskog načina života u okviru uravnoteženijeg i osjetljivijeg izvješćivanja. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO predlaže da Komisija razmotri kako pri oblikovanju budućih politika, kao dio potpore židovskom načinu života u Europi, zajamčiti pravo židovskih zajednica na očuvanje njihovih uvjerenja i obreda. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO smatra da bi građanima i široj javnosti trebalo olakšati pristup židovskoj kulturi kao baštini koja je neodvojiv dio europskog identiteta i da bi im je trebalo znatno približiti. Time bi se stvorila i izvrsna prilika za promicanje uzajamnog razumijevanja i razumijevanja u zajednici, što je preduvjet za uspjeh europske ideje, ali i za razvoj židovskog identiteta i jačanje zajednica koje se identificiraju kao židovske. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Jasan i čvrst zakonodavni okvir koji se sustavno bavi govorom mržnje i povezanim pojavama kao što je dezinformiranje ključan je i neizostavan element europskog pravnog poretka, ali sam po sebi kao odgovor nije dovoljan. Zakonodavne okvire trebalo bi dopuniti obrazovnim alatima i sustavom opsežnih programa na razini zajednice i društva koji mogu doprijeti do građana. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Porast populizma na svjetskoj razini naglašava potrebu za rješavanjem šireg društvenog konteksta antisemitizma. Problem jedne vrste mržnje ne može se rješavati ako se druge vrste ignoriraju i ako se njima ne bavi na učinkovit način. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Odgovornost je svih država članica zajamčiti građanima slobodu da imaju vjerska uvjerenja, da održavaju obrede i da svoju vjeru prakticiraju bez straha. Zastrašivanje, bilo kojim sredstvima ili mjerama, na osnovi religije općenito, a posebno usmjereno na židovsku vjeru, trebalo bi smatrati kršenjem demokratskog pravnog poretka. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO potiče Europsku komisiju da suzbijanju antisemitizma i strateškom programu potpore židovskom načinu života dâ snažnu vanjskopolitičku dimenziju u svim aspektima suradnje s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Za još učinkovitiju provedbu Strategije Odbor preporučuje da se na razini Vijeća uspostavi stalna jedinica za praćenje antisemitizma i borbu protiv njega. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | S obzirom na to da sport, a posebno nogomet, zbog svoje popularnosti i publiciteta nosi ozbiljan rizik od antisemitizma, a da, s druge strane, može služiti kao ključan alat za učinkovitu borbu protiv te pojave, EGSO je uvjeren da je u tom području potrebno razviti snažne preporuke i smjernice. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Opće napomene

| 2.1. | EGSO snažno brani i naglašava temeljne vrijednosti na kojima se zasniva Europska unija i europski suživot. Među njima su poštovanje ljudskog dostojanstva, sloboda, demokracija, jednakost, vladavina prava i poštovanje ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina (3). Smatra da nijedan oblik antisemitizma nije spojiv s europskim vrijednostima i standardima jer dovodi do kršenja prava i isključenosti, što predstavlja prijetnju ne samo dotičnim zajednicama i židovskom načinu života, već i europskoj baštini i Europi današnjice, kao i demokratskoj europskoj budućnosti koja će se moći ostvariti samo u pluralističkom društvu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Međutim, važno je napomenuti da cilj Strategije nije samo suzbijanje antisemitizma, već i njegovanje židovskog načina života. U svakom slučaju valja naglasiti da židovske zajednice i osobe židovske vjeroispovijesti nisu samo pasivne žrtve prošlosti i trenutačne situacije, već i akteri u europskim društvima, koji znatno doprinose stvaranju raznolike i uključive Europe. Odbor u potpunosti podržava viziju Strategije za europsku budućnost u kojoj židovske zajednice rastu i razvijaju se. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EGSO stoga snažno podupire pokretanje Strategije (4) i činjenicu da joj je 2021. prethodio opsežan postupak savjetovanja. Također se slaže da je potrebno boriti se protiv antisemitizma u svakom pogledu i istodobno nastojati uspostaviti javne politike i suradnju na razini zajednice kojima se promiče uzajamno prihvaćanje. Osim toga, Odbor smatra da je dužan podržati sve napore kako bi se osiguralo da se europski građani židovskog podrijetla osjećaju ugodno i sigurno, da su dobrodošli u cijeloj Europi i da imaju pozitivnu perspektivu za budućnost u Europskoj uniji. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EGSO je uvjeren da antisemitizam nije samo povreda prava koja utječe na europske Židove, nego i test za europsku ideju, suživot u Europi, vladavinu prava, temeljna prava i demokraciju. Stoga se ta pojava tiče svih građana, kao i svih političkih i javnih organizacija koje preuzimaju odgovornosti, te je pokazatelj koji omogućuje mjerenje razvoja našeg europskog načina života i stupnja zaštite građana i vrijednosti Unije. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EGSO se slaže s potrebom da institucije Europske unije i države članice donesu strategiju utemeljenu na zajedničkom pristupu, ali smatra da takav pristup sam po sebi nije dovoljan. Nadalje, obveze koje proizlaze iz vrijednosti utvrđenih u strategijama moraju se provoditi na način koji se može mjeriti i provjeriti i te se obveze moraju prepoznati kao dio suživota u Europi koji se podrazumijeva sam po sebi. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kao što je već slučaj u kontekstu Izjave Vijeća (5) o borbi protiv antisemitizma iz 2018. i Izjave Vijeća o uključivanju borbe protiv antisemitizma u sva područja politika iz 2020. (6), preporuke neovisnih istraživanja utemeljenih na dokazima i istraživanja Unije bit će ključni za izradu i provedbu nacionalnih strategija i njihovih akcijskih planova, kao i za njihovo praćenje i evaluaciju. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EGSO preporučuje da se projekt NOA (engl. Networks Overcoming Antisemitism; mreže za borbu protiv antisemitizma), koji ima potporu Komisije, široko provodi u svim državama članicama kako bi im se pomoglo da učinkovito razvijaju i provode svoje politike. U okviru tog projekta ocjenjuju se mjere koje svaka država članica poduzima za suzbijanje antisemitizma koristeći objektivna pitanja i pokazatelje koji se temelje na međunarodnim i europskim standardima (7). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EGSO usvaja i primjenjuje operativnu definiciju antisemitizma koju upotrebljava Međunarodni savez za sjećanje na holokaust (IHRA). Osim toga, snažno se zalaže za to da sve države članice prihvate tu definiciju i da se oslanjaju na nju pri donošenju mjera i određivanju djelovanja državnih i lokalnih institucija u tom području. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EGSO pozdravlja i smatra dobrim primjerom činjenicu da se razvoj Strategije temelji na opsežnom postupku savjetovanja (8). Trebalo bi u potpunosti poštovati načelo nediskriminacije, kao i odredbe i duh Povelje Europske unije o temeljnim pravima. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EGSO u potpunosti podržava prijedlog da svaka država članica kao neizostavan dio svoje strategije imenuje nacionalnog koordinatora ili posebnog izaslanika kojem treba pomoći da radi slobodno i autonomno uz uključivanje svih relevantnih društvenih dionika u svoje aktivnosti. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Kao predstavnik organiziranog civilnog društva u Europskoj uniji, EGSO smatra da je hitno potrebno djelovati ne samo putem ad hoc kampanja ili kampanja protiv antisemitizma, već i uspostavom stalne misije za praćenje i podizanje svijesti o toj temi u Europskoj uniji. U tom pogledu snažno preporučuje da se na razini Vijeća uspostavi i stalna jedinica za praćenje antisemitizma i borbu protiv njega (9). To bi za EU bio važan vidljivi simbol, ali bi time i države članice ojačale vrijedan rad koji vode europska koordinatorica za borbu protiv antisemitizma i potporu židovskom načinu života i Radna skupina Europskog parlamenta za antisemitizam. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Odbor namjerava uvrstiti ovu temu u dnevni red jednog od svojih glavnih operativnih tijela svake godine i, prema potrebi, ocjenjivati provedbu Strategije i na druge načine (posjeti zemljama, istraživanja itd.). |
| --- | --- |

2.12.

3.   Politika obrazovanja i mladih

| 3.1. | EGSO se zalaže za to da se posebna pozornost posveti obrazovanju kao jednom od prioriteta Strategije. Obrazovanje ima ključnu ulogu u suzbijanju i sprečavanju antisemitizma. Iako se podrazumijeva da zakonodavstvo i primjena prava, uključujući kazneno pravo, imaju važnu ulogu u borbi protiv međugeneracijskog prenošenja mržnje, dugoročne promjene u stavovima, javnom diskursu i mentalitetu ljudi doista se mogu postići samo s pomoću alata u okviru obrazovne politike i akata Unije. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) (10) za 2019. jasno pokazuje da su antisemitski napadi vrlo često usmjereni na osobe u dobi od 18 do 34 godine i da su za mnoge od njih svakodnevna pojava. Židovskim školama potrebna je zaštita u cijeloj Europi. EGSO preporučuje da učenici srednjih škola, studenti i mlade odrasle osobe imaju vodeću ulogu u provedbi Strategije i da treba povezati osobe koje rade s mladima i organizacije studenata te uspostaviti kontinuirano savjetovanje i dijalog sa svim tim akterima, također i na lokalnoj razini. Njihovo iskustvo u području govora mržnje i zločina iz mržnje, društvenih medija i obrazovanja isto je tako od ključne važnosti jer oni mogu biti prvi koji su pogođeni i, ovisno o slučaju, glavna meta antisemitskih napada. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Prema mišljenju EGSO-a, Strategija bi trebala uključivati i aktivnosti utemeljene na zajedničkom stvaranju, uz sudjelovanje svih dionika, uključujući druge manjinske skupine i predstavnike postojećih međuvjerskih organizacija, kako bi se ostvarile dubinske promjene. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Sveučilišta i znanstvene zajednice ponekad su intelektualni centri antisemitizma. Uključenost čelnika sveučilišta u suzbijanje antisemitizma trebala bi biti prioritet Strategije, a smjernice u tom pogledu navedene su u publikaciji Unesco-a „Sprečavanje antisemitizma kroz obrazovanje” (11), za koju se svakako preporučuje da se provodi na obvezujući način. Te se smjernice bave aktiviranjem transparentnih mehanizama nakon pojave antisemitizma, kao što su primjereni postupci, izvješća o incidentima i njihovu praćenju te ukidanje mogućih mjera koje je donijela uprava sveučilišta, a koje imaju antisemitski karakter. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kako bi se nastavnom osoblju u školama i na sveučilištima pojasnilo što označava pojam antisemitizma, mogućnosti osposobljavanja i poučavanja navedene u Strategiji moraju im biti dostupne u praksi. Slično tomu, škole bi trebalo poticati, financijskim sredstvima i organiziranjem podučavanja, na provedbu programa za podizanje svijesti i razvoj znanja u kojima sudjeluju židovske, civilne i vjerske organizacije u cilju borbe protiv negiranja, prikrivanja i trivijalizacije holokausta, dezinformiranja o njemu te neutraliziranja svih mjera usmjerenih na veličanje nacista i njihovih suradnika. Slični programi mogli bi se ponuditi u okviru tečajeva (integracije) za migrante. EGSO smatra da je poželjno i prikladno da i članovi tijela EU-a i država članica koja donose odluke mogu sudjelovati u tečajevima osposobljavanja u okviru kojih bi mogli razvijati svoje vještine povezane sa židovskom zajednicom i drugim manjinama. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kad je riječ o budućnosti i sigurnosti židovske zajednice u Europi, EGSO preporučuje državama članicama da ovlaste svoja nadležna ministarstva da preispitaju sadržaj i usmjerenje nacionalnih školskih kurikuluma i kurikuluma obrazovnih ustanova o antisemitizmu i priznavanju židovskih vrijednosti i identiteta te da u suradnji sa strukovnim organizacijama i organizacijama koje predstavljaju židovsku zajednicu osmisle nastavni sadržaj i nastavni materijal koji se bavi relevantnim pitanjima, uključujući borbu protiv etničke netolerancije, rasizma, zločina iz mržnje i predrasuda. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Odbor preporučuje Komisiji da izradi obrazovne informativne materijale koji će biti dostupni i primjereni svim relevantnim skupinama, a koji bi na jeziku školovanja i u interesu manjina, osobito židovskih zajednica, definirali što znači biti dio Europske unije utemeljene na vrijednostima demokracije i temeljnih ljudskih prava, u kojoj su raznolikost i borba protiv diskriminacije očigledne implicitne vrijednosti. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO preporučuje da ustanove srednjoškolskog i visokog obrazovanja u svoju politiku borbe protiv diskriminacije jasno uključe angažman na suzbijanju antisemitizma i prepoznavanju židovskih vrijednosti. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Odbor preporučuje da se židovskim organizacijama mladih dodijeli vodeća uloga u budućim javnim politikama usmjerenima na promicanje židovskog načina života u svim područjima utvrđenima u Strategiji te da im se osigura odgovarajuća potpora tvoraca politika u provedbi njihovih aktivnosti. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Mediji

| 4.1. | U cilju borbe protiv antisemitskog sadržaja mediji bi u okviru svojih uobičajenih aktivnosti trebali poduzimati odlučne mjere na temelju zajedničkih vrijednosti i snažno podupirati širenje pozitivnog sadržaja kojim se priznaju dostojanstvo i prava manjina, među ostalim osoba židovskog podrijetla, prema potrebi putem kampanja u društvenim medijima. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Prikazivanje židovskih zajednica i njihovih članova u tradicionalnim medijima kao i na društvenim mrežama u većini je slučajeva vrlo ograničeno i uglavnom se bavi posljedicama antisemitskog nasilja i terorizma, kao i kolektivnim sjećanjem na holokaust u Europi, što je, naravno, nesumnjivo važno. Međutim, bilo bi zanimljivo usto imati i pozitivniji sadržaj i prikazivati, primjerice, suvremenu židovsku scensku umjetnost ili židovske blagdane ili promicati židovske jezike u duhu priznavanja važnosti suživota u našim društvima. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Osim toga, osim kulture kao takve, u državama članicama Europske unije trenutačno se paralelno provodi više projekata i inicijativa civilnog društva ili židovske zajednice u cilju postizanja uključivije i demokratskije Europe, uzimajući u obzir vrijednosti i ciljeve EU-a. Te se inicijative provode u nekoliko područja, uključujući, ali ne ograničavajući se na borbu protiv rasizma, ljudska prava, zaštitu okoliša i kulturnu raznolikost. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Prema mišljenju EGSO-a, bilo bi poželjno da, osim mogućnosti da se u društvenim medijima upozna s tradicionalnim vrijednostima židovske zajednice i njihovim konkretnim povijesnim i vjerskim izričajima, društvo općenito dobije predodžbu o pozitivnim učincima aktivizma židovske zajednice na društvo u cjelini, koji isto tako mogu imati važnu ulogu u borbi protiv stereotipa (12). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Potrebno je poboljšati poznavanje i razumijevanje židovskog načina života u medijima putem obrazovanja i informiranja novinara kako bi se osiguralo uravnoteženije i osjetljivije izvještavanje o toj temi. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Svi dostupni ustavni i europski pravni instrumenti trebali bi se sustavno upotrebljavati u medijima za suzbijanje antisemitskog sadržaja. U tu bi svrhu trebalo provoditi i sustavne istraživačke aktivnosti uz sudjelovanje državnih tijela za nadzor medija i kontrolnih organizacija. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Kultura

| 5.1. | EGSO smatra da bi građanima i široj javnosti trebalo olakšati pristup židovskoj kulturi kao baštini koja je neodvojiv dio europskog identiteta i da bi im je trebalo znatno približiti. Time bi se stvorila i izvrsna prilika za promicanje uzajamnog razumijevanja i razumijevanja u zajednici, što je preduvjet za uspjeh europske ideje, ali i za razvoj židovskog identiteta i jačanje zajednica koje se identificiraju kao židovske. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Obrazovanje o židovskoj kulturi kao neospornom, sastavnom i neodvojivom dijelu europske raznolikosti kultura sve je potrebnije u školama jer je nakon holokausta mali broj ljudi u svakodnevnom kontaktu sa židovskim načinom života. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EGSO je uvjeren da bi kulturnu baštinu trebalo priznati, poštovati i promicati kao živu i promjenjivu stvarnost, a ne samo kao nasljeđe prošlosti. U tu je svrhu potrebno podupirati veće sudjelovanje i angažman na lokalnoj razini poticanjem partnerstava s dionicima. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Iako se u Strategiji spominje Konvencija iz Fara (13), ona se ne bavi pitanjem njezine praktične primjene. Okvir i smjernice predviđeni Konvencijom moraju se prenijeti u praksu kako bi se promicali suradnja i razvoj u područjima znanosti, kulture, umjetnosti i obrazovanja te turizma. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Odbor poziva institucije EU-a, države članice, organizacije civilnog društva i organizacije socijalnih partnera da na odgovarajući način predstave i proslave židovski doprinos Europskoj uniji kao sastavni i neotuđiv dio naše zajedničke kulture, a inspirirati se mogu, na primjer, Godinom židovskog života i kulture, inicijativom kojom se obilježava 1 700 godina židovske prisutnosti u Njemačkoj. Predlaže da se pruži podrška Europskim danima židovske kulture, povezujući relevantne institucije i civilno društvo, te potiče suradnju s Vijećem Europe u provedbi i proširenju njegova programa europskih kulturnih ruta. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Ako ne postoji inicijativa te vrste, trebalo bi utvrditi nacionalne standarde i smjernice kako bi se očuvala, održala i ponovno oživjela židovska kulturna baština, uz istodobno osiguravanje odgovarajućeg financiranja u tu svrhu. Potrebno je podržati prisutnost židovske kulture u međukulturnom dijalogu i njezinu prezentaciju. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EGSO smatra da je potrebno uspostaviti dugoročne integrirane strategije očuvanja baštine koje se temelje na sudjelovanju lokalnih zajednica i multidisciplinarnom pristupu te podupirati njihovu provedbu s pomoću financijskih instrumenata. U tu bi svrhu trebalo utvrditi relevantne dionike (lokalne zajednice, općine, volontere, aktiviste, socijalne partnere, organizacije civilnog društva, židovske vjerske zajednice, crkve, regionalne i nacionalne institucije, javna tijela), definirati metode informiranja, sudjelovanja i savjetovanja, utvrditi mogućnosti za suradnju i partnerstva te sustavno podupirati sve te postupke. Iznimno je važno u to trajno uključiti Europsku udrugu za očuvanje i promicanje židovske kulture i baštine (AEPJ), najveću organizaciju za zaštitu židovske baštine u Europi. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Govor mržnje, zločini iz mržnje i sigurnost

| 6.1. | Jasan i čvrst zakonodavni okvir koji se sustavno bavi govorom mržnje i povezanim pojavama kao što je dezinformiranje ključan je i neizostavan element europskog pravnog poretka, ali sam po sebi kao odgovor nije dovoljan. Uz zakonodavni okvir moraju biti uspostavljeni opsežni obrazovni alati i programi koji mogu doprijeti do građana i koji, između ostalog, promiču digitalnu i informacijsku pismenost, konkretiziraju vrijednosti odgovornog građanstva i pružaju mogućnosti osposobljavanja u svrhu suzbijanja predrasuda i dezinformiranja kako bi se izgradila kultura uzajamnog razumijevanja. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EGSO smatra da je ključno razumjeti korijene svih oblika nasilja nad židovskim stanovništvom i zajednicama i utvrditi njihove uzroke kako bi se moglo učinkovito djelovati ne samo u okviru kaznenog pravosuđa, nego i putem učinkovitijeg sustava intervencija na razini zajednica i društva, među ostalim podupiranjem kampanja za podizanje svijesti o nediskriminaciji, podupiranjem organizacija civilnog društva u pružanju osposobljavanja ciljnim skupinama za prepoznavanje govora mržnje i zločina iz mržnje i za to da ih se potakne na reakciju, te pružanjem pomoći i financijske potpore tim organizacijama za praćenje, prikupljanje informacija i izvješćivanje na nacionalnoj i međunarodnoj razini. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EGSO smatra da nemaju svi građani u tim područjima jednaku odgovornost i da je prije svega potrebno naglasiti odgovornost onih čije aktivnosti najviše utječu na društvene predrasude te da se prvenstveno treba boriti protiv tih osoba, ako je potrebno, i da bi ih u najtežim slučajevima trebalo sudski goniti. Radi se posebno o političkim akterima, službenicima tijela javne i lokalne uprave te predstavnicima tijela kaznenog progona i pravosudnih tijela. Povrede koje oni počine moraju se rješavati prioritetno i na odgovarajući način. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Potrebno je ojačati interno osposobljavanje za podizanje svijesti u tim institucijama, posebno u tijelima kaznenog progona, i redovito provoditi istraživanja u svrhu procjene interne situacije kako bi se mogle osmisliti politike kojima bi se otkrile moguće predrasude među osobljem i poboljšala situacija. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EGSO preporučuje da Agencija EU-a za temeljna prava provede detaljniju analizu trenutačne sigurnosne situacije i prijetnji židovskom načinu života. Istodobno bi trebalo istražiti i spriječiti pokušaje dezinformiranja na razini država članica koji su usmjereni na židovsku zajednicu i koji se temelje na lažnim ili pogrešnim informacijama, posebno u pogledu obrednih činova, s pomoću komunikacijskih alata i instrumenata javne politike. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Trebalo bi ojačati institucionalizirane mehanizme za suradnju između tijela kaznenog progona i organizacija židovske zajednice, kao i osigurati potrebno osposobljavanje kako bi se policiji omogućilo da točno utvrdi tu vrstu kaznenih djela i njihovu motivaciju utemeljenu na predrasudama. U skladu sa Strategijom EU-a za prava žrtava (2020.–2025.) (14) trebalo bi poduprijeti kapacitet židovske zajednice i organizacija civilnog društva za pružanje potpore žrtvama. Na razini EU-a trebalo bi predvidjeti ujednačeno i sveobuhvatno prikupljanje podataka koji se mogu bolje uspoređivati. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Porast populizma na svjetskoj razini naglašava potrebu za razmatranjem šireg društvenog konteksta antisemitizma ako se želimo boriti protiv te pojave: ksenofobija, homofobija, transfobija, rasizam i antiromizam često idu usporedo s antisemitizmom i nije moguće otkloniti jednu vrstu mržnje ignoriranjem drugih. Riječ je o različitim simptomima iste društvene pojave koji se mogu učinkovito tumačiti ili otkloniti samo ako se razmatraju zajedno. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Europske židovske zajednice suočavaju se s potrebom za poboljšanjem sigurnosti oko svojih škola, sinagoga i društvenih centara. Države bi trebale usvojiti sveobuhvatan i opsežan pristup tom pitanju i pobrinuti se za mjere i/ili financijska sredstva za rješavanje tih izazova kako bi se zajamčila sigurnost židovskih institucija i života u zajednicama. |
| --- | --- |

6.8.

7.   Sloboda vjeroispovijesti i prakticiranja vjere

| 7.1. | Odgovornost je svih država članica zajamčiti građanima slobodu da imaju vjerska uvjerenja, da održavaju obrede i da svoju vjeru prakticiraju bez straha. Zastrašivanje, bilo kojim sredstvima ili mjerama, na osnovi religije općenito, a posebno usmjereno na židovsku vjeru, trebalo bi smatrati kršenjem demokratskog pravnog poretka. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Međuvjerski dijalog mora biti predmet strategija utemeljenih na stvarnim vrijednostima koje su zajedničke različitim vjerskim organizacijama i ne smije se promatrati i provoditi kao puka kurtoazija. Takav je pristup potrebno podržati posebnim instrumentima država članica. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Židovske zajednice žele da se ukloni sve veća pravna nesigurnost u pogledu obrednog klanja (šehita) i obrezivanja (brit mila) te da se ta pitanja na ujednačen način reguliraju u pravu EU-a. EGSO stoga preporučuje da se o tim pitanjima sustavno raspravlja sa židovskim zajednicama i da se pravno urede, priznajući da su ona već tisućama godina sastavni dio prakse vjerskog života Židova, također i u Europi. |
| --- | --- |

7.3.

8.   Međunarodna dimenzija

| 8.1. | EGSO potiče Europsku komisiju da suzbijanju antisemitizma i strateškom programu potpore židovskom načinu života dâ snažnu vanjskopolitičku dimenziju u svim aspektima suradnje s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | EGSO pozdravlja činjenicu da su u Komunikaciji Komisije uzeti u obzir međunarodni aspekti i posebno smatra da su instrumenti europske politike susjedstva i razvojne suradnje EU-a, kao i oni za približavanje zemalja kandidatkinja EU-u, odgovarajući mehanizmi za suzbijanje antisemitizma i promicanje židovskog načina života. |
| --- | --- |

8.2.

9.   Sport

| 9.1. | S obzirom na to da sport, a posebno nogomet, zbog svoje popularnosti i publiciteta nosi ozbiljan rizik od antisemitizma, a da, s druge strane, može služiti kao ključan alat za učinkovitu borbu protiv te pojave, EGSO je uvjeren da je u tom području potrebno razviti snažne preporuke i smjernice. U tom pogledu podržava smjernice iz FIFA-ina vodiča za dobru praksu kad je riječ o raznolikosti i borbi protiv diskriminacije, koji bi također mogao biti važna referenca za Strategiju. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Važno je da sportski savezi i organizacije definiraju svoje ciljeve po temama na temelju FIFA-inih preporuka (interni pravilnici, sankcije i praćenje njihove provedbe, obrazovanje, umrežavanje i suradnja, komunikacija i jednake mogućnosti). |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | EGSO smatra da bi trebalo razviti i široko primjenjivati programe osposobljavanja i informiranja za navijače, klubove i udruge u okviru jasnog angažmana s njihove strane. Pohađanje sličnih programa osposobljavanja moglo bi se uvesti i u kontekstu sankcija protiv navijača, uz kaznene sankcije ili neovisno o njima. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Odbor smatra da je potrebno pripremiti obrazovne materijale za zajednicu navijača kako bi se poboljšalo njihovo razumijevanje povijesnog konteksta antisemitizma na tribinama i istodobno doprinijelo stvaranju kulture uključivanja (15). |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Nacionalne saveze i klubove trebalo bi sportskim sredstvima poticati na to da sami razvijaju edukativne publikacije i programe informiranja u suradnji s relevantnim lokalnim organizacijama (16). |
| --- | --- |

9.5.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Komunikacija Komisije COM(2021) 615 final, Strategija EU-a za suzbijanje antisemitizma i njegovanje židovskog načina života.

1

(2)  „Antisemitizam je određena predodžba o Židovima, koja se može izraziti kao mržnja prema Židovima. Retorički i fizički izrazi antisemitizma usmjereni su na Židove ili nežidovske osobe i/ili njihovu imovinu, na ustanove židovske zajednice i vjerske ustanove.” https://www.holocaustremembrance.com/resources/working-definitions-charters/working-definition-antisemitism.

2

(3)  Pročišćene verzije Ugovora o Europskoj uniji i Ugovora o funkcioniranju Europske unije, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/HTML/?uri=CELEX:12016ME/TXT&from=HR.

3

(4)  Komunikacija Komisije COM(2021) 615 final, Strategija EU-a za suzbijanje antisemitizma i njegovanje židovskog načina života.

4

(5)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15213-2018-INIT/en/pdf.

5

(6)  https://www.consilium.europa.eu/media/47065/st13637-en20.pdf.

6

(7)  https://www.noa-project.eu/report-cards/. U metodologiji se ocjenjuje djelovanje svake države članice u deset područja koja su istaknuta i u Strategiji: obrazovanje, zločini iz mržnje, govor mržnje, mediji, sjećanje na holokaust, sport, međuvjerski dijalog, sloboda vjeroispovijesti, kultura i zaštita baštine te sigurnost. Standardi koji čine njezinu osnovu gotovo su svi utemeljeni na međunarodnim standardima, smjernicama ili preporukama koje su potvrdile institucije EU-a ili druge međunarodne organizacije (npr. OESS ili Unesco).

7

(8)  Tako je od 76 točaka istaknutih u zajedničkoj preporuci devet europskih židovskih organizacija (B’nai B’rith International, CEJI, Svjetski židovski kongres, Europski židovski kongres, Europska unija židovskih studenata, Europska unija progresivnog judaizma, Američki židovski odbor, Europska udruga za očuvanje i promicanje židovske kulture i baštine, B’nai B’rith Europe), njih 58 uključeno u konačni tekst Strategije.

8

(9)  Uvodna riječ predsjednice EGSO-a prilikom rasprave o antisemitizmu u kontekstu mišljenja SOC/704 „Strategija EU-a za suzbijanje antisemitizma i njegovanje židovskog načina života”, sastanak stručne skupine SOC, 10. veljače 2022.

9

(10)  Young Jewish Europeans: perceptions and experiences of antisemitism (Mladi europski Židovi: percepcija i iskustvo antisemitizma), https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-young-jewish-europeans_en.pdf.

10

Young Jewish Europeans: perceptions and experiences of antisemitism

(11)  https://en.unesco.org/preventing-violent-extremism/education/antisemitism.

11

(12)  Za konkretne primjere takvih kampanja i projekata vidjeti: https://www.noa-project.eu/profiles/.

12

(13)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=199.

13

(14)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:52020DC0258

14

(15)  Na primjer https://changingthechants.eu/wp-content/uploads/2021/10/Guidelines.ENGpdf.pdf.

15

(16)  Priručnik kluba Chelsea dobar je primjer u tom pogledu: https://www.efdn.org/wp-content/uploads/2018/05/CFC-CST-KIO-Antisemitism-Stewards-Guide-2018.pdf, kao i inicijativa Show Racism The Red Card (Pokaži rasizmu crveni karton): https://www.theredcard.org/.

16

Show Racism The Red Card

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/81

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o primjeni Direktive 2009/52/EZ od 18. lipnja 2009. o minimalnim standardima za sankcije i mjere za poslodavce državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom

(COM(2021) 592 final)

(2022/C 290/14)

Izvjestitelj:
  Carlos Manuel Trinidade

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 1.12.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna Stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 7.3.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 129/1/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 1.12.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna Stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

7.3.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

129/1/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO se slaže s analizom Komisije, osobito s njezinim navodom da je „nezakonito zapošljavanje osoba kojima nije dopušten boravak u EU-u [...] štetno s gospodarskog gledišta jer uzrokuje gubitke u javnim financijama, porezima i socijalnim doprinosima, smanjenje plaća i pogoršanje radnih uvjeta te stvara nepošteno tržišno natjecanje među poduzećima”, čime se nanosi šteta velikoj većini poduzeća koja poštuju zakon. „Zbog nezakonitog zapošljavanja postoji i opasnost da će se pojedinačna i socijalna prava migranata kršiti, posebno u smislu radnog iskorištavanja, nesigurnih životnih i radnih uvjeta te ograničenog ili nikakvog pristupa socijalnoj zaštiti.” (1) |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO prima na znanje stajalište Komisije da se predmetnom Direktivom državama članicama omogućuje fleksibilnost da osmisle različite pristupe kako bi ostvarile njezine ciljeve, čime im se omogućava da uzmu u obzir nacionalne specifičnosti povezane s tržištem rada, ulogom nezakonitog zapošljavanja i migracija te težinom kršenja. Međutim, sve države članice trebaju se pobrinuti za to da se pravilima uspješno sprečavaju nezakonite migracije i rješavaju problemi nezakonitog zapošljavanja (2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO ističe da su nedostaci Direktive povezani s njezinim prenošenjem u nacionalno zakonodavstvo i provedbom u državama članicama, osobito zbog velike različitosti sankcija, što znači da je u većini slučajeva malo vjerojatno da će ona odvratiti poslodavce od zapošljavanja državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom. Osim toga, nedostaci su povezani i s općom nemogućnošću da se migrante potakne na suradnju s vlastima zbog njihova legitimnog i opravdanog straha da će biti vraćeni u svoju zemlju podrijetla. Mehanizmi za ulaganje pritužbi tih migranata općenito su neučinkoviti zbog nedostatka kontinuiranih, detaljnih, jasnih i poticajnih informacija koje se pružaju na njihovu jeziku, zbog nedovoljnog broja inspekcija ili njihove neučinkovitosti, nedostatka ljudskih resursa, ili pak zato što države članice ne dostavljaju pravovremena izvješća i podatke kojima bi se osigurala mogućnost redovite ocjene primjene Direktive. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO poziva države članice da pojačaju svoje napore usmjerene na provedbu Direktive i da aktivno surađuju s Komisijom kako bi se osigurala njezina djelotvornost. EGSO snažno podupire spremnost Komisije da pokrene postupke zbog povrede protiv država članica ako one i dalje ne budu pružale sve relevantne informacije o provedbi glavnih obveza koje proizlaze iz Direktive u pogledu sankcija, inspekcija i zaštite prava migranata. Međutim, Odbor predlaže Komisiji da u okviru evaluacije provedbe Direktive, koju je dužna provesti do 2024., razmotri koje se sankcije mogu odrediti ili izreći poduzećima koja svjesno profitiraju od rezultata nezakonitih i kriminalnih aktivnosti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kad je riječ o sankcijama, EGSO u potpunosti podržava angažman Komisije i njezine preporuke državama članicama. Odbor daje i sljedeće vlastite preporuke:






  i. | države članice trebale bi na odgovarajući način iskoristiti potencijal svih sankcija predviđenih Direktivom, posebno primjenu svih dodatnih administrativnih mjera (gubitak prava na državne naknade, isključenje iz sudjelovanja u javnim ugovorima, povrat državnih subvencija, privremeno ili trajno zatvaranje objekata ili ukidanje dozvole za obavljanje poslovne aktivnosti). Komisija bi u tom procesu trebala podupirati države članice; |
| --- | --- | --- |

1.5.

i.

države članice trebale bi na odgovarajući način iskoristiti potencijal svih sankcija predviđenih Direktivom, posebno primjenu svih dodatnih administrativnih mjera (gubitak prava na državne naknade, isključenje iz sudjelovanja u javnim ugovorima, povrat državnih subvencija, privremeno ili trajno zatvaranje objekata ili ukidanje dozvole za obavljanje poslovne aktivnosti). Komisija bi u tom procesu trebala podupirati države članice;

| ii. | sankcije u državama članicama trebale bi biti osmišljene tako da budu učinkovite, odvraćajuće (njihov iznos mora premašivati povlastice) i proporcionalne, utemeljene na sveobuhvatnom pristupu i integrirane u pravni okvir svake države članice. Trebalo bi donijeti minimalni okvir sankcija i administrativnih mjera, koji treba definirati za cijelu Europsku uniju, a svaka država članica mogla bi ga dopuniti vlastitim zakonodavstvom i sankcije prilagoditi svojoj specifičnoj gospodarskoj i socijalnoj situaciji u tom kontekstu. Te novčane kazne moraju biti veće od dobiti ostvarene nezakonitim aktivnostima. |
| --- | --- |

ii.

sankcije u državama članicama trebale bi biti osmišljene tako da budu učinkovite, odvraćajuće (njihov iznos mora premašivati povlastice) i proporcionalne, utemeljene na sveobuhvatnom pristupu i integrirane u pravni okvir svake države članice. Trebalo bi donijeti minimalni okvir sankcija i administrativnih mjera, koji treba definirati za cijelu Europsku uniju, a svaka država članica mogla bi ga dopuniti vlastitim zakonodavstvom i sankcije prilagoditi svojoj specifičnoj gospodarskoj i socijalnoj situaciji u tom kontekstu. Te novčane kazne moraju biti veće od dobiti ostvarene nezakonitim aktivnostima.

| 1.6. | Kad je riječ o mjerama za zaštitu prava nezakonitih migranata, EGSO podržava angažman Komisije i njezine preporuke državama članicama, ali u nastavku iznosi i dodatne preporuke.






  i. | Kad je riječ o suradnji Komisije i država članica:






  — | EGSO preporučuje Komisiji da pojača dijalog s državama članicama kako bi se osigurala veća učinkovitost administrativnih postupaka koje su uspostavila nacionalna javna tijela. |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.

i.

Kad je riječ o suradnji Komisije i država članica:

—

EGSO preporučuje Komisiji da pojača dijalog s državama članicama kako bi se osigurala veća učinkovitost administrativnih postupaka koje su uspostavila nacionalna javna tijela.

| ii. | Kad je riječ o suradnji migranata s nadležnim tijelima u borbi protiv nezakonitog rada:






  — | EGSO preporučuje Komisiji i državama članicama da se pobrinu za to da migranti koji surađuju s vlastima u borbi protiv poslodavaca radnika iz trećih zemalja s nezakonitim boravkom imaju pristup redovnim boravišnim i radnim dozvolama kako bi ih se potaknulo na aktivnu suradnju s vlastima zemlje domaćina. |
| --- | --- | --- |

ii.

Kad je riječ o suradnji migranata s nadležnim tijelima u borbi protiv nezakonitog rada:

—

EGSO preporučuje Komisiji i državama članicama da se pobrinu za to da migranti koji surađuju s vlastima u borbi protiv poslodavaca radnika iz trećih zemalja s nezakonitim boravkom imaju pristup redovnim boravišnim i radnim dozvolama kako bi ih se potaknulo na aktivnu suradnju s vlastima zemlje domaćina.

| iii. | Kad je riječ o ulozi sindikata, strukovnih udruženja i organizacija civilnog društva:






  — | EGSO preporučuje Komisiji da se tim subjektima omogući pristup posebnim programima EU-a u cilju potpore informiranju, savjetovanju, pravnoj pomoći, financiranju i osposobljavanju, među ostalim, kao konkretnom načinu za nastavak i poboljšanje aktivnosti tih subjekata u tom području; |
| --- | --- | --- |

iii.

Kad je riječ o ulozi sindikata, strukovnih udruženja i organizacija civilnog društva:

—

EGSO preporučuje Komisiji da se tim subjektima omogući pristup posebnim programima EU-a u cilju potpore informiranju, savjetovanju, pravnoj pomoći, financiranju i osposobljavanju, među ostalim, kao konkretnom načinu za nastavak i poboljšanje aktivnosti tih subjekata u tom području;

| — | EGSO poziva na to da se, zbog pandemije i poteškoća s kojima se ti subjekti suočavaju u pogledu vlastitih sredstava, ponovno razmotri pitanje sufinanciranja potrebnog za te posebne programe. |
| --- | --- |

—

EGSO poziva na to da se, zbog pandemije i poteškoća s kojima se ti subjekti suočavaju u pogledu vlastitih sredstava, ponovno razmotri pitanje sufinanciranja potrebnog za te posebne programe.

| iv. | Preporuke EGSO-a državama članicama:






  — | da dodijele potrebna sredstva inspektoratima rada kako bi mogli učinkovito obavljati svoje zadaće, posebno jačanjem inspekcija u sektorima s najvećim rizikom; |
| --- | --- | --- |

iv.

Preporuke EGSO-a državama članicama:

—

da dodijele potrebna sredstva inspektoratima rada kako bi mogli učinkovito obavljati svoje zadaće, posebno jačanjem inspekcija u sektorima s najvećim rizikom;

| — | da iskoriste sva sredstva, posebno društvene i audiovizualne medije, za provođenje informativnih kampanja i kampanja za podizanje razine osviještenosti koje će, s jedne strane, biti usmjerene na poduzetnike koji zapošljavaju nezakonite migrante iz trećih zemalja kako bi ih se upoznalo s rizicima kojima se izlažu, a s druge strane na same radnike, tako što će ih se, na raznim jezicima, upoznati s njihovim pravima i načinom na koji ih mogu ostvariti. U okviru tih kampanja sindikati, strukovna udruženja i organizacije civilnog društva trebali bi imati poseban prostor za širenje svojih poruka; |
| --- | --- |

—

da iskoriste sva sredstva, posebno društvene i audiovizualne medije, za provođenje informativnih kampanja i kampanja za podizanje razine osviještenosti koje će, s jedne strane, biti usmjerene na poduzetnike koji zapošljavaju nezakonite migrante iz trećih zemalja kako bi ih se upoznalo s rizicima kojima se izlažu, a s druge strane na same radnike, tako što će ih se, na raznim jezicima, upoznati s njihovim pravima i načinom na koji ih mogu ostvariti. U okviru tih kampanja sindikati, strukovna udruženja i organizacije civilnog društva trebali bi imati poseban prostor za širenje svojih poruka;

| — | da uspostave telefonsku liniju koja će imigrantima omogućiti davanje anonimnih dojava o iskorištavanju i drugim lošim praksama svojih poslodavaca. |
| --- | --- |

—

da uspostave telefonsku liniju koja će imigrantima omogućiti davanje anonimnih dojava o iskorištavanju i drugim lošim praksama svojih poslodavaca.

| 1.7. | Kad je riječ o inspekcijama, EGSO podržava angažman Komisije i njezine preporuke državama članicama, ali daje i sljedeće prijedloge.






  i. | Državama članicama:






  — | da kao prioritet utvrde strategije nadzora usmjerene na rizične sektore, da povećaju broj inspekcija rada i poboljšaju njihovu učinkovitost; |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.

i.

Državama članicama:

—

da kao prioritet utvrde strategije nadzora usmjerene na rizične sektore, da povećaju broj inspekcija rada i poboljšaju njihovu učinkovitost;

| — | da provedu preporuke ili standarde Međunarodne organizacije rada (ILO) o broju inspektora rada, tj. da na svakih 10 000 radnika postoji jedan inspektor rada, kako bi se inspektoratima rada dodijelilo dovoljno ljudskih resursa za obavljanje zadaća; |
| --- | --- |

—

da provedu preporuke ili standarde Međunarodne organizacije rada (ILO) o broju inspektora rada, tj. da na svakih 10 000 radnika postoji jedan inspektor rada, kako bi se inspektoratima rada dodijelilo dovoljno ljudskih resursa za obavljanje zadaća;

| — | da, kad je riječ o inspekcijama, pojasne da se kontrole neće provoditi u suradnji s tijelima nadležnima za migracije i da inspektori rada nisu dužni nadležnim tijelima prijaviti prisutnost nezakonitih migranata ako utvrde njihovu prisutnost na radnim mjestima na kojima se inspekcija obavlja; |
| --- | --- |

—

da, kad je riječ o inspekcijama, pojasne da se kontrole neće provoditi u suradnji s tijelima nadležnima za migracije i da inspektori rada nisu dužni nadležnim tijelima prijaviti prisutnost nezakonitih migranata ako utvrde njihovu prisutnost na radnim mjestima na kojima se inspekcija obavlja;

| — | da se pobrinu za to da se, u državama članicama u kojima socijalni partneri već imaju ulogu u inspekcijama, ta praksa i dalje primjenjuje; |
| --- | --- |

—

da se pobrinu za to da se, u državama članicama u kojima socijalni partneri već imaju ulogu u inspekcijama, ta praksa i dalje primjenjuje;

| — | da sindikatima i organizacijama poslodavaca omoguće sudjelovanje u inspekcijama u skladu s postojećim nacionalnim praksama, no poštujući pritom standarde ILO-a, posebno u pogledu prikupljanja i razmjene informacija; |
| --- | --- |

—

da sindikatima i organizacijama poslodavaca omoguće sudjelovanje u inspekcijama u skladu s postojećim nacionalnim praksama, no poštujući pritom standarde ILO-a, posebno u pogledu prikupljanja i razmjene informacija;

| ii. | Europskoj komisiji:






  — | da potakne države članice da u skladu s Konvencijom br. 81. do 2024. (predviđeni datum sljedećeg izvješća o evaluaciji) (3) osiguraju dostatan broj inspektora rada u odnosu na broj zaposlenih u svakoj državi članici, a ako to ne učine, da razmotre donošenje zakonodavstva radi provedbe tog međunarodnog standarda u EU-u; |
| --- | --- | --- |

ii.

Europskoj komisiji:

—

da potakne države članice da u skladu s Konvencijom br. 81. do 2024. (predviđeni datum sljedećeg izvješća o evaluaciji) (3) osiguraju dostatan broj inspektora rada u odnosu na broj zaposlenih u svakoj državi članici, a ako to ne učine, da razmotre donošenje zakonodavstva radi provedbe tog međunarodnog standarda u EU-u;

| iii. | Kad je riječ o sudjelovanju Europskog nadzornog tijela za rad u inspekcijama:






  — | EGSO preporučuje Komisiji i državama članicama da, u skladu s odredbama uredbe o Europskom nadzornom tijelu za rad, to tijelo u većoj mjeri uključe u europske inspekcijske aktivnosti s obzirom na to da je već utvrđeno da mnogi lanci zapošljavanja nezakonitih radnika migranata i podugovaranja njihovih poslova djeluju na europskoj razini, zbog čega je i inspekcije potrebno provoditi na toj razini. |
| --- | --- | --- |

iii.

Kad je riječ o sudjelovanju Europskog nadzornog tijela za rad u inspekcijama:

—

EGSO preporučuje Komisiji i državama članicama da, u skladu s odredbama uredbe o Europskom nadzornom tijelu za rad, to tijelo u većoj mjeri uključe u europske inspekcijske aktivnosti s obzirom na to da je već utvrđeno da mnogi lanci zapošljavanja nezakonitih radnika migranata i podugovaranja njihovih poslova djeluju na europskoj razini, zbog čega je i inspekcije potrebno provoditi na toj razini.

| 1.8. | U pogledu velikog nedostatka podataka, EGSO smatra vrlo pozitivnim to što je Komisija, uz potporu Europske migracijske mreže, pokrenula inicijativu za uspostavu informatičkog sustava za izvješćivanje i baze podataka koji bi omogućili pravodobno dobivanje redovnih i usporedivih informacija kako bi se prevladale goleme poteškoće koje trenutačno postoje. Međutim, EGSO predlaže Komisiji da se pobrine za to da se relevantnim zakonodavstvom tijelima država članica nadležnima za migracije zabrani upotreba te baze podataka u svrhu identifikacije nezakonitih radnika i, posljedično, njihova vraćanja u zemlje podrijetla. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Ciljevi Komunikacije

| 2.1. | Komunikacijom koju je usvojila Komisija i koja je predmet ovog mišljenja EGSO-a nastoji se ojačati provedba Direktive 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4). Komunikacija je usto dio sveobuhvatnijeg pristupa u okviru novog pakta o migracijama i azilu. Komisija će procijeniti kako ojačati učinkovitost Direktive i razmotriti potrebu za daljnjim djelovanjem. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komunikacijom se isto tako ispunjava obveza redovitog izvješćivanja Europskog parlamenta i Vijeća utvrđena u članku 16. Direktive. U Komunikaciji se utvrđuju mjere potrebne za jačanje provedbe Direktive, koje su usmjerene na sljedeća glavna područja djelovanja:






  — | sankcije za poslodavce (poglavlje 2.); |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

sankcije za poslodavce (poglavlje 2.);

| — | mjere za zaštitu prava nezakonitih migranata (poglavlje 3.); |
| --- | --- |

—

mjere za zaštitu prava nezakonitih migranata (poglavlje 3.);

| — | inspekcije (poglavlje 4.); |
| --- | --- |

—

inspekcije (poglavlje 4.);

| — | velike nedostatke podataka (poglavlje 5.); |
| --- | --- |

—

velike nedostatke podataka (poglavlje 5.);

| — | jačanje djelovanja EU-a protiv nezakonitog zapošljavanja (poglavlje 6.). |
| --- | --- |

—

jačanje djelovanja EU-a protiv nezakonitog zapošljavanja (poglavlje 6.).

| 2.3. | U ovom se mišljenju razmatraju glavni aspekti povezani sa svakim od tih poglavlja. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO napominje da je „teško procijeniti opseg nezakonitog zapošljavanja u EU-u jer je to ‚skrivena’ pojava [...]. Postoje pokazatelji da nezakonitog zapošljavanja nezakonitih migranata ima više u državama članicama u kojima je udio neformalnih gospodarskih aktivnosti visok. Premda se procjenjuje da udio neformalno zaposlenih osoba u ukupnom broju zaposlenih u EU-u iznosi prosječno 16,8 %, sve je teže odrediti broj nezakonito zaposlenih nezakonitih migranata, posebno u pogledu rodne dimenzije i pristupa prilagođenog djeci, jer je nezakonite migracije i dalje teško procijeniti” (5). Tip i opseg nezakonitog zapošljavanja u državama članicama se razlikuju, pa je poboljšanje dostupnosti ažuriranih i preciznih podataka jedan od glavnih izazova koji treba riješiti za bolje razumijevanje i svladavanje tog problema. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO se slaže s Komisijom da se „radnici bez valjanih dokumenata često zapošljavaju u okviru složenih radnih odnosa koji uključuju sporazume o podugovaranju, posrednike u zapošljavanju i poduzeća za privremeno zapošljavanje, kao i putem internetskih platformi koje pružaju kratkoročne poslove (npr. dostava hrane, usluge prijevoza), zbog čega je još teže utvrditi koji poslodavci zapošljavaju nezakonite migrante. U tom smislu, odgovornošću cijelog lanca poslodavaca namjerava se zaštititi migrante, osobito u gospodarskim sektorima u kojima je podugovaranje rašireno, npr. u građevinarstvu, kao i u novonastalom gospodarskom području rada preko internetskih platformi” (6). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO naglašava da u nekim slučajevima ekstremno i dugotrajno kršenje ljudskih prava i vladavine prava može biti povezano s drugim kaznenim djelima i nemarom države, kako je navedeno u povijesnoj presudi Europskog suda za ljudska prava iz 2017., kojom se prisilnim radom smatraju teški oblici radnog iskorištavanja radnika migranata u poljima jagoda u Nei Manoladi u Grčkoj i u kojoj se navodi da je iskorištavanje radne snage jedan od vidova trgovine ljudima (7). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Odbor je u mišljenjima koja je dosad usvojio naglasio potrebu za istodobnim djelovanjem na stvaranju uvjeta za zakonitu imigraciju i na uklanjanju uzroka nezakonite imigracije. Konkretno, u samoinicijativnom mišljenju o Prijedlogu direktive o minimalnim standardima za sankcije i mjere za poslodavce državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom EGSO je izrazio „sumnje u pogledu sadržaja predložene direktive, vremena njezina donošenja i redoslijeda usvajanja zakonodavnih prijedloga” te naglasio „važnost djelotvorne provedbe direktive u državama članicama, što, međutim, neće biti jednostavno s obzirom na to da nadzorna tijela nemaju za to dovoljno stručnog osoblja, da su nadležnosti podijeljene među različitim tijelima i da postoji velik broj poduzeća u kojima treba provoditi nadzor”, zaključivši da će „snaga direktive ovisiti o njezinoj djelotvornoj provedbi”. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Unatoč pozitivnim aspektima Komunikacije, EGSO danas, 12 godina nakon stupanja Direktive na snagu, ozbiljno sumnja u to da je to pravi način za borbu protiv iskorištavanja nezakonitih radnika migranata i za reguliranje njihove situacije u zemljama domaćinima. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO također smatra da Direktiva o sankcijama za poslodavce sama po sebi nije dovoljna za promicanje načina za zakonitu migraciju i zaustavljanje nezakonitih migracija. Za rješavanje problema neprijavljenog rada potreban je sveobuhvatniji pristup kako bi se različite odredbe EU-a o zakonitoj migraciji povezale s naporima na nacionalnoj razini. Treba se pobrinuti za to da poduzeća mogu lakše zapošljavati migrante koji imaju uređen status, uz jednostavnija i jasnija pravila koja nisu previše birokratska. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Posebne napomene o sankcijama za poslodavce

| 4.1. | EGSO smatra da je vrlo važno da se Direktivom predvidi primjena učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih financijskih i kaznenih sankcija kako bi se poslodavce odvratilo od zapošljavanja nezakonitih migranata. Sankcije moraju biti znatno veće od gospodarskih koristi zapošljavanja nezakonitih migranata (8). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Isto tako, EGSO ukazuje i na dodatne administrativne mjere predviđene Direktivom kao što su gubitak prava na državne naknade, isključenje iz sudjelovanja u javnim ugovorima, povrat državnih subvencija, privremeno ili trajno zatvaranje objekata ili oduzimanje dozvole za obavljanje poslovne aktivnosti, no žali zbog toga što se mjere i dalje nedovoljno primjenjuju unatoč njihovu potencijalu da odvrate poslodavce od zapošljavanja nezakonitih migranata (9). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Postoje velike razlike među državama članicama u pogledu iznosa financijskih i kaznenih sankcija: primjerice, financijske sankcije kreću se između 3 000 EUR i 43 000 EUR, a kazne zatvora između 8 dana i 12 godina (10). Međutim, bilo bi važno imati ukupan pregled različitih sankcija koje se primjenjuju u državama članicama. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO ističe da države članice sa strožim sustavima sankcioniranja smatraju da su više financijske sankcije uspješno sredstvo za odvraćanje poslodavaca od nezakonitog zapošljavanja, a države članice koje primjenjuju niže sankcije ili u kojima se rizik od sankcija smatra niskim u usporedbi s mogućim koristima nezakonitog zapošljavanja smatraju da sankcije nisu dovoljno odvraćajuće. U oči upada činjenica da je od 2014. jedanaest država članica promijenilo svoje zakonodavstvo kako bi povećalo iznose novčanih kazni (11). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO shvaća, na temelju pokazatelja iz Komunikacije, da razlike u visini novčanih kazni među državama članicama ovise o različitim čimbenicima, kao što su gospodarska situacija i minimalna plaća u državi članici, ali smatra da se time ne može opravdati postojanje sankcija koje nisu odvraćajuće. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO smatra neprihvatljivim da još uvijek postoje znatni nedostaci u informacijama koje su države članice dostavile o primjeni kaznenih sankcija protiv poslodavaca i broju pokrenutih postupaka. Bez obzira na to dostupni podaci ukazuju na činjenicu da se Direktivom postigao ograničen učinak kad je riječ o odvraćanju od nezakonitog zapošljavanja primjenom sankcija, tako da EGSO snažno osuđuje činjenicu da još uvijek nije moguće uspostaviti uspješan okvir za učinkovite, razmjerne i odvraćajuće sankcije u cijeloj Europskoj uniji (12). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO ističe i naglašava praksu dobivanja povratnih informacija koje su tijekom ciljanih savjetovanja na ovu temu dali dionici, predstavnici sindikata i nevladinih organizacija, koje pokazuju da su sankcije za poslodavce koji iskorištavaju radnike, čini se, manje od prednosti koje poslodavci ostvaruju neprijavljenim radom i socijalnim dampingom (13). Bez obzira na to, poslodavci smatraju da su sankcije dovoljno teške i da je u okviru provedbe Direktive u svakoj državi članici važno poboljšati djelotvornu i razmjernu primjenu sankcija.Međutim, poslodavci procjenjuju situaciju da su sankcije dovoljno čvrste i važno je da provedba sankcija bude učinkovitija i proporcionalnija u provedbi Direktive u svakoj državi članici. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Posebne napomene o mjerama za zaštitu prava migranata s nezakonitim boravkom

| 5.1. | Člankom 6. stavkom 2. i člankom 13. Direktive migrantima s nezakonitim boravkom osigurava se skup prava kako bi bili primjereno informirani te kako bi mogli uložiti pritužbe u vezi s kršenjima radničkih prava i potraživati neisplaćene plaće. To su ključne odredbe za zaštitu migranata od rizika od iskorištavanja i zlostavljanja (14). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EGSO prima na znanje stajališta i analize Komisije u tom području i podržava ih, posebno kad je riječ o sljedećim pitanjima:






  i. | potreban je daljnji rad na provedbi zaštitnih elemenata iz Direktive, osobito onih povezanih s pristupom informacijama i pravosuđu, naplatom nepodmirenih plaćanja i izdavanjem privremenih boravišnih dozvola (15); |
| --- | --- | --- |

5.2.

i.

potreban je daljnji rad na provedbi zaštitnih elemenata iz Direktive, osobito onih povezanih s pristupom informacijama i pravosuđu, naplatom nepodmirenih plaćanja i izdavanjem privremenih boravišnih dozvola (15);

| ii. | većina država članica daje samo opće podatke o pravima zaposlenika, a ne ciljane informacije koje su relevantne u specifičnoj situaciji nezakonitih radnika migranata; |
| --- | --- |

ii.

većina država članica daje samo opće podatke o pravima zaposlenika, a ne ciljane informacije koje su relevantne u specifičnoj situaciji nezakonitih radnika migranata;

| iii. | suradnja javnih tijela sa socijalnim partnerima i nevladinim organizacijama ključna je za olakšavanje ulaganja pritužbi jer oni često imaju izravan kontakt s radnicama i mogu ih informirati, uputiti ih na njihova prava, uspostavljati uzajamno povjerenje i pomoći im da prepoznaju situacije neprijavljenog rada i radnog iskorištavanja kako bi uložili pritužbu. Uloga socijalnih partnera i nevladinih organizacija vrlo je važna i radi olakšavanja ulaganja pritužbi i otkrivanja situacija iskorištavanja te ublažavanja straha migranata da će se provesti postupci vraćanja ako ih otkriju tijela nadležna za migracije. U velikoj većini država članica tim je dionicima, posebno sindikatima, zakonski dodijeljena važna uloga u okviru nacionalnog mehanizma kojim je olakšano ulaganje pritužbi (16); |
| --- | --- |

iii.

suradnja javnih tijela sa socijalnim partnerima i nevladinim organizacijama ključna je za olakšavanje ulaganja pritužbi jer oni često imaju izravan kontakt s radnicama i mogu ih informirati, uputiti ih na njihova prava, uspostavljati uzajamno povjerenje i pomoći im da prepoznaju situacije neprijavljenog rada i radnog iskorištavanja kako bi uložili pritužbu. Uloga socijalnih partnera i nevladinih organizacija vrlo je važna i radi olakšavanja ulaganja pritužbi i otkrivanja situacija iskorištavanja te ublažavanja straha migranata da će se provesti postupci vraćanja ako ih otkriju tijela nadležna za migracije. U velikoj većini država članica tim je dionicima, posebno sindikatima, zakonski dodijeljena važna uloga u okviru nacionalnog mehanizma kojim je olakšano ulaganje pritužbi (16);

| iv. | nezakoniti migranti koji su doživjeli radno iskorištavanje nailaze na probleme povezane s pristupom postupcima izdavanja boravišne dozvole ili uvjetima za izdavanje dozvola. Dionici su izjavili da se žrtve suočavaju s nedovoljnim pristupom informacijama i pravnim savjetima povezanima s dostupnošću dozvola i načinom prijave za njih ili podnošenja zahtjeva za razmatranje te istaknuli da je izdavanje dozvola često povezano s kaznenim prijavama protiv poslodavca i uvjetovano sudjelovanjem žrtve u kaznenom postupku, iako se to Direktivom ne zahtijeva (17); |
| --- | --- |

iv.

nezakoniti migranti koji su doživjeli radno iskorištavanje nailaze na probleme povezane s pristupom postupcima izdavanja boravišne dozvole ili uvjetima za izdavanje dozvola. Dionici su izjavili da se žrtve suočavaju s nedovoljnim pristupom informacijama i pravnim savjetima povezanima s dostupnošću dozvola i načinom prijave za njih ili podnošenja zahtjeva za razmatranje te istaknuli da je izdavanje dozvola često povezano s kaznenim prijavama protiv poslodavca i uvjetovano sudjelovanjem žrtve u kaznenom postupku, iako se to Direktivom ne zahtijeva (17);

| v. | Agencija za temeljna prava ističe da u nekim državama članicama migranti u nezakonitoj situaciji ne upotrebljavaju sustave za ulaganje pritužbi. Za to postoji nekoliko mogućih razloga: manjak poticaja za radnike da podnesu pritužbu, ograničene informacije o njihovim pravima i dostupnom mehanizmu za pritužbe, gospodarske prepreke kao što su naknade za članstvo u sindikatima koji pomažu samo svojim članovima i, ponajviše, strah da ih se otkrije, zadrži i vrati u zemlju podrijetla (18); |
| --- | --- |

v.

Agencija za temeljna prava ističe da u nekim državama članicama migranti u nezakonitoj situaciji ne upotrebljavaju sustave za ulaganje pritužbi. Za to postoji nekoliko mogućih razloga: manjak poticaja za radnike da podnesu pritužbu, ograničene informacije o njihovim pravima i dostupnom mehanizmu za pritužbe, gospodarske prepreke kao što su naknade za članstvo u sindikatima koji pomažu samo svojim članovima i, ponajviše, strah da ih se otkrije, zadrži i vrati u zemlju podrijetla (18);

| vi. | socijalni partneri i nevladine organizacije također imaju važnu ulogu u promicanju i provedbi zaštitnih mjera iz Direktive te povećavanju dosega tih mjera među nezakonitim migrantima. Komisija će ojačati dijalog sa socijalnim partnerima i nevladinim organizacijama koji zastupaju radnike bez valjanih dokumenata i surađivat će s Europskom platformom za rješavanje problema neprijavljenog rada u razvoju tih aktivnosti. |
| --- | --- |

vi.

socijalni partneri i nevladine organizacije također imaju važnu ulogu u promicanju i provedbi zaštitnih mjera iz Direktive te povećavanju dosega tih mjera među nezakonitim migrantima. Komisija će ojačati dijalog sa socijalnim partnerima i nevladinim organizacijama koji zastupaju radnike bez valjanih dokumenata i surađivat će s Europskom platformom za rješavanje problema neprijavljenog rada u razvoju tih aktivnosti.

| 5.3. | EGSO upozorava na to da će nezakoniti radnici migranti, čak i ako ih sindikati, organizacije civilnog društva ili javne vlasti informiraju o njihovim pravima, možda odustati od ulaganja pritužbe protiv poslodavca u svrhu naplate neisplaćenih plaća ili prijave mogućeg iskorištavanja jer postoji mogućnost da ih se vrati u zemlju podrijetla, da izgube prihode i, u nekim slučajevima, da im se poslodavac osveti. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Posebne napomene o inspekcijama

| 6.1. | EGSO se slaže s gledištem Komisije, koja smatra da su inspekcije najvažniji alat za otkrivanje poslodavaca koji zapošljavaju nezakonite migrante i situacija iskorištavanja. Upravo na temelju rezultata inspekcija poslodavci mogu odgovarati i biti sankcionirani te se na temelju njih mogu uspostaviti potrebne mjere kako bi se zaštitilo nezakonite radnike migrante koje se iskorištava. Člankom 13. stavkom 1. Direktive od država članica traži se da osiguraju učinkovite i odgovarajuće inspekcije na temelju procjena rizika kojima se utvrđuju najrizičniji sektori djelatnosti. Bez toga je nemoguće ostvariti ciljeve Direktive (19). EGSO također naglašava da se, osim osiguravanja djelotvornih inspekcija, moraju riješiti i drugi problemi povezani sa zapošljavanjem državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EGSO je iznenađen time da se u Komunikaciji ne spominje ni Europsko nadzorno tijelo za rad ni njegovo sudjelovanje u europskim inspekcijama jer je poznato da mnogi lanci zapošljavanja nezakonitih radnika migranata i podugovaranja njihovih poslova djeluju na europskoj razini, zbog čega je i inspekcije potrebno provoditi na toj razini. Odbor insistira na tome da je to potrebno brzo ispraviti. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EGSO u potpunosti podržava zaključke Komisije o inspekcijama, a posebno sljedeće:






  i. | broj inspekcija koje se provode u sadašnjem sustavu vjerojatno neće odvratiti poslodavce od zapošljavanja nezakonitih migranata. Udio poslodavaca koji podliježu inspekcijama obično je vrlo nizak. Poslodavci stoga mogu smatrati da su gospodarske koristi nezakonitog zapošljavanja veće od vjerojatnosti da će ih inspekcija otkriti (20); |
| --- | --- | --- |

6.3.

i.

broj inspekcija koje se provode u sadašnjem sustavu vjerojatno neće odvratiti poslodavce od zapošljavanja nezakonitih migranata. Udio poslodavaca koji podliježu inspekcijama obično je vrlo nizak. Poslodavci stoga mogu smatrati da su gospodarske koristi nezakonitog zapošljavanja veće od vjerojatnosti da će ih inspekcija otkriti (20);

| ii. | države članice i drugi dionici navode da tijela za inspekciju rada često nemaju dovoljno osoblja i sredstava, što utječe na broj i učestalost provedenih inspekcija (21); |
| --- | --- |

ii.

države članice i drugi dionici navode da tijela za inspekciju rada često nemaju dovoljno osoblja i sredstava, što utječe na broj i učestalost provedenih inspekcija (21);

| iii. | dionici promiču zamisao odvajanja aktivnosti inspektora rada i tijela kaznenog progona, odnosno tijela nadležnih za imigraciju, i to „vatrozidom”. Time bi se zajamčilo da se nezakonite migrante otkrivene tijekom inspekcija ne upućuje tijelima nadležnima za imigraciju radi postupka vraćanja (22). |
| --- | --- |

iii.

dionici promiču zamisao odvajanja aktivnosti inspektora rada i tijela kaznenog progona, odnosno tijela nadležnih za imigraciju, i to „vatrozidom”. Time bi se zajamčilo da se nezakonite migrante otkrivene tijekom inspekcija ne upućuje tijelima nadležnima za imigraciju radi postupka vraćanja (22).

| 6.4. | EGSO s tim u vezi smatra neprihvatljivom činjenicu da inspekcije u nekoliko država članica nisu usmjerene na ugrožene sektore, što nije u skladu sa zahtjevima iz Direktive (23). U većini država članica najučestaliji su rizični sektori poljoprivreda, građevinarstvo, proizvodnja, kućna njega i socijalna pomoć, hotelijerstvo i ugostiteljstvo. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EGSO skreće pozornost na napomene Agencije za temeljna prava, koja je ukazala na to da je lakše otkriti migrante koji su žrtve radnog iskorištavanja ili trgovine ljudima ako nadzorna tijela za rad i jedinice za borbu protiv trgovine ljudima ili druge specijalizirane jedinice sa znanjem o radnom iskorištavanju zajedno provode inspekcije (24). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Međutim, kad je riječ o tom mišljenju Agencije za temeljna prava, EGSO ipak napominje da dionici i oni koji rade na terenu ističu da radnici koje se iskorištava nisu motivirani prijaviti svoju situaciju tijekom inspekcija zbog opasnosti da ih se uhiti i vrati u zemlju podrijetla, osobito kad inspekcije zajedno provode inspektori rada i policija, odnosno tijela nadležna za imigraciju. |
| --- | --- |

6.6.

7.   Posebne napomene o velikim nedostacima podataka

| 7.1. | Direktivom se od država članica zahtijeva da svake godine obavijeste Komisiju o broju inspekcija i njihovim rezultatima, isplatama nepodmirenih plaćanja koje su proveli poslodavci, drugim primijenjenim mjerama i olakšavanju ulaganja pritužbi. Ti su podaci ključni kako bi se procijenilo kako su mjere iz Direktive provedene i koje su njihove posljedice. Međutim, podaci koje države članice dostavljaju oskudni su i neujednačeni, što dovodi do velikih nedostataka podataka o inspekcijama i njihovim rezultatima (25). |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Zbog nedostatka pouzdanih i potpunih podataka teško je točno procijeniti je li se Direktivom uspjelo spriječiti i smanjiti nezakonito zapošljavanje i jesu li kaznene sankcije u državama članicama učinkovite, razmjerne i odvraćajuće. Bolje prikupljanje podataka doprinijelo bi učinkovitoj provedbenoj strategiji i na nacionalnoj razini i na razini EU-a (26). |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EGSO pozdravlja to što je Komisija, uz potporu Europske migracijske mreže, pokrenula inicijativu za uspostavu informatičkog sustava za izvješćivanje i bazu podataka koji bi omogućili pravodobno dobivanje redovnih i usporedivih podataka (27). Europska migracijska mreža također može biti od koristi za organizaciju prilika za uzajamno učenje i razmjenu praksi među državama članicama i relevantnim dionicima. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EGSO smatra da ta baza podataka mora biti u skladu s odredbama Opće uredbe o zaštiti podataka i da tijela država članica nadležna za migracije ne bi smjela imati mogućnosti koristiti je ni za identifikaciju nezakonitih radnika ni za njihovo vraćanje u zemlju podrijetla. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Posebne napomene o jačanju djelovanja protiv nezakonitog zapošljavanja

| 8.1. | EGSO u potpunosti podržava sljedeća stajališta i namjere Komisije iznesene u predmetnoj Komunikaciji. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.1.1. | Kako bi spriječila nezakonite migracije, Europska unija treba na sveobuhvatan način voditi računa o svim tim aspektima, kako je navedeno u novom paktu. Uz ublažavanje samih uzroka migracija, ponovnu borbu protiv krijumčara migranata u suradnji s trećim zemljama i pojačano otvaranje zakonitih načina dolaska u EU, Unija treba poboljšati i svoj odgovor na nezakonito zapošljavanje, koje je pokretač nezakonitih migracija te izvor iskorištavanja i zlostavljanja. U tu svrhu potrebno je osigurati učinkovitiju provedbu i izvršenje Direktive o sankcijama za poslodavce, najvažnijeg raspoloživog alata čiji potencijal još nije potpuno iskorišten (28). |
| --- | --- |

8.1.1.

| 8.1.2. | Komisija će neprestano nadzirati i provedbu Direktive i usredotočiti se na njezino učinkovito izvršenje te će istodobno pružati potporu državama članicama u provedbi. Nakon donošenja ove Komunikacije Komisija će surađivati s relevantnim tijelima država članica kako bi dobila dodatne informacije o provedbi ključnih obveza povezanih sa sankcijama, inspekcijama i zaštitom prava migranata koje proizlaze iz Direktive i kojima se nastoje pronaći moguća rješenja. Komisija će prema potrebi pokrenuti postupke zbog povrede prava (29). |
| --- | --- |

8.1.2.

| 8.1.3. | Do kraja 2022. Komisija će provesti mjere navedene u predmetnoj Komunikaciji i izvijestiti o postignutim rezultatima u idućem izvješću o provedbi kojemu je rok najkasnije 2024. godina. Komisija će uzeti u obzir napredak postignut s pomoću preporuka navedenih u Komunikaciji i novih napora u provedbi i izvršenju te moguće promjene u području nezakonitog zapošljavanja i razmotrit će može li se Direktivom o sankcijama za poslodavce i dalje prikladno reagirati na njih te će tada procijeniti je li potrebno izmijeniti postojeći pravni okvir (30). |
| --- | --- |

8.1.3.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Komunikacija COM(2021) 592 final, str. 1.

1

(2)  Vidjeti COM(2021) 592 final, poglavlje 1.

2

(3)  Vidjeti COM(2021) 592 final, poglavlje 6.

3

(4)  Direktiva 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o minimalnim standardima za sankcije i mjere za poslodavce državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 168, 30.6.2009., str. 24.).

4

(5)  Komunikacija COM(2021) 592 final, Uvod.

5

(6)  Vidjeti COM(2021) 592 final, odjeljak 2.3.

6

(7)  Predmet Chowdury i drugi protiv Grčke. Strašni životni i radni uvjeti u Manoladi privukli su pozornost 2013. godine, kada su nadzornici poljoprivrednih gospodarstava otvorili vatru i teško ozlijedili 30 radnika iz Bangladeša koji su tražili isplatu neisplaćenih plaća.

7

(8)  Vidjeti COM(2021) 592 final, odjeljak 2.

8

(9)  Vidjeti COM(2021) 592 final, odjeljak 2.3.

9

(10)  COM(2021) 592 final, odjeljci 2.1. i 2.2.

10

(11)  COM(2021) 592 final, odjeljak 2.1.

11

(12)  COM(2021) 592 final, odjeljak 2.2.

12

(13)  COM(2021) 592 final, odjeljak 2.2.

13

(14)  COM(2021) 592 final, odjeljak 3.

14

(15)  COM(2021) 592 final, odjeljak 3.

15

(16)  COM(2021) 592 final, odjeljak 3.2.

16

(17)  COM(2021) 592 final, odjeljak 3.2.

17

(18)  COM(2021) 592 final, odjeljak 3.2.

18

(19)  COM(2021) 592 final, odjeljak 4.1.

19

(20)  COM(2021) 592 final, odjeljak 4.1.

20

(21)  COM(2021) 592 final, odjeljak 4.1.

21

(22)  COM(2021) 592 final, odjeljak 4.1.

22

(23)  COM(2021) 592 final, odjeljak 4.1.

23

(24)  COM(2021) 592 final, odjeljak 4.1.

24

(25)  COM(2021) 592 final, odjeljak 5.

25

(26)  COM(2021) 592 final, odjeljak 5.

26

(27)  COM(2021) 592 final, odjeljak 5.

27

(28)  COM(2021) 592 final, odjeljak 6.

28

(29)  COM(2021) 592 final, odjeljak 6.

29

(30)  COM(2021) 592 final, odjeljak 6.

30

---

PRILOG

Sljedeći je amandman odbijen tijekom rasprave premda je dobio barem četvrtinu glasova (pravilo 59. stavak 3. Poslovnika):

AMANDMAN 5.

SOC/705 – Sankcije za poslodavce državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom

Točka 1.7 podtočka i. treća alineja

Izmijeniti kako slijedi:

| Mišljenje Stručne skupine | Amandman |
| --- | --- |
| — | da,
  kad je riječ o inspekcijama, pojasne da se kontrole neće provoditi u suradnji s tijelima nadležnima za migracije i da inspektori rada nisu dužni nadležnim tijelima prijaviti prisutnost
  nezakonitih migranata
  ako utvrde njihovu prisutnost na radnim mjestima na kojima se inspekcija obavlja
  ; |

Mišljenje Stručne skupine

Amandman

—

da,
  kad je riječ o inspekcijama, pojasne da se kontrole neće provoditi u suradnji s tijelima nadležnima za migracije i da inspektori rada nisu dužni nadležnim tijelima prijaviti prisutnost
  nezakonitih migranata
  ako utvrde njihovu prisutnost na radnim mjestima na kojima se inspekcija obavlja
  ;

| — | da
  pozovu na pojašnjenje strategije kontrole koje provode inspekcije rada i njihove profesionalne odgovornosti za otkrivanje
  nezakonitih migranata.
  EGSO napominje da se zajedničke inspekcije koje provode inspekcije rada i tijela nadležna za migracije često provode radi provjere propisa povezanih s imigracijom. Treba priznati da takve inspekcije mogu odvratiti radnike koje se iskorištava od iznošenja vlastitih iskustava tijekom inspekcije. EGSO stoga poziva na jasno definiranje strategije inspektorata rada i njihovih pravnih obveza
  ; |
| --- | --- |

—

da
  pozovu na pojašnjenje strategije kontrole koje provode inspekcije rada i njihove profesionalne odgovornosti za otkrivanje
  nezakonitih migranata.
  EGSO napominje da se zajedničke inspekcije koje provode inspekcije rada i tijela nadležna za migracije često provode radi provjere propisa povezanih s imigracijom. Treba priznati da takve inspekcije mogu odvratiti radnike koje se iskorištava od iznošenja vlastitih iskustava tijekom inspekcije. EGSO stoga poziva na jasno definiranje strategije inspektorata rada i njihovih pravnih obveza
  ;

Obrazloženje

Cilj je izmjene pojasniti ulogu inspektora i istaknuti da su oni u okviru svojih profesionalnih dužnosti dužni prijaviti nezakonite migrante nadležnim tijelima ako utvrde njihovu prisutnost na radnim mjestima na kojima se inspekcija obavlja, a istodobno se priznaje i da zajedničke inspekcije mogu odvratiti iskorištavane radnike od prijavljivanja svojeg iskustva tijekom inspekcije. Pojašnjenje strategije inspektora rada bilo bi vrlo poželjno.

Rezultat glasanja:

| Za: | 48 |
| --- | --- |
| Protiv: | 70 |
| Suzdržani: | 16 |

Za:

48

Protiv:

70

Suzdržani:

16

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/90 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/90

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Ažurirani akcijski plan EU-a za borbu protiv krijumčarenja migranata za razdoblje 2021.–2025)

(COM(2021) 591 final)

(2022/C 290/15)

| Izvjestitelj: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Pietro Vittorio BARBIERI |

Izvjestitelj:

José Antonio MORENO DÍAZ

Suizvjestitelj:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 1.12.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 7.3.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 212/0/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 1.12.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

7.3.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

212/0/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Krijumčarenje migranata prekogranična je kriminalna aktivnost kojom se ugrožavaju ljudski životi, krše temeljna prava i remeti uredno upravljanje migracijskim tokovima. U posljednjih je 20 godina krijumčarenje ljudi u porastu kao posljedica višestrukih razloga protjerivanja iz zemalja podrijetla (kršenje ljudskih prava, nasilje, sukobi, nejednakosti, gospodarski i okolišni čimbenici itd.), ali i zbog nedostatka zakonitih sredstava za ulazak na teritorij mnogih zemalja. Povećanje broja ljudi koji se koriste tim nezakonitim mrežama, uz sve rizike koje to podrazumijeva, rezultat je ograničenja povećanih zbog pandemije COVID-a 19. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Europska migracijska politika je od početka bila usmjerena na, među ostalim, borbu protiv te kriminalne aktivnosti, sprečavanje iskorištavanja migranata u okviru kriminalnih mreža i smanjenje poticaja na nezakonitu migraciju. Ažurirani akcijski plan EU-a za borbu protiv krijumčarenja migranata za razdoblje 2021.–2025. treba razumjeti kao instrument kontinuiteta i poboljšanja borbe Europske unije protiv te kriminalne aktivnosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Prema podacima Europola, više od 90 % osoba koje nezakonito ulaze u Europsku uniju u nekoj je fazi svojeg putovanja putovalo preko krijumčarskih mreža. Europska unija smatra da prioritet u borbi protiv krijumčarenja migranata ima suradnja s partnerskim zemljama kako bi se smanjili poticaji za odlazak na ta opasna putovanja, uklonili temeljni uzroci nezakonitih migracija, promicale zakonite migracije te sigurni i zakoniti putovi do zemalja Europske unije, kako bi se ojačalo upravljanje zajedničkim granicama, riješili čimbenici privlačenja kao što su nezakoniti poslovi te olakšao povratak i reintegracija osoba s nezakonitim boravkom na području EU-a. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO pozdravlja ažurirani akcijski plan EU-a, i sveobuhvatni pristup koji se njime predlaže, kao nastavak Unijine borbe protiv krijumčarenja migranata. Smatra se da se krijumčarenjem, kao kriminalnom aktivnošću, ugrožavaju životi migranata i krše njihova prava, da se neopravdano iskorištavaju ljudi koji žele ući na područje EU-a te da krijumčarenje predstavlja i prijetnju europskoj sigurnosti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO shvaća da je zaštita vanjskih granica prioritet Europske unije, ali ističe da pritom treba uvijek poštovati ljudska prava i nepovredivost međunarodnog javnog prava te voditi računa o zaštiti ljudi i izbjegavanju kriminalizacije solidarnosti. U svakom slučaju, borba protiv krijumčarenja migranata nikada ne smije biti usmjerena protiv migranata ili protiv humanitarne pomoći i pomoći migrantima. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO smatra da je ključno suzbijati krijumčarenje migranata primjenom pristupa migracijama „na svim razinama rute”. To znači jačanje predloženih mjera protiv krijumčarskih mreža poboljšanjem suradnje između pravosuđa i policije, poboljšanjem suradnje i dijaloga sa susjednim zemljama u okviru borbe protiv krijumčarskih mreža, jačanjem mjera za sprečavanje iskorištavanja krijumčarenih osoba i pružanjem zaštite takvim osobama te usklađenijom i odlučnijom borbom protiv nezakonitog zapošljavanja i izrabljivanja radnika. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO se slaže s potrebom za eliminacijom potražnje kako bi se utjecalo na dobit mreža za krijumčarenje ljudi. Međutim, upozorava na disfunkcionalnosti koje mogu nastati zbog bavljenja isključivo pitanjem ponude (mreže). U tom pogledu, ističe da je postojanje zakonitih, učinkovitih i sigurnih kanala te zaštite prava na azil ključno za deaktivaciju velikog dijela tog nezakonitog poslovanja. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO također oštro osuđuje instrumentalizaciju migranata i tražitelja azila kao sredstvo destabilizacije EU-a (1). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO ističe da se zaštita ljudi i pružanje medicinske skrbi (2) i solidarne pomoći ne bi smjeli kriminalizirati i tretirati na isti način kao krijumčarske mreže te da bi trebale podlijegati kaznenom progonu samo kad su počinjene u namjeri da se izravno ili neizravno ostvari financijska ili druga materijalna korist (3). Ako za pružanje pomoći postoje humanitarni razlozi, izrijekom treba navesti klauzulu o obveznom oslobođenju od odgovornosti. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Opće napomene

| 2.1. | Krijumčarenje migranata prekogranična je kriminalna aktivnost kojom se ugrožavaju ljudski životi, krše temeljna prava i remeti uredno upravljanje migracijskim tokovima. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | U posljednjih je 20 godina krijumčarenje ljudi u porastu kao posljedica višestrukih razloga protjerivanja iz zemalja podrijetla (kršenje ljudskih prava, nasilje, sukobi, nejednakosti, gospodarski i okolišni čimbenici itd.), ali i zbog nedostatka zakonitih sredstava za ulazak na teritorij mnogih zemalja. Zbog ograničenja, koja su se povećala zbog pandemije bolesti COVID-19, povećao se i broj ljudi koji se koriste tim nezakonitim mrežama, uz sve rizike koje to podrazumijeva (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Osnovna razlika između krijumčarenja migranata i trgovine ljudima jest činjenica da u prvom slučaju migranti dobrovoljno sudjeluju u procesu migracije plaćajući usluge krijumčara kako bi prešli međunarodnu granicu, dok se u drugom slučaju ljudima trguje u svrhu rada, seksualnog iskorištavanja ili odstranjivanja organa te su takvi ljudi žrtve kojima je potrebna pomoć i potpora. Aktivnosti u okviru trgovine ljudima nisu nužno prekogranične. Te su dvije pojave često međusobno povezane jer krijumčarene osobe mogu postati žrtve trgovaca u svrhu rada te seksualnog i drugih vrsta iskorištavanja. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Europska migracijska politika je od početka bila usmjerena na, među ostalim, borbu protiv te kriminalne aktivnosti, sprečavanje iskorištavanja migranata u okviru kriminalnih mreža i smanjenje poticaja na nezakonitu migraciju. U paktu o migracijama i azilu koji je Europska komisija predstavila 2020. navodi se da borba protiv krijumčarenja migranata predstavlja prioritet te da će se suradnju sa zemljama podrijetla i tranzita pojačati kako bi se spriječila opasna putovanja i nezakoniti prelasci, osobito sklapanjem posebnih partnerstava s trećim zemljama za borbu protiv krijumčarenja migranata. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Prema podacima Europola, više od 90 % osoba koje nezakonito ulaze u Europsku uniju u nekoj je fazi svojeg putovanja putovalo preko krijumčarskih mreža. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ažurirani akcijski plan EU-a za borbu protiv krijumčarenja migranata za razdoblje 2021.–2025. trebalo bi shvatiti kao instrument kontinuiteta u borbi Europske unije protiv te kriminalne aktivnosti. Krijumčarenje migranata mora se promatrati ne samo kao migracijski izazov, već i kao sigurnosna prijetnja koja utječe na vanjske granice EU-a. Primjereno upravljanje vanjskim granicama EU-a i njihova zaštita, uz poštovanje međunarodnog pravnog okvira i temeljnih prava, ključno je pitanje. Kako bi spriječio krijumčarenje migranata, EU mora ojačati zajedničke standarde i postupke na način kojim će se poštovati ljudska prava i međunarodni standardi. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Europska unija smatra da je u okviru borbe protiv krijumčarenja migranata prioritet suradnja s partnerskim zemljama kako bi se smanjili poticaji za poduzimanje tih opasnih putovanja, uklonili raznovrsni temeljni uzroci nezakonite migracije, promicale zakonite migracije te zakonite i sigurne rute za dolazak u zemlje Europske unije, ojačalo upravljanje zajedničkim granicama te olakšali vraćanje i reintegracija osoba koje se nalaze na teritoriju EU-a, a nemaju uređen status (5). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Borba protiv krijumčarenja ljudi podrazumijeva i strožu primjenu Direktive o sankcijama za poslodavce (6) te shvaćanje činjenice da je rad na crno element privlačenja nezakonitih migracija i da može biti povezan s krijumčarenjem migranata. Treba imati na umu da strani radnici s nezakonitim boravkom u EU-u postoje zato što postoje poslodavci koji se ne pridržavaju propisa i koji im nezakonito daju posao koji ne ispunjava minimalne radne uvjete u pogledu plaće, radnog vremena, zdravstvene zaštite, sigurnosti na radu itd. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Ažuriranim akcijskim planom EU-a za borbu protiv krijumčarenja migranata za razdoblje 2021.–2025. uzimaju se u obzir rezultati ciljanih savjetovanja i javnog savjetovanja koje je održano između 19. ožujka i 11. lipnja 2021. Osim toga, time što pridonosi onemogućavanju kriminalnih djelatnosti njime se podupiru i ciljevi strategije EU-a za sigurnosnu uniju (7), strategije EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021.–2025 (8). i strategije EU-a za suzbijanje trgovine ljudima 2021.–2025 (9). |
| --- | --- |

2.9.

3.   Napomene o ažuriranom akcijskom planu EU-a za borbu protiv krijumčarenja migranata za razdoblje 2021.–2025.

| 3.1. | EGSO pozdravlja ažurirani akcijski plan EU-a i sveobuhvatni pristup koji se njime predlaže, kao nastavak Unijine borbe protiv krijumčarenja migranata i trgovine ljudima. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Podrazumijeva se da se krijumčarenjem, kao kriminalnom aktivnošću, ugrožavaju životi migranata i krše njihova prava te da se isto tako neopravdano iskorištavaju ljudi koji žele ući na područje EU-a. EGSO stoga smatra da bi trebalo uspostaviti potrebne mehanizme i alate za borbu protiv te kriminalne aktivnosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO shvaća da je zaštita vanjskih granica također prioritet Europske unije, ali ističe da pritom treba uvijek poštovati ljudska prava i nepovredivost međunarodnog javnog prava te voditi računa o zaštiti ljudi i izbjegavanju kriminalizacije solidarnosti. U svakom slučaju, borba protiv krijumčarenja migranata nikada ne smije biti usmjerena protiv migranata ili protiv humanitarne pomoći i pomoći migrantima i ne smije biti izgovor za ukidanje prava na azil u EU-u i na međunarodnoj razini. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Zaštita ljudi i pružanje medicinske skrbi (10) i solidarne pomoći ne bi se smjeli kriminalizirati i tretirati na isti način kao krijumčarske mreže te bi trebali podlijegati kaznenom progonu samo kad su počinjeni u namjeri da se izravno ili neizravno ostvari financijska ili druga materijalna korist (11). Ako za pružanje pomoći postoje humanitarni razlozi., izrijekom treba navesti klauzulu o obveznom oslobođenju od odgovornosti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO smatra da je ključno da se krijumčarenje migranata suzbija primjenom pristupa migracijama „na svim razinama rute” te da se shvati da je nedostatak zakonitih i sigurnih putova jedan od razloga za procvat krijumčarskih mreža. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO isto tako smatra da nezakoniti rad može biti povezan s mrežama za krijumčarenje ljudi, što često dovodi do izrabljivanja radnika. EGSO stoga smatra da bi trebalo raditi na poboljšanju provedbe Direktive o mjerama za poslodavce i suzbijanju nezakonitog rada i izrabljivanja radnika, na usklađeniji i odlučniji način. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO smatra da je nužno ojačati predložene mjere protiv krijumčarskih mreža poboljšanjem pravosudne i policijske suradnje, pružanjem potpore radu Europske multidisciplinarne platforme za borbu protiv kaznenih djela (EMPACT) i Eurojusta te poboljšanjem prikupljanja informacija i informativnih kampanja o rizicima krijumčarenja migranata na izvoru. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO pozdravlja činjenicu da taj cjeloviti pristup isto tako obuhvaća poboljšanje suradnje i dijaloga sa susjednim zemljama kad je riječ o pitanjima borbe protiv krijumčarskih mreža, ali upozorava na opasnost od negativnog utjecaja na odnose suradnje s tim zemljama, što bi moglo dovesti do jačanja krijumčarskih mreža zbog lažne upotrebe pojmova kao što su povratak i reintegracija. U tom pogledu treba napomenuti da se u Komunikaciji Komisije ispravno ističe sve veća uloga državnih aktera u umjetnom stvaranju i olakšavanju nezakonitih imigracija u cilju poticanja destabilizacije EU-a. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO smatra da je ključno ojačati mjere za sprečavanje izrabljivanja i osigurati zaštitu krijumčarenih osoba. U tom pogledu, smatra da je neophodno izraditi pilot-mjere u skladu s pristupom migracijama na svim razinama rute, u kojima će sudjelovati uprave i socijalni akteri iz zemalja podrijetla, tranzita i odredišta. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO smatra da je razvoj operativnih partnerstava protiv krijumčarenja s trećim zemljama od interesa, ali ističe da se tim sporazumima ne smiju kršiti vodeća načela Europske unije i da se ne smiju sklapati sa zemljama u kojima se sustavno krše ljudska prava. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO smatra da se ažuriranim akcijskim planom EU-a za borbu protiv krijumčarenja migranata za razdoblje 2021.–2025. uspješno utvrđuju rizici koje predstavlja ta kriminalna aktivnost i brzina kojom se krijumčarske mreže prilagođavaju okolnostima i upotrebljavaju nove tehnologije u svoju korist. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EGSO se slaže s potrebom za eliminacijom potražnje kako bi se utjecalo na dobit mreža za krijumčarenje ljudi, kako je navedeno u ažuriranom akcijskom planu. Međutim, upozorava na disfunkcionalnosti koje mogu nastati zbog bavljenja isključivo pitanjem ponude (mreže), a bez razumijevanja potrebe za strukturnim reformama kojima bi se smanjila potražnja. U tom pogledu, ističe da je postojanje zakonitih, učinkovitih i sigurnih kanala te zaštite prava na azil ključno za deaktivaciju velikog dijela tog nezakonitog poslovanja. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EGSO smatra da bi jačanje prevencije krijumčarenja – što je cilj koji dijeli – moglo predstavljati povredu mehanizama za pružanje pomoći ugroženim migrantima. Ističe činjenicu da je posljednjih mjeseci bilo povećane aktivnosti stranaka i vlada u cilju kriminalizacije djela solidarnosti. EGSO ističe da se zaštita ranjivih osoba i pružanje medicinske (12) i solidarne pomoći ne smiju kriminalizirati i tretirati na isti način kao krijumčarske mreže (13). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EGSO smatra da posebnu pozornost treba posvetiti žrtvama krijumčarenja, posebno onima ranjivijima, kao što su maloljetnici (bez pratnje) (14), osobe s invaliditetom i žene (15). EGSO poziva Europsku komisiju da izradi direktivu o zaštiti maloljetnih stranaca bez pratnje, čija bi okosnica bio najbolji interes djeteta. Nadalje, trebalo bi prepoznati ulogu aktera civilnog društva, socijalnih subjekata i nevladinih organizacija u pomaganju i pružanju potpore žrtvama krijumčarenja kao humanitarnih djela kojima se jačaju načela EU-a. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EGSO prepoznaje da je plan isto tako relevantan i da se nedvojbeno odnosi na trenutačne probleme instrumentalizirane migracije, pri čemu je očita izravna uključenost državnih aktera. EGSO, kao i Europsko vijeće (16), snažno osuđuje instrumentalizaciju migranata i tražitelja azila kao sredstva za destabilizaciju, čemu smo nedavno svjedočili na granicama s Marokom, a posebno Bjelarusom (17). |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EGSO ističe da su države članice, osim cjelokupnog zakonodavnog okvira EU-a, u svakom trenutku dužne poštovati međunarodne obveze, uključujući Ženevsku konvenciju iz 1951. i Protokol iz New Yorka iz 1967., kojima se uređuje pravo na azil. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Percepcija migracija kao prijetnji i diskurs kojim se migrante predstavlja kao opasnost dehumaniziraju ljudska bića i služe samo onima koji ih žele iskoristiti zbog geostrateških ili nacionalnih političkih razloga. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EGSO izražava žaljenje zbog toga što borba protiv krijumčarenja migranata izaziva veću zabrinutost od borbe protiv trgovine ljudima, koja je i dalje najunosnija kriminalna aktivnost i predstavlja ne samo kršenje ljudskih prava, nego i stvarnu prijetnju nacionalnoj sigurnosti, gospodarskom rastu i održivom razvoju (18). |
| --- | --- |

3.18.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Buduće mišljenje EGSO-a REX/554.

1

(2)  Izjava Stalnog odbora europskih liječnika (CPME) o kriminalizaciji djela solidarnosti. Vidjeti i izvješće Europskog parlamenta (2019.): Fit for purpose? The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update (Primjereno svrsi? Direktiva o olakšavanju i kriminalizacija humanitarne pomoći za nezakonite migrante: stanje 2018. godine).

2

Fit for purpose? The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update

(3)  Članak 6. Protokola UN-a protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom kojim se dopunjuje Konvencija Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta.

3

(4)  Global Initiative (2021.), The Global Illicit Economy (Globalno nezakonito gospodarstvo).

4

The Global Illicit Economy

(5)  SL C 517, 22.12.2021., str. 86.

5

(6)  Direktiva 2009/52/EZ.

6

(7)  COM/2020/605 final.

7

(8)  COM/2021/170 final.

8

(9)  COM/2021/171 final.

9

(10)  Izjava Stalnog odbora europskih liječnika (CPME) o kriminalizaciji djela solidarnosti. Vidjeti i izvješće Europskog parlamenta (2019.): Fit for purpose? The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update.

10

(11)  Članak 6. Protokola UN-a protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom kojim se dopunjuje Konvencija Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta.

11

(12)  Izjava Stalnog odbora europskih liječnika (CPME) o kriminalizaciji djela solidarnosti. Vidjeti i izvješće Europskog parlamenta (2019.) Fit for purpose? The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update.

12

Fit for purpose? The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update

(13)  Stručno vijeće za zakonodavstvo o nevladinim organizacijama Konferencije međunarodnih nevladinih organizacija Vijeća Europe: Using criminal law to restrict the work of NGOs supporting refugees and other migrants in Council of Europe Member States (Upotreba kaznenog prava za ograničavanje rada nevladinih organizacija koje pomažu izbjeglicama i drugim migrantima u državama članicama Vijeća Europe) (2019.).

13

Using criminal law to restrict the work of NGOs supporting refugees and other migrants in Council of Europe Member States

(14)  SL C 429, 11.12.2020., str. 47.

14

(15)  Cilj br. 9 Globalnog sporazuma za sigurne, propisne i zakonite migracije: Jačanje transnacionalnog odgovora na krijumčarenje migranata. Osim toga, vidjeti i točku 25. podtočku (c): osmišljavanje rodno osjetljivih i djeci prilagođenih protokola za suradnju duž migracijskih ruta u kojima se konkretno, korak po korak, navode mjere za identifikaciju i odgovarajuću pomoć krijumčarenim migrantima.

15

(16)  JOIN(2021) 32 final, Odgovor na instrumentalizaciju migranata na vanjskim granicama EU-a pod pokroviteljstvom države.

16

(17)  https://www.eesc.europa.eu/hr/news-media/presentations/eesc-expresses-its-concern-about-situation-border-belarus.

17

(18)  Bigio, J., & Vogelstein, R. B. (2021.), Ending Human Trafficking in the Twenty-First Century (Okončanje trgovine ljudima u 21. stoljeću), Vijeće za vanjske odnose.

18

Ending Human Trafficking in the Twenty-First Century

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/95 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/95

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Bolji radni uvjeti za jaču socijalnu Europu: iskorištavanje svih prednosti digitalizacije za budućnost rada

(COM(2021) 761 final)

i Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o poboljšanju radnih uvjeta u radu putem platformi

(COM(2021) 762 final)

(2022/C 290/16)

| Izvjestiteljica: | Cinzia DEL RIO |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Cinzia DEL RIO

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 17.1.2022.
  Vijeće Europske unije, 4.5.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 7.3.2022. |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 149/80/18 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 17.1.2022.

Vijeće Europske unije, 4.5.2022.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

7.3.2022.

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

149/80/18

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Pandemijom su istaknute neke promjene u svijetu rada koje su već bile u tijeku i ubrzano je širenje svih vrsta rada putem platformi, čime je povećan rast i utjecaj digitalnog gospodarstva. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO pozdravlja Prijedlog direktive Europske komisije o poboljšanju radnih uvjeta u radu putem platformi (COM(2021) 762) u kontekstu provedbe europskog stupa socijalnih prava. Svrha te regulatorne intervencije trebala bi biti jasno definiranje kriterija za klasifikaciju radnih odnosa i kriterija za uređivanje uporabe algoritama. Osim toga, ona bi trebala omogućiti pristup socijalnoj zaštiti i zaštiti radnika i njihovih prava. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO je u nizu prethodnih mišljenja, koja su za ovo mišljenje i dalje relevantna, već istaknuo prilike i izazove koji prate rad putem platformi te potrebu za utvrđivanjem jasnih i pravednih pravila kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu, djelotvorno ostvarivanje prava radnika i poboljšani radni uvjeti. Opći je cilj ojačati unutarnje tržište i zajamčiti primjenu pravila koja se na njega odnose osiguravanjem ravnopravnih tržišnih uvjeta za sve sudionike. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO je naglasio da ekonomija platformi stvara nove mogućnosti i za poduzeća i za radnike. Poduzeća mogu doći do novih tržišta, smanjiti troškove i iskoristiti inovacije u području digitalnih tehnologija te imati pristup globalnoj i lokalnoj radnoj snazi kako bi poboljšala učinkovitost i povećala produktivnost. Radnici imaju nove mogućnosti stjecanja prihoda i zapošljavanja, što je sve bitnije, pa čak i ključno za vulnerabilne skupine kao što su mladi, migranti i žene. Tim mogućnostima treba pristupiti na socijalno održiv način. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Izražena pitanja koja izazivaju zabrinutost u vezi s radnim uvjetima u ekonomiji platformi uključuju ograničeniji pristup socijalnoj zaštiti i zdravstvenom osiguranju, zdravstvene i sigurnosne rizike, nesiguran rad, fragmentirano radno vrijeme, neodgovarajuću razinu prihoda te poteškoće u vezi s priznavanjem kolektivnih prava. Ta je pitanja potrebno riješiti i osmisliti uravnotežena rješenja na odgovarajućim razinama – europskoj, nacionalnoj i putem kolektivnog pregovaranja koje uključuje platforme. EGSO smatra da je nužno osigurati jednaki tretman „tradicionalnih” poduzeća i onih koja se koriste digitalnim sredstvima koja se zasnivaju na funkcijama algoritamskog upravljanja kad se ono koristi za organiziranje rada i radnih odnosa – usmjeravanju, kontroli i/ili organizacijskoj moći. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Digitalne radne platforme razlikuju se po veličini. Za male i srednje platforme postoje drugi izazovi koje treba uzeti u obzir, koji obuhvaćaju troškove povezane s infrastrukturom i administrativnim opterećenjem te s prilagodbom digitalnoj transformaciji. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO uviđa da fleksibilnost radnog vremena može biti pozitivna značajka rada putem platformi, što posebno pozdravljaju oni koji se oslanjaju na rad putem platformi radi dodatnog izvora prihoda. Međutim, fleksibilnost se uvijek mora zasnivati na poštovanju temeljnih socijalnih i radnih standarda zajamčenih pravom Unije. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO se slaže da su pravna klasifikacija radnog odnosa i njegovo jasno razlikovanje od istinskog samozapošljavanja ključni za osiguravanje pravne sigurnosti i za poduzeća i za radnike te za jamčenje prava i zaštite radnika. Međutim, to se pitanje u raznim državama članicama rješava na različite načine. Zakonske odredbe o pojedinim područjima, sudske presude u radnim sporovima i kolektivni ugovori u određenim segmentima rada putem platformi dovode do rascjepkanosti postojećih propisa unutar EU-a i razlika u načinu tretiranja radnika koji rade putem platformi u raznim državama članicama. Potrebno je jasno utvrditi tko je zakonski odgovoran poslodavac u svrhu plaćanja poreza i socijalnih doprinosa, kao i u pogledu uspostave postupaka kolektivnog pregovaranja. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Europa ne smije primjenjivati različite regulatorne pristupe za iste izazove. EGSO podržava cilj zakonodavnog prijedloga Europske komisije da se riješi problem tih vrlo raznolikih propisa u državama članicama. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO naglašava da se nova pravila iz direktive moraju temeljiti na socijalnoj stečevini EU-a i uključivati jasne definicije koje ne bi smjele biti u suprotnosti s pravnom stečevinom, kolektivnim ugovorima ili sudskom praksom sudova u pojedinačnim državama članicama. Direktiva bi trebala biti jasan pravni okvir koji na nacionalnoj razini treba prilagoditi ovisno o nacionalnim zakonima i praksama i kojim se posebno potiču postupci kolektivnog pregovaranja. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Osim toga, ovo se mišljenje posebno odnosi na sljedeće aspekte iz Prijedloga direktive: Kriteriji klasifikacije: EGSO naglašava da kriteriji klasifikacije iz članka 4. Prijedloga direktive ne odražavaju dinamičan i brz razvoj digitalnog tržišta te da bi ih trebalo stalno ažurirati, a to znači da su neodređeni i dvosmisleni. Bilo bi primjerenije reći da pretpostavka o radnom odnosu ide u korist pojedinačnih radnika koji rade i/ili pružaju usluge pod konkretnim funkcijama usmjeravanja, kontrole i/ili organizacijske moći koje dotična digitalna platforma provodi s pomoću algoritamskog upravljanja te utvrditi kriterije ovisno o tim funkcijama. EGSO se slaže s time da platforme imaju mogućnost oboriti pretpostavku o radnom odnosu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO ističe da se konkretna dimenzija algoritamskog upravljanja, koja ima znatan utjecaj na radnike, možda neće primjenjivati na definiranje pretpostavke o radnom odnosu kad su posrijedi registrirane struke ili članove nacionalnih strukovnih udruga, ako postoje. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Pravila o algoritamskom upravljanju: EGSO se s slaže da algoritamsko upravljanje ima velik utjecaj na radne uvjete i da bi pri algoritamskom upravljanju i za radnike i za poduzeća trebalo osigurati transparentnost i odgovornost. S pomoću algoritamskog upravljanja provodi se nadzor, dodjeljuju zadaci i daju izravne upute kojima se ograničava razina autonomije te ocjenjuju radnici, što obuhvaća i njihovu uspješnost i ponašanje, te se određuju njihova zarada i radni uvjeti, a može dovesti i do otpuštanja. U direktivi bi trebalo izričito navesti da se prava utvrđena u poglavlju III. primjenjuju na sve situacije u kojima se algoritamsko upravljanje upotrebljava u kontekstu radnog odnosa. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO smatra da bi svi radnici koji rade putem platformi trebali imati zajamčeno pravo na prenosivost podataka i preuzimanje svojih podataka s platformi, uključujući podatke o vještinama. Osim toga, trebalo bi unijeti dodatne odredbe u vezi s ostvarivanjem prava na preispitivanje automatiziranih ili poluautomatiziranih odluka. Odluke koje bi mogle znatno utjecati na radni odnos trebali bi donositi ljudi. EGSO cijeni činjenicu da prijedlog Europske komisije ide u tom smjeru. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EGSO naglašava važnost djelotvorne provedbe putem snažnije suradnje tijela za zaštitu podataka i inspektorata rada te potrebu da se razjasni tko je za što odgovoran, uključujući i u prekograničnim situacijama. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Kolektivna prava: EGSO naglašava da bi u članku 14. direktive trebalo izričito navesti sindikate, koji imaju pravo na kolektivno pregovaranje. Nadalje, pravo na obavješćivanje i savjetovanje te pravo na kolektivno pregovaranje trebalo bi proširiti na sve radnike koji rade putem platformi. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Direktivom bi trebalo zajamčiti poštene postupke u vezi s prestankom rada za radnike koji rade putem platformi te postupke obavješćivanja i savjetovanja u slučaju kolektivnog otpuštanja. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | U skladu s ciljevima Programa vještina za Europu, EGSO naglašava važnost odgovarajućeg osposobljavanja i informacija za radnike koji rade putem platformi, koje bi mogle biti dostupne na raznim jezicima, o tome kako se koristiti dotičnom platformom i raditi na njoj te o poboljšavanju digitalnih vještina. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Uvod – kontekst

| 2.1. | Pandemija bolesti COVID-19 ubrzala je stopu korištenja rada putem platformi i istaknula određene promjene u svijetu rada koje su već bile u tijeku. EGSO je već naglasio da ekonomija platformi stvara nove mogućnosti i za poduzeća i za radnike. Digitalne radne platforme koje posreduju u radu brzo su prodrle u niz gospodarskih sektora. Poduzeća mogu doći do novih tržišta, smanjiti troškove i iskoristiti inovacije u području digitalnih tehnologija te imati pristup globalnoj i lokalnoj radnoj snazi kako bi poboljšala učinkovitost i povećala produktivnost. Radnici imaju nove mogućnosti stjecanja prihoda i zapošljavanja, što je sve bitnije, pa čak i ključno za vulnerabilne skupine kao što su mladi, migranti i žene. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Međutim, postoje i izazovi povezani s pravima radnika, oporezivanjem, raspodjelom bogatstva i održivošću, koje treba rješavati na europskoj razini (1). Rad putem platformi važan je element nove produktivne karte gospodarskih aktivnosti povezanih s digitalnim razvojem i digitalnom tranzicijom. EGSO je već naglasio mogućnosti i rizike u nizu ranijih mišljenja (2) relevantnih za ovo mišljenje te pozvao da se regulatornom intervencijom na europskoj razini jasno definiraju kriteriji za klasifikaciju radnih odnosa, uredi upotreba algoritama i osigura pristup socijalnoj zaštiti i zaštiti radnika i njihovih prava. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Slab ekonomski položaj velikog broja radnika koji rade putem niza raznovrsnih digitalnih radnih platformi povećava rizik za zdravlje i sigurnost (3), kao i nesigurnost njihovih zaposlenja (4), a taj je fenomen teško definirati prema preciznim geografskim granicama nacionalnih država. Osim toga, u većini pravnih sustava u EU-u dolazi do slabljenja mehanizama opće i socijalne zaštite za radnike u nestandardnim i atipičnim oblicima rada. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EGSO uviđa da fleksibilnost radnog vremena može biti pozitivna značajka rada putem platformi, što posebno pozdravljaju oni koji se oslanjaju na rad putem platformi radi dodatnog izvora prihoda, naročito mladi. Međutim, fleksibilnost bi se uvijek trebala temeljiti na poštovanju temeljnih socijalnih i radnih standarda zajamčenih pravom EU-a te se može urediti nacionalnim pravom ili kolektivnim ugovorima u skladu s relevantnim pravnim okvirom EU-a. To je osobito nužno za mlade koji imaju fragmentirane periode rada, niske i neodgovarajuće razine prihoda i koji moraju uplaćivati socijalne doprinose za svoje buduće mirovine (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Raznolika narav radnih odnosa koji nastaju i razvijaju se na digitalnim radnim platformama unutar svake države članice znači da nije lako primijeniti jedinstveno nacionalno rješenje kad je riječ o priznavanju potrebne socijalne zaštite, potrebnih mjera za zdravlje i sigurnost na radu, odgovarajućih razina prihoda, primjerenog radnog vremena i pristojnih radnih uvjeta. Ti različiti oblici radnih odnosa te niska razina pojedinačne i kolektivne zaštite na nacionalnoj razini daleko su izraženiji na razini EU-a, čime se stvaraju uvjeti za socijalni damping i nepošteno tržišno natjecanje koji ugrožavaju djelotvornost europskih i nacionalnih standarda zaštite rada. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Digitalne radne platforme mogu se svrstati u dvije široke kategorije: platforme putem kojih se rad obavlja na internetu i platforme putem kojih se posao obavlja na određenoj lokaciji. One se razlikuju po veličini. Za male i srednje platforme postoje drugi izazovi koje treba uzeti u obzir, koji obuhvaćaju troškove povezane s infrastrukturom i administrativnim opterećenjem te s prilagodbom digitalnoj transformaciji. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Broj osoba koje rade za poslodavce koji koriste internetske platforme stabilno raste, ne samo u Europskoj uniji, već i u cijelom svijetu (6). Kao što su pokazali ILO i Eurofound, izazovi za tradicionalna poduzeća uključuju nepošteno tržišno natjecanje od strane platformi, od kojih neke ne podliježu konvencionalnom oporezivanju i drugim propisima u vezi sa svojom radnom snagom. Nadalje, opsežna sudska praksa pokazala je da neki poslovni modeli platformi svoju konkurentsku prednost grade tako što nastoje izbjeći mjerodavne propise, bilo da je riječ o zakonodavstvu iz socijalnog, okolišnog ili gospodarskog područja (7). Takva strategija nije pogodna za dugoročnu gospodarsku održivost i narušava pošteno tržišno natjecanje, posebno između velikih i mikro ili malih platformi. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Zbog digitalne tranzicije, koju EU snažno podržava, model „internetskih platformi” u budućnosti će utjecati na sve više sektora i zanimanja. EGSO je više puta naglasio (8) da dobro osmišljene propise o unutarnjem tržištu treba provoditi i jačati osiguravanjem jednakih uvjeta za sve sudionike i da od digitalizacije moraju imati koristi i radnici i poduzeća. Nužno je razviti regulatorni okvir kojim se osiguravaju sigurna, pravedna i zdrava radna okruženja i uvjeti kroz sustav jasno definiranih prava, odgovornosti i dužnosti. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Svi radnici imaju pravo na pravedne i pristojne uvjete rada. To je temeljno načelo međunarodnog radnog prava i prava EU-a. Pravo je radnika, u skladu s člankom 4. Direktive 2019/1152, da od poslodavca dobije informacije o osnovnim elementima ugovora o radu ili radnog odnosa. Na radnike zaposlene na platformama moraju se primjenjivati iste odredbe radnog prava koje su na snazi u zemlji u kojoj se pruža usluga. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Ključno pitanje je stoga jasna definicija „zaposlenika” i njegovo jasno razlikovanje od istinski „samozaposlene osobe”. Djelotvornost i učinkovitost cjelokupnog regulatornog okvira Prijedloga direktive ovisi o jasnoći tih definicija. Studije na koje se upućuje (9) pokazuju da se u mnogim slučajevima od radnika traži da se prijave kao samozaposlene osobe tako da je izazov kako izbjeći lažno samozapošljavanje. Radnici bi trebali dobiti potrebne informacije kako bi mogli odabrati žele li zaista biti samozaposleni. Studija Europske komisije na koju se upućuje u radnom dokumentu službi Komisije „Izvješće o procjeni učinka o poboljšanju radnih uvjeta u radu putem platformi” pokazuje da se procjenjuje da je 5,5 milijuna radnika koji rade putem platformi pogrešno klasificirano kao samozaposleno. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Države članice rješavaju pitanje zakonske klasifikacije radnih odnosa na različite načine. Rizik od pogrešaka u zakonskoj klasifikaciji radnih odnosa uglavnom proizlazi iz nepostojanja zakonodavstva u nacionalnim pravnim sustavima i pravne nejasnoće. Dosad nijedna država članica nije sveobuhvatno riješila pitanje zakonske klasifikacije rada putem platformi. Neke su države članice (Italija, Španjolska i Francuska) odabrale sektorsko zakonodavstvo usmjereno na platforme za prijevoz i dostavu. Velik broj država članica (Belgija, Njemačka, Grčka, Španjolska, Francuska, Irska, Italija, Nizozemska i Švedska) pokušao je pojasniti radne odnose koji nemaju jasnu klasifikaciju kroz zakonodavstvo, administrativne akte ili sudsku praksu, no ti se slučajevi odnose na situacije na općem tržištu rada, zbog čega ne uzimaju o obzir posebnosti rada putem platforme. U Italiji i Španjolskoj kolektivno pregovaranje ima važnu ulogu, uz posebne sporazume i protokole kojima se anticipiraju posebne zakonske odredbe. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Mišljenje da postojeći regulatorni sustav na nacionalnoj razini, u raznim zemljama EU-a, trenutno nije prikladan za reguliranje raznih profila rada putem digitalnih platformi potvrđuje gotovo 100 sudskih sporova koje su pokrenuli radnici i/ili njihovi sindikalni predstavnici, kao i raznolikost rješenja proizašlih iz sudske prakse u brojnim europskim državama, koja se dijele na ona kojima se potvrđuje da je poslovni odnos u naravi samozapošljavanje i sve veći broj onih kojima se priznaje da se radi o radnom odnosu, iako postoje i ona kojima se ovaj poseban slučaj svrstava u pravnu situaciju koja je nešto između (10). Iako ti postupci često dovode do kontradiktornih rezultata, odnose se uglavnom na dostavu i usluge vozača (usluge platformi na licu mjesta) i većini njih je zajedničko to da se osobe koje rade putem platformi definiraju kao zaposlenici (osobito u sektorima prijevoza i dostave, u kojima vjerojatno postoji najveća ugovorna i sindikalna zaštita). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Drugo ključno pitanje odnosi se na utjecaj algoritamskog upravljanja, koje je inherentno poslovnom modelu digitalnih radnih platformi, na radne uvjete (11). U vezi s algoritmima pozornost bi trebalo posvetiti osiguravanju transparentnosti i odgovornosti, i za radnike i za poduzeća. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Pojedine su države članice poduzele mjere za poboljšanje navedene situacije uvođenjem zakonodavnih inicijativa koje su posebno usmjerene na algoritamsko upravljanje na radnom mjestu (IT, ES). S druge strane, niz država članica (AT, BE, CY, CZ, DK, EE, FI, DE, IE, LV, LT, LU, NL, SV) pitanje algoritamskog upravljanja rješava poduzimanjem mjera unutar okvira privatnosti, zaštite podataka i politike zabrane diskriminacije. U nekoliko zemalja donesene su s tim povezane sudske odluke (FR, IT, NL, PL i LU) (12). Zbog rascjepkanosti postojećih propisa unutar EU-a, digitalne radne platforme u različitim zemljama rade prema različitim propisima. S obzirom na fleksibilnu i mobilnu narav ekonomije platformi i njezin brz razvoj, zbog nepostojanja zajedničkog pristupa doći će do poteškoća u održavanju jednakih uvjeta za sve u svim državama članicama. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | S obzirom na to, treba pozdraviti inicijativu europskih institucija, a naročito paket mjera koje je Europska komisija podnijela 9. prosinca 2021. za poboljšanje radnih uvjeta u radu putem platformi u kontekstu provedbe europskog stupa socijalnih prava. U inicijativi Europske komisije prepoznaje se hitnost rješavanja problema razlika u postupanju među državama članicama, nastoje se riješiti prethodno navedeni problematični aspekti i iznosi regulatorni prijedlog u vidu direktive. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO se slaže s odlukom Komisije o izradi Prijedloga direktive čije područje primjene obuhvaća rad putem platformi koji se obavlja putem platformi na internetu (npr. pravne usluge, usluge prevođenja, usluge slobodnih suradnika itd.) i putem platformi smještenih na lokaciji gdje radnik mora pružati fizičku uslugu (npr. taksi usluge, usluge dostave, usluge u kućanstvu). Kao što je to jasno navedeno u uvodnoj izjavi 49. Prijedloga direktive, potreba za direktivom, a ne neobvezujućim pravnim instrumentima, opravdana je iznimnom raznolikošću situacija, radnih uvjeta i zakonodavstva u svakoj državi članici, osobito u pogledu osiguravanja službene i stvarne pokrivenosti sustavom socijalne zaštite te njegove adekvatnosti i transparentnosti, naročito zbog toga što države članice osiguravaju različite razine socijalne zaštite. Velik broj sudskih predmeta i presuda, koji i dalje raste, u korist klasificiranja ove vrste rada kao zapošljavanja jasno ukazuje na činjenicu da to pitanje nije regulirano na dovoljno jasan način čak ni unutar pojedinačnih nacionalnih pravnih sustava. Iz toga proizlazi da države članice ne mogu zasebno u dovoljnoj mjeri postići cilj poboljšanja uvjeta rada putem digitalnih platformi, već da je taj cilj lakše postići na razini EU-a u skladu s načelom supsidijarnosti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | U Prijedlogu direktive, u uvodnoj izjavi 9., posve se ispravno navodi sljedeće: „Kada platforme djeluju u nekoliko država članica ili prekogranično, često je nejasno gdje se obavlja rad putem platformi i tko ga obavlja. Osim toga, nacionalna tijela nemaju jednostavan pristup podacima o digitalnim radnim platformama, uključujući broj osoba koje rade putem platformi, njihov radni status i radne uvjete, Time se otežava provedba primjenjivih pravila, među ostalim u pogledu radnog prava i socijalne zaštite.” EGSO je već istaknuo (13) da je nužno osnovati registar platformi u svakoj državi članici i bazu podataka o velikim i malim platformama na europskoj razini. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Te pravne nejasnoće u nekim situacijama mogu pogodovati stvaranju i širenju neprijavljenih oblika rada i nepoželjnih situacija iskorištavanja i natjecanja među samim radnicima, koji bi mogli biti podvrgnuti nezakonitim praksama podugovaranja. Ti su radnici često migranti koji su objektivno u slabijem položaju i nisu upoznati s pravima minimalne zaštite koja su za njih predviđena. Predložena direktiva ne sadržava odredbu o podugovaranju tako da se njome tim radnicima koji rade putem platformi ne pruža zaštita od tih praksi (14). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Međutim, tekst Prijedloga Komisije neodređen je, općenit i dvosmislen u nizu pitanja i ne odražava ciljeve zaštite i osiguravanja socijalnih i radničkih prava jasno navedenih u uvodnim izjavama, osobito u pogledu definicije radnika koji rade putem digitalnih platformi (članci 2. i 5.) i prava radnika i predstavnika sindikata na obavješćivanje i savjetovanje (članak 9., u kojem se, međutim, izričito upućuje samo na Direktivu 2002/14). Preliminarno treba napomenuti da se u Prijedlogu direktive često izjednačava zaštita prava radnika s načelom slobode poduzetništva. Prava radnika i temeljne slobode moraju se na odgovarajući način zaštititi u skladu sa zakonodavstvom i Poveljom o temeljnim pravima. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO smatra da direktiva mora uključivati posebne odredbe o radnim uvjetima i socijalnoj zaštiti na temelju načela zabrane diskriminacije, te u odnosu na slične i usporedive radnike zaposlene u istom sektoru. Time bi se potaknuo razvoj ujednačene ugovorne zaštite za sektore i suzbile sve vrste socijalnog i fiskalnog dampinga. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO pozdravlja predložena nastojanja Komisije da podrži razmjenu dobrih praksi u kontekstu svojeg programa uzajamnog učenja, kao i aktivnosti Europskog nadzornog tijela za rad u okviru njegova mandata, kako bi se državama članicama pružila potpora i smjernice za primjenu pravila o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti, prema potrebi i u okviru programâ EU-a (kao što je Obzor Europa) (15). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO smatra da bi se u Prijedlogu direktive trebalo navesti jasne referentne kriterije i načela za usmjeravanje nacionalnih zakonodavaca i poticanje kolektivnog pregovaranja kako bi se uspostavila pravila koja daju sigurnost, zaštitu i predvidljivost u visoko digitaliziranom proizvodnom okruženju. Cilj tih pravila treba biti stvaranje jednakih uvjeta za digitalne radne platforme i onih koji usluge ne pružaju putem interneta. Pravila ne bi smjela biti u suprotnosti s pravnom stečevinom, ne bi smjela mijenjati sadržaj i područje primjene propisa kojima se definira priroda radnog odnosa pružanja usluga u skladu s nacionalnim pravom, kolektivnim ugovorima, nacionalnim sustavima klasifikacije ili sudskom praksom sudova pojedinačnih država članica te ne bi smjela narušavati pošteno tržišno natjecanje među poduzećima. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO također smatra da je potrebno osigurati jednaki tretman „tradicionalnih” poduzeća i onih koja se koriste digitalnim sredstvima kontrole koja se zasnivaju na algoritamskom upravljanju podacima, na temelju transparentnog i poštenog tržišnog natjecanja među njima i uz pojašnjenje da osobe koje pružaju i/ili izvršavaju usluge u tim sektorima imaju status zaposlenika. EGSO također pozdravlja cilj Komisije da pojasni status samozaposlenih osoba te da ih podrži. „Prema potrebi, samozaposlenim osobama pružit će se i potpora kako bi razjasnile svoj status.” Očekuje se da će se direktivom učvrstiti autonomija samozapošljavanja i poduprijeti sposobnost samozaposlenih osoba da iskoriste svoje poduzetničke mogućnosti, npr. razvojem baze klijenata. Osobe koje već jesu stvarno samozaposlene zadržat će davanja povezana sa svojim radnim statusom (16). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Stoga je ključno poboljšati područje primjene (članak 1.) i učiniti ga manje dvosmislenim kako bi se osiguralo da se direktiva primjenjuje na sve digitalne platforme koje su posrednici u pružanju radne snage. Potrebno je jasno utvrditi stvarnog i odgovornog poslodavca i u svrhu plaćanja poreza i socijalnih doprinosa kao i u pogledu uspostave postupaka kolektivnog pregovaranja, imajući pritom u vidu posebnosti mikro i malih platformi. |
| --- | --- |

3.9.

Upućivanje na koncept organizacije rada koji obavljaju pojedinci može dovesti do neželjenog isključivanja određenih digitalnih platformi.

4.   Poglavlje 4. – Posebne napomene

| 4.1. | U ovom se mišljenju posebno analiziraju sljedeći aspekti Prijedloga direktive:






  — | kriteriji za klasifikaciju kao zaposlenika, |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

kriteriji za klasifikaciju kao zaposlenika,

| — | algoritamsko upravljanje, |
| --- | --- |

—

algoritamsko upravljanje,

| — | kolektivna prava. |
| --- | --- |

—

kolektivna prava.

4.2.   Kriteriji za klasifikaciju

| 4.2.1. | U članku 4. Prijedloga direktive navode se kriteriji na temelju kojih se uspostavlja pretpostavka da je poslovni odnos u svojoj naravi radni odnos. EGSO napominje da bi predloženi kriteriji trebali odražavati dinamiku digitalnog tržišta i razvoj poslovnih modela i metoda rada te da bi ih trebalo stalno ažurirati. Sa žaljenjem primjećujemo da su kriteriji iz članka 4. i dalje uglavnom iskazi različitih oblika kontrole koju digitalna platforma vrši nad radnom aktivnošću zaposlenika. EGSO smatra da se povezivanjem zaštite radnika s izvršavanjem kontrole ne objašnjava niti ispravlja na odgovarajući način neravnoteža moći između platforme i radnika. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Osim toga, člankom 4. Prijedloga platformama je ostavljeno previše diskrecijskog prava na odlučivanje s obzirom na to da je pretpostavka o radnom odnosu povezana s postojanjem najmanje dvaju od pet kriterija. Međutim, u kontekstu koji se stalno mijenja te će kriterije biti lako zaobići. EGSO smatra da bi se jasno definiranim radnim statusom, čak i za osobe koje rade malo radnih sati, zajamčilo pravo na socijalnu zaštitu, zdravlje i sigurnost, pravo na organiziranje i pravo na kolektivno pregovaranje u vezi s radnim vremenom, čime bi se zajamčila potrebna fleksibilnost. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Kriterijima bi trebalo preciznije rješavati rizik od snižavanja radnih standarda. Stoga bi bilo poželjno imati jedan kriterij za pretpostavku radnog odnosa koji platforma može oboriti na temelju članka 5., kojim se teret dokazivanja prebacuje na digitalnu platformu. Naime, platforma je ta koja mora dokazati da se poslovni odnos temelji na samozapošljavanju. EGSO se slaže s prijedlogom Europske komisije da je na platformama da obore pretpostavku radnog odnosa. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Štoviše, samozaposlene radnike i odnose koji se doista temelje na samozapošljavanju, za koje nema definicije u direktivi, također treba adekvatno zaštititi. Postoje brojni različiti oblici rada putem platformi i oni ne mogu biti obuhvaćeni jednom kategorijom. Postoje oblici rada koji se mogu smatrati sličnima radnom odnosu i oblici rada za koje su potrebni kvalificirani stručnjaci, čak i visokokvalificirani, koji su u nekim zemljama usporedivi s onima koji su upisani u strukovne registre ili koji su članovi nacionalnih strukovnih udruga. Konkretna dimenzija algoritamskog upravljanja, koja ima znatan utjecaj na radnike, možda se neće primjenjivati na definiranje pretpostavke o radnom odnosu kad su posrijedi registrirane struke ili članovi nacionalnih strukovnih udruga, ako postoje. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Stoga bi bilo primjerenije reći da pretpostavka o radnom odnosu u području digitalnih radnih platformi ide u korist pojedinačnih radnika koji obavljaju rad i/ili pružaju usluge pod usmjeravanjem, kontrolom i/ili organizacijskom moći digitalne platforme koja koristi algoritamsko upravljanje. |
| --- | --- |

4.2.5.

Platforma bi trebala moći oboriti tu pretpostavku o radnom odnosu dokazom da nema komercijalne ovlasti organizacije, čak ni neizravne ili implicitne, nad pružanjem usluge/rada radnika (17).

| 4.2.6. | U sudskim presudama visokih nacionalnih sudova u kojima se utvrđuje da je poslovni odnos u svojoj naravi radni odnos često se kao argument navodi da platforma, odnosno algoritamsko upravljanje, u potpunosti vrši određeni oblik nadzora nad obavljanjem usluge koju pruža radnik. To zapravo znači da je usluga pružena kroz rad u potpunosti integrirana u poslovnu djelatnost platforme. Ovaj element sam po sebi pojačava potrebu za stvaranjem protuteže ovlasti provedbe kontrole osiguravanjem odgovarajućih pojedinačnih i kolektivnih jamstava svim radnicima koji pružaju svoj rad i/ili usluge putem digitalnih platformi. |
| --- | --- |

4.2.6.

5.   Posebni komentari i preporuke o algoritamskom upravljanju

| 5.1. | S pomoću algoritamskog upravljanja obrađuje se velika količina podataka, provodi se nadzor, dodjeljuju zadaci i daju izravne upute kojima se ograničava razina autonomije te ocjenjuju radnici, uključujući njihovu uspješnost i ponašanje, te se određuju njihova zarada i radni uvjeti, a može dovesti i do otpuštanja. EGSO pozdravlja činjenicu da su u Prijedlogu direktive usvojena načela Opće uredbe o zaštiti podataka te smatra da bi, u skladu s njezinim člankom 9., direktivom trebalo jasno zabraniti obradu osjetljivih osobnih podataka, uključujući političke stavove i članstva u sindikatima. U direktivi bi trebalo izričito navesti da se prava iz poglavlja III. primjenjuju u svim slučajevima algoritamskog upravljanja, čak i kad platforma uspije dokazati da nema komercijalne ovlasti organizacije, čak ni neizravne ili implicitne, nad pružanjem usluge od strane radnika, što znači i kad platforma pretpostavlja da se ne radi o radnom odnosu. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Sustavi kojima se koriste digitalne radne platforme često se oslanjaju na elemente umjetne inteligencije. Budući da će se platforme morati pridržavati odredbi direktive i Akta o umjetnoj inteligenciji (uredba o tržištu proizvoda), EGSO poziva Komisiju da uvede međusobna upućivanja između Akta o umjetnoj inteligenciji i Prijedloga direktive kako bi se izbjegle ili pojasnile moguće nesukladnosti i pravni nedostaci. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EGSO ponovno (18) potiče Komisiju da pojasni odgovornosti svih strana uključenih u pitanja kao što su zdravlje i sigurnost, zaštita podataka, osiguranje i pravna odgovornost u svrhu ocjenjivanja, prilagodbe i usklađivanja postojećih propisa. EGSO je već napomenuo da algoritme kojima se koriste platforme treba uzeti u obzir na isti način kao usmene ili pisane upute u tradicionalnim oblicima rada (19). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Odbor odlučno pozdravlja pravo na preispitivanje automatiziranih ili poluautomatiziranih odluka. Međutim, EGSO smatra da bi, kako bi u praksi bilo moguće ostvariti to pravo, Komisija trebala dodati odredbe kojima se zahtijeva da digitalne radne platforme razviju svoje algoritme i sustave na način kojim se osigurava njihova sigurnost i, slijedeći logiku predloženog Akta o umjetnoj inteligenciji, predvidjeti odredbe kojima se zahtijeva da digitalne radne platforme podliježu ocjenjivanju sukladnosti algoritama, ne samo prije početka njihove upotrebe, već i dok radnik obavlja rad i/ili pruža uslugu. Ocjenjivanje sukladnosti treba provoditi u okviru multidisciplinarnog pristupa kojim se potiče zajedničko ocjenjivanje koje provode stručnjaci koje imenuju sindikati, platforma i tijela odgovorna za rad, socijalnu zaštitu i druga područja. Ako dođe do spora u preispitivanju odluke donesene putem algoritma, radnici bi trebali imati mogućnost pristupa neovisnoj arbitraži. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Međutim, EGSO smatra da bi člankom 8. trebalo propisati da radnika može zastupati sindikat u slučaju ljudskog preispitivanja važnih odluka. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Budući da se model rada putem platformi oslanja na recenzije potrošača, radnici koji rade putem platformi trebali bi imati mogućnost prenošenja i upotrebe recenzija, kao ključni element podataka, s platforme na platformu. EGSO vjeruje da svim radnicima koji rade putem platformi treba jamčiti pravo na prenosivost podataka. Još je važnije da se direktivom radnicima zajamči da mogu koristiti svoj profil, uključujući vještine, za zapošljavanje izvan ekonomije platformi. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Uspješnost Prijedloga Komisije ovisi o njegovoj djelotvornoj provedbi. Prijedlogom direktive propisana je suradnja između tijela nadležnih za zaštitu podataka i onih za radne odnose. Međutim, EGSO bi htio skrenuti pažnju Komisije na činjenicu da tijela za zaštitu podataka u nekoliko zemalja nisu zadužena za provedbu temeljitog razmatranja radnopravnih pitanja, i obrnuto, osobito u smislu nadzora i pravne zaštite. Stoga EGSO poziva Komisiju da dodatno pojasni raspodjelu nadležnosti, uzimajući u obzir prekogranične aspekte, i vodi računa o inspektoratima rada. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Kolektivna prava

| 6.1. | U poglavlju o primjeni direktive, u članku 14., navode se predstavnici radnika, ali ne sindikata. To je ključan problem jer je bitno izričito uputiti na predstavnike sindikata kako se ne bi stvarali marionetski sindikati i kako bi se radnicima osigurala prava na kolektivno zastupanje, među ostalim i u slučaju spora. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EGSO primjećuje da se direktivom osiguravaju prava na obavješćivanje i savjetovanje. Međutim, u članku 9. upućuje se samo na Direktivu 2002/14/EZ o uspostavljanju općeg okvira. Trebalo bi unijeti i izravno upućivanje na Direktivu 2001/23/EZ o prijenosu poduzeća, Direktivu 98/59/EZ o kolektivnom otkazivanju i Direktivu 2009/38/EZ o Europskom radničkom vijeću. EGSO primjećuje da se u članku 10., kojim se radnička prava utvrđena u poglavlju III. Direktive proširuju na sve radnike koji rade putem platformi (i na one koji nisu u radnom odnosu), isključuju prava na obavješćivanje i savjetovanje iz članka 9. Nema opravdanja za to odstupanje. Potrebna je jasnija definicija prava na obavješćivanje i savjetovanje kako bi se podržalo kolektivno pregovaranje, što je pravo koje se mora priznati i svim radnicima koji rade putem platformi (20). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EGSO naglašava da treba zajamčiti pravo na obavješćivanje sindikalnih predstavnika radnika i savjetovanje s njima (članak 9.) također u odnosu na parametre, pravila i upute na kojima se temelje algoritmi ili sustavi umjetne inteligencije koji utječu na proces donošenja odluka ili usvajanje odluka koje mogu utjecati na radne uvjete, pristup radu i očuvanje radnog odnosa, uključujući profiliranje. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EGSO napominje da bi radnici koji rade putem platformi trebali dobiti odgovarajuće i posebno osposobljavanje dostupno na raznim europskim jezicima o tome kako koristiti platformu i raditi na njoj te da bi trebali biti osposobljeni za relevantne digitalne vještine. Kako je istaknuto u jednom prethodnom mišljenju (21), provedbom Akcijskog plana za digitalno obrazovanje za razdoblje 2021. – 2027. treba osigurati djelotvoran socijalni dijalog i savjetovanje s dionicima, poštovanje i provedbu radničkih prava i prava radnika na obavješćivanje, savjetovanje i sudjelovanje te sposobnost radnika da razvijaju svoje digitalne i poduzetničke vještine, posebno u okviru strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, obrazovanja odraslih i osposobljavanja zaposlenika, kako bi se smanjio nedostatak vještina s kojim se suočavaju poduzeća. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Kao što je navedeno u prethodnom mišljenju u vezi s uvođenjem novih tehnologija kao što su roboti ili inteligentni strojevi, EGSO u svojoj studiji podsjeća na važnost prethodnog obavješćivanja i savjetovanja s predstavnicima radnika i potrebe za kolektivnim pregovaranjem kako bi se popratile promjene do kojih dovode te tehnologije (22). Također podsjeća na to da je prema Direktivi o Europskim radničkim vijećima to savjetovanje obavezno (23). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Pregovaranje podrazumijeva i kolektivno pregovaranje na sektorskoj razini, koje predstavlja velik dio definicije radničkih prava, no u Prijedlogu direktive sektorski se ugovori ne spominju. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Osiguravanje poštenih postupaka raskida rada za radnike koji rade putem platformi i pristup neovisnim mehanizmima za rješavanje sporova važni su ciljevi koji bi trebali biti uključeni u regulatorni okvir. U Prijedlogu direktive upućuje se samo na pojedinačna otpuštanja, a trebalo bi riješiti i pitanje postupaka obavješćivanja i savjetovanja u slučaju kolektivnog otpuštanja i pri tome uputiti na postojeće zakonodavstvo EU-a (24). |
| --- | --- |

6.7.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  SL C 286, 16.7.2021., str. 70., točka 2.7.

1

(2)  SL C 429, 11.12.2020., str. 173.; SL C 220, 9.6.2021., str. 1.; SL C 194, 12.5.2022., str. 50.; SL C 517, 22.12.2021., str. 61.; SL C 286, 16.7.2021., str. 70.

2

(3)  Anketa Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) COLLEEM II.

3

(4)  Studija Komisije (2021.).

4

(5)  Europski forum mladih – Dokument o stajalištu o radu putem platformi.

5

(6)  Izvješće ILO-a The role of digital labour platforms in transforming the world of work (Uloga digitalnih radnih platformi u preobrazbi svijeta rada); izvješće EUROFOUND-a iz 2018.; dokument službi Komisije: podaci o brojevima i prometu koji se tijekom pandemije utrostručio (prema podacima ILO-a 2020. je u EU-u zabilježen promet od 12 milijardi); Završno izvješće Centra za studije europskih politika (CEPS) za 2021.; Digital Labour Platforms in the EU (Digitalne radne platforme u EU-u); studija Europskog sindikalnog instituta (ETUI) iz 2021.; The definition of worker in the platform economy: exploring workers’ risks and regulatory solutions (Definicija radnika u ekonomiji platformi: istraživanje rizika za radnike i regulatornih rješenja).

6

The role of digital labour platforms in transforming the world of work

Digital Labour Platforms in the EU

The definition of worker in the platform economy: exploring workers’ risks and regulatory solutions

(7)  SL C 123, 9.4.2021., str. 1., točka 3.2.7.

7

(8)  SL C 440, 6.12.2018., str. 1.; SL C 123, 9.4.2021., str. 1.; SL C 286, 16.7.2021., str. 70.; SL C 367, 10.10.2018., str. 15.

8

(9)  Vidjeti bilješku 6.

9

(10)  Od presuda u korist radnog odnosa koji je u svojoj naravi samozapošljavanje dovoljno se prisjetiti, na primjer, presude francuskog Kasacijskog suda (Chambre sociale, br. 374 od 4. ožujka 2020.), kojom je potvrđeno da je rad koji obavlja vozač Ubera u naravi zapošljavanje; presude španjolskog Vrhovnog suda (Tribunal Superior de Justicia de Madrid, Sala de lo Social, presuda br. 40/2020 od 17. siječnja 2020.), kojom je potvrđeno da je radni odnos između dostavljača i platforme Deliveroo u naravi zapošljavanje; presude Suda u Barceloni od 13. siječnja 2021., kojom je potvrđeno da su radni odnosi čak 748 dostavljača u naravi zapošljavanje. Prema posljednjoj navedenoj presudi potrebno je razmotriti nove pokazatelje na kojima treba temeljiti odluku o naravi odnosa, uz zaključak da je fleksibilnost radnog vremena, u svakom slučaju, rezultat odabira čiji je cilj određivanje najunosnijih vremenskih razdoblja za poduzeće, a svakako ne postizanje bolje ravnoteže između poslovnog i privatnog života dostavljača, te da dostavljače stoga treba smatrati zaposlenicima. Osim navedenim presudama, i presudama belgijskog, talijanskog i nizozemskog pravosuđa odbijena je tvrdnja da je poslovni odnos samozapošljavanje na temelju relativizacije navoda o slobodi dostavljača u konkretnom obavljanju posla.

10

Chambre sociale

Tribunal Superior de Justicia de Madrid, Sala de lo Social,

(11)  Commission Study to support the impact assessment on improving working conditions in platform work (Studija Komisije za potporu procjeni učinka o poboljšanju radnih uvjeta u radu putem platformi).

11

Commission Study to support the impact assessment on improving working conditions in platform work

(12)  Commission Study to support the impact assessment on improving working conditions in platform work (Studija Komisije za potporu procjeni učinka o poboljšanju radnih uvjeta u radu putem platformi).

12

Commission Study to support the impact assessment on improving working conditions in platform work

(13)  SL C 429, 11.12.2020., str. 173., točka 1.15.

13

(14)  Izvješće organizacije Fairwork (2021.); Odgovor Fairworka na Prijedlog direktive o radu putem platformi koji je podnijela Europska komisija.

14

(15)  Vidjeti Komunikaciju Komisije.

15

(16)  9.12.2021., COM(2021) 761 final, Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Bolji radni uvjeti za jaču socijalnu Europu: iskorištavanje svih prednosti digitalizacije za budućnost rada, str. 10., tekst u okviru.

16

(17)  Vidjeti definiciju u uvodnoj izjavi 30. smjernica Komisije o pravu o tržišnom natjecanju i kolektivnom pregovaranju: iii. uključuje, kao nužnu i ključnu sastavnicu, organizaciju rada koji obavljaju pojedinci, neovisno o tome obavlja li se taj rad na internetu ili na određenoj lokaciji. Platforme koje ne organiziraju rad pojedinaca, nego su samo sredstvo putem kojeg samozaposleni pojedinci mogu doprijeti do krajnjih korisnika ne predstavljaju digitalne radne platforme. Na primjer, platforma koja samo objedinjuje i prikazuje dostupne pružatelje usluga (npr. vodoinstalatere) u određenom području, čime se korisnicima omogućuje korištenje njihovih usluga na zahtjev, ne smatra se digitalnom radnom platformom jer ona ne organizira rad pružatelja usluga.

17

(18)  SL C 429, 11.12.2020., str. 173.

18

(19)  SL C 429, 11.12.2020., str. 173., točka 1.8.

19

(20)  SL C 123, 9.4.2021., str. 1., točka 3.2.8.

20

(21)  SL C 286, 16.7.2021., str. 27.

21

(22)  Studija EGSO-a (2017.).

22

(23)  SL L 122, 16.5.2009., str. 28.

23

(24)  Direktiva 98/59/EZ i Direktiva 2001/23/EZ.

24

---

PRILOG

Sljedeće je protumišljenje odbijeno tijekom rasprave premda je dobilo barem četvrtinu glasova (pravilo 43. stavak 2. Poslovnika):

AMANDMAN 1.

SOC/709 – Paket o radnim uvjetima – rad putem platformi

Zamijeniti cijelo mišljenje:

1.   Zaključci

| 1.1. | Digitalne radne platforme promiču inovativne usluge i nove poslovne modele te stvaraju brojne mogućnosti za potrošače, poduzeća, radnike i samozaposlene osobe. Koncept digitalne platforme obuhvaća širok spektar aktivnosti, usluga, zadataka i poslovnih modela. To znači da jedinstvena rješenja mogu postati prepreka inovacijama i ulaganjima u uspostavu i razvoj digitalnih platformi u EU-u. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO uviđa da je potrebno poduzeti mjere u pogledu nekih od izazova koje postavlja rad putem digitalnih platformi tamo gdje oni postoje. Međutim, svaki zakonodavni akt o radu putem platformi trebao bi biti osmišljen tako da se zadrži fleksibilnost kao ključni poticaj, a da se istovremeno osiguraju osnovne mjere za odgovarajuću zaštitu radnika, uzimajući u obzir i to da je za mnoge osobe rad putem platforme dodatna aktivnost (1). Zbog toga EGSO općenito podržava pristup koji Komisija koristi u paketu mjera o radnim uvjetima, odnosno korištenje raznih instrumenata za stvaranje potrebnog povoljnog okruženja koje omogućuje poboljšanje radnih uvjeta na digitalnim platformama. Također je potrebno – uz pomoć pravilne provedbe dviju preporuka Vijeća (2) – osigurati odgovarajući pristup socijalnoj zaštiti te odgovarajuće zdravstvene i sigurnosne uvjete. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Iako je ispravno utvrđivanje radnog odnosa jedno od ključnih pitanja i potrebno je riješiti problem moguće pogrešne klasifikacije, to se pitanje odnosi samo na manji broj radnika koji rade putem platformi, što je istaknuto i u podacima Komisije, koji pokazuju da je moguće da je od 28,8 milijuna radnika koji rade putem platformi oko 5,5 milijuna njih izloženo riziku pogrešne klasifikacije radnog statusa. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Međutim, EGSO smatra da su mnoga pitanja obuhvaćena Prijedlogom direktive već pokrivena postojećim zakonodavstvom EU-a ili zakonodavstvom koje će uskoro biti usvojeno, a to su zaštita podataka, pravo radnika na informiranje i savjetovanje itd. To znači da je potrebno ojačati i poboljšati provedbu postojećeg zakonodavstva gdje je to potrebno. Nova direktiva u kojoj se ponovo navode postojeća prava samo dovodi do nejasnoće i fragmentacije pravne stečevine EU-a. Ako se tijekom provedbe ustanovi da su potrebna pojašnjenja, treba izmijeniti relevantne akte EU-a. U tom pogledu EGSO podsjeća institucije EU-a da je posebno u ovom trenutku EU-u potrebna doista pametna regulativa, kao i provjere konkurentnosti, kojima se poduzećima omogućuje da inoviraju, rastu i stvaraju radna mjesta i dodanu vrijednost za naše društvo i gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kako bi se povećala pravna sigurnost i izbjegli nepotrebni sporovi, naglasak treba staviti na pojašnjenje postojećih nacionalnih propisa i definicija u vezi sa statusom radnika te pritom uvažavati propise kojima se omogućuje autonomija poduzetnika i drugih oblika samozapošljavanja. Pravna definicija na razini EU-a o tome tko je radnik, a tko je samozaposlena osoba koja radi putem platforme ne bi bila ni primjerena ni djelotvorna jer se na taj način ne mogu poštovati različiti modeli u državama članicama i pratiti dinamična kretanja na tržištima rada. Time se povećavaju nejasnoće i pravna nesigurnost te se uvođenjem posebne definicije za ograničenu skupinu radnika koji rade putem digitalnih platformi dovode u pitanje nacionalne definicije. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Još jedan izvor nejasnoće je pokušaj da se Prijedlogom direktive obuhvate i radnici i samozaposlene osobe uvođenjem dviju zasebnih definicija za „osobe koje rade putem platformi” i „radnike koji rade putem platformi”. Činjenica da su Prijedlogom direktive obuhvaćene različite kategorije subjekata i da se za njih predviđaju različiti skupovi prava i obveza također dovodi do pravne nesigurnosti i složenosti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Nema opravdanja za stvaranje konfuzije između kategorije istinskog samozapošljavanja i zapošljavanja stvaranjem pravila koja utječu na poduzetnike / samozaposlene osobe na temelju članka 153. UFEU-a, koji uopće nije odgovarajuća pravna osnova za uređivanje poslovnih odnosa. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | U vezi s pravnom pretpostavkom u Prijedlogu direktive navodi se da se, ako su ispunjena dva od pet kriterija, svaki ugovorni odnos pravno smatra radnim odnosom. Istovremeno, dobar dio predloženih kriterija iz članka 4. stavka 2. sadrži standardne klauzule za poslovanje između poduzeća, na primjer (a) [gornja granica za primitke od rada i naknade] i (c) [provjera kvalitete rezultata], (d) [vrijeme rada] i (e) [mogućnost stvaranja baze klijenata]. To znači da bi se čak i doista samozaposlena osoba mogla pogrešno kvalificirati kao zaposlenik te bi zatim trebala oboriti tu pretpostavku ako želi nastaviti obavljati svoju djelatnost. Status samozaposlene osobe mogao bi se potvrditi samo na sudu ili u upravnom postupku, čime se nameće nepotrebno administrativno opterećenje svim stranama, uključujući i nadležna tijela. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Uspostava mehanizma za obaranje te pravne pretpostavke zbunjujuća je i vjerojatno će smanjiti pravnu jasnoću zbog činjenice da je sličan mehanizam već predviđen u Direktivi o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima (3) kao jedna od opcija za države članice. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Umjesto razmatranja dvaju od pet kriterija, EGSO se zalaže za ocjenjivanje kriterija za definiranje postojanja statusa zaposlenika na razini država članica i u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije. U tom pogledu EGSO pozdravlja predložena nastojanja Komisije da podrži razmjenu dobrih praksi. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO smatra da zaseban skup pravila o pitanjima povezanima s radom putem platformi i algoritamskim upravljanjem nije ni primjeren ni potreban. Postojećim odredbama iz Opće uredbe o zaštiti podataka (4) i budućeg Akta o umjetnoj inteligenciji i radnicima će se osigurati niz prava u vezi s njihovim osobnim podacima, kao i širok skup zahtjeva u pogledu upravljanja rizicima, ljudskog nadzora i transparentnosti u svrhu ublažavanja rizika za zdravlje i sigurnost i zaštite temeljnih prava. Stoga treba izbjeći nepotrebno preklapanje i dupliciranje. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Opće napomene

| 2.1. | U procesu brze transformacije gospodarstva i poduzeća, digitalizacija je preuzela ključnu stratešku ulogu, prodrla je u sve sektore i utječe na cijeli lanac vrijednosti proizvoda i usluga, te uključuje velika, mala i mikropoduzeća. To je dovelo do znatnih posljedica za svijet rada i u pogledu sadržaja i u pogledu brzine promjena, koje su rezultat novih oblika rada i novih oblika organizacije poslovanja. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Digitalne radne platforme mogu učinkovito uskladiti ponudu i potražnju za radnom snagom te ponuditi mogućnosti zarade ili dodatnog dohotka. Za potrošače to znači bolji pristup inače teško dostupnim proizvodima i uslugama te proširenoj i raznovrsnijoj ponudi usluga (5). Međutim, osim prilika, rad putem digitalnih platformi, jedan je od novih oblika rada, stvara i moguće izazove za koje bi mogla biti potrebna prilagođena rješenja. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Status radnika koji rade putem platformi na tržištu rada ključno je pitanje kojim se bave države članice i njihova nacionalna sudska praksa. To je dovelo do stvaranja niza različitih pravila i presuda koje se temelje na različitim nacionalnim konceptima, modelima i definicijama, u čemu se samo odražavaju i čime se poštuju nacionalni sustavi i prakse tržišta rada. Naglasak treba staviti na pojašnjenje postojećih nacionalnih propisa i definicija u vezi sa statusom radnika te pritom poštovati propise kojima se omogućuje autonomija poduzetnika i drugih oblika samozapošljavanja. U tom bi se pogledu mogle promicati i aktivnosti na europskoj razini, kao što su razmjena informacija, obrazovanje i osposobljavanje te suradnja među tijelima vlasti. Socijalni partneri također imaju važnu ulogu, kao i same platforme. Regulatorni okvir mogao bi se prilagoditi na odgovarajućoj razini, a da se pritom ne ugrožava dobro funkcioniranje nacionalnih praksi i zakonodavstva. Kad je to potrebo, treba poboljšati zaštitu radnika koji rade putem platformi. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Opće napomene o Prijedlogu direktive

| 3.1. | Europska komisija predložila je 9. prosinca niz mjera za poboljšanje radnih uvjeta u radu putem platformi i za potporu održivom rastu digitalnih radnih platformi u EU-u (6). Mišljenje stručne skupine SOC (SOC/709), usvojeno 7. ožujka 2022., bavi se samo Prijedlogom direktive o poboljšanju radnih uvjeta u radu putem platformi. Stoga se i ovo protumišljenje bavi tim prijedlogom. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO priznaje da je nedavni razvoj ekonomije radnih platformi donio nove izazove za osobe koje rade putem njih. Kao što Komisija navodi, ti se izazovi kreću od nedostatka transparentnosti i predvidljivosti ugovornih aranžmana do zdravstvenih i sigurnosnih izazova, pogrešne klasifikacije radnog statusa ili neodgovarajućeg pristupa socijalnoj zaštiti (7) te izazova algoritamskog upravljanja u radu putem platformi. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Međutim, predložena direktiva nije pravi instrument za odgovor na te izazove. Osim toga, čini se da je jasan fokus prijedloga na djelatnostima dostavljača, vozača i, općenito, uslugama na lokaciji za koje je potrebna niska razina kvalifikacija te da se ne uzima u obzir činjenica da se putem platformi obavljaju mnogo raznolikiji poslovi. Predložena direktiva uopće nije prilagođena osobama koje putem platformi obavljaju posao na internetu. Nadalje, ne uzimaju se u obzir mogući učinci zakonodavstva EU-a na internetske platforme koje mogu pružati svoje usluge, a nalaze se izvan EU-a (8). Treba u najmanju ruku analizirati mogući gubitak i moguće premještanje tih aktivnosti izvan EU-a (npr. u Ujedinjenu Kraljevinu). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ti bi se izazovi trebali svladavati prvenstveno primjenom i, prema potrebi, jačanjem provedbe postojećih propisa i praksi. Osim toga, postoji velik potencijal za to da same platforme provode mjere u suradnji s lokalnim i socijalnim partnerima. Komisija bi to trebala podržati. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pravna definicija na razini EU-a o tome tko je radnik, a tko je samozaposlena osoba koja radi putem platforme ne bi bila ni primjerena ni djelotvorna jer se njome ne bi moglo poštovati različite modele u državama članicama i pratiti dinamična kretanja na tržištima rada. Time bi se samo povećala nejasnoća i pravna nesigurnost te bi se uvođenjem posebne definicije za ograničenu skupinu radnika dovele u pitanje nacionalne definicije. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Konkretne napomene o predloženoj direktivi

4.1.   Područje primjene i definicije

| 4.1.1. | Postoji jasan rizik da bi područje primjene i definicije predložene direktive obuhvatili mnogo širi raspon aktivnosti digitalnih platformi od željenog. Čini se da su glavni cilj predložene direktive djelatnosti za koje je potrebna niskokvalificirana radna snaga, ali predloženim definicijama i kriterijima bile bi obuhvaćene sve kategorije rada putem platformi, čak i ako ga obavljaju istinski samozaposlene osobe. |
| --- | --- |

4.1.1.

4.2.   Ispravno utvrđivanje radnog statusa i pravna pretpostavka

| 4.2.1. | EGSO se slaže da bi države članice trebale raspolagati potrebnim mehanizmima kako bi osigurale „ispravno utvrđivanje radnog statusa osoba koje rade putem platformi (...)”. Međutim, EGSO smatra vrlo upitnim predloženi okvir za pravnu pretpostavku radnog odnosa ako su ispunjena dva od pet kriterija navedenih u direktivi. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EGSO smatra da se kriteriji, posebice oni iz točaka (a) [gornja granica za primitke od rada i naknade], (c) [provjera kvalitete rezultata], (d) [vrijeme rada] i (e) [mogućnost stvaranja baze klijenata] redovito upotrebljavaju u ugovorima među poduzećima i da bi doveli do situacije u kojoj bi istinski samozaposlene osobe podlijegale pretpostavci radnog odnosa te time bile prisiljene postati zaposlenici. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Taj je pristup u suprotnosti s praksom opće procjene kriterija radnog odnosa koji se primjenjuju u sudskoj praksi u državama članicama. Nadalje, kao što je već navedeno, radnici koji rade putem platformi automatski bi se klasificirali kao zaposlenici, čime bi se pojedincu oduzeo izbor da bude samozaposlen. Ometanje poduzetničke aktivnosti ne bi smjelo biti ni u čijem interesu. Budući da većina radnika koji rade putem platformi sami sebe smatraju i žele da ih se smatra samozaposlenima, taj bi pristup čak bio u suprotnosti s temeljnim pravima i slobodama, kao što su pravo na odabir zanimanja i pravo na rad te sloboda poduzetništva. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | S obzirom na raznolikost nacionalnih sustava tržišta rada, tradicije i sudsku praksu u području radnog prava te različite definicije (npr. u radnom pravu, poreznim sustavima i sustavima socijalne sigurnosti), postoji rizik da pet kriterija iz predložene direktive ne bi na odgovarajući način odražavali složenu stvarnost raznih situacija. Umjesto razmatranja dvaju od pet kriterija, EGSO se zalaže za sveukupnu procjenu kriterija za definiranje postojanja statusa zaposlenika kao opće primjenjiv pristup u državama članicama i sudskoj praksi Suda Europske unije. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Mogućnost obaranja pravne pretpostavke

| 4.3.1. | EGSO smatra da je mogućnost obaranja pravne pretpostavke instrument koji bi vjerojatno, umjesto da pojasni složene pravne situacije, stvorio dodatne probleme. Uspostava tog mehanizma zbunjujuća je s obzirom na činjenicu da je sličan mehanizam već predviđen u Direktivi o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima kao jedna od opcija za države članice. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Mogućnost obaranja pravne pretpostavke ne stavlja u ravnopravan položaj strane u postupku obaranja jer bi – budući da je teret dokazivanja na platformi – u praksi bilo teško osporiti pravnu pretpostavku kako je definirana s pomoću pet kriterija. S obzirom na raznolikost nacionalnih definicija, pet kriterija i njihova relevantnost vjerojatno bi se različito tumačili u državama članicama, što bi dovelo do još složenijeg mozaika sudske prakse diljem Europe. Budući da bi se taj postupak mogao provoditi i na sudovima koji se bave pitanjima radnog prava i na upravnim sudovima koji se bave poreznim pitanjima i pitanjima socijalne sigurnosti, rezultat bi mogao biti manja, a ne veća pravna jasnoća. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Algoritamsko upravljanje

| 4.4.1. | EGSO se slaže s ciljem Komisije da se dodaju informacije i poveća transparentnost u pogledu upotrebe algoritama u radu putem platformi. Međutim, EGSO smatra da zaseban skup pravila o pitanjima povezanima s radom putem platformi nije ni primjeren ni potreban. Postojećim odredbama iz Opće uredbe o zaštiti podataka (9) i budućeg Akta o umjetnoj inteligenciji (10) i radnicima će se osigurati niz prava u vezi s njihovim osobnim podacima, kao i širok skup zahtjeva u pogledu upravljanja rizicima, ljudskog nadzora i transparentnosti u svrhu ublažavanja rizika za zdravlje i sigurnost i zaštite temeljnih prava. Stoga treba izbjeći nepotrebno preklapanje i dupliciranje. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Kad je riječ o obliku i sadržaju informacija koje platforme moraju pružati, treba osigurati da platforme imaju potreban manevarski prostor u pogledu definiranja tehničkih sredstava za pružanje tih informacija. Isto vrijedi i za metode za procjene rizika i ljudsko preispitivanja važnih odluka. Nadalje, treba osigurati da se zahtjevi u pogledu otkrivanja koji se tiču algoritama ne primjenjuju ni na jednu vrstu poslovnih tajni ili povjerljivih informacija. EGSO također ističe potrebu da se u pogledu administrativnih postupaka koje iziskuje algoritamsko upravljanje omogući ublažavanje mjera prilagođeno MSP-ovima (11). To konkretno uključuje dulje rokove za zahtjeve za preispitivanje algoritamskih odluka i smanjenje učestalosti ažuriranja relevantnih informacija. |
| --- | --- |

4.4.2.

4.5.   Kolektivna prava

| 4.5.1. | Prijedlogom se želi osigurati obavješćivanje radnika koji rade putem platformi ili njihovih predstavnika, i savjetovanje s njima, o odlukama za koje je vjerojatno da će dovesti do uvođenja znatnih promjena u upotrebi automatiziranih sustava za praćenje i donošenje odluka iz članka 6. stavka 1. direktive. U tu se svrhu u prijedlogu upućuje na Direktivu 2002/14/EZ (12). Budući da se tim upućivanjem omogućuje primjena postojećih mehanizama obavješćivanja i savjetovanja, kako su definirani na nacionalnoj razini, te promicanje socijalnog dijaloga, a da se pritom ne uspostavljaju novi ili dvostruki mehanizmi, to se rješenje može podržati. Međutim, odgovornost digitalnih radnih platformi da snose troškove stručnjaka (članak 9. stavak 3.) nije u skladu s općim pravilima o obavješćivanju i savjetovanju na temelju Direktive 2002/14/EZ. |
| --- | --- |

4.5.1.

4.6.   Pravna sredstva

| 4.6.1. | EGSO naglašava da je potrebno razjasniti razliku između „radnika” i „osoba koje obavljaju rad putem platformi”, naročito kad je riječ o pravnim lijekovima i provedbi direktive. Članak 18. sadrži slična pravila o zaštiti od otpuštanja za obje kategorije, što može dovesti do nejasnoće i nedostatka pravne sigurnosti s obzirom na to da se pravni lijekovi u području radnog prava i ugovornog prava u državama članicama temelje na različitim skupovima zakonodavstava te stoga nisu slični. Jednako tako, članak 17. (Zaštita od nepovoljnog postupanja ili nepovoljnih posljedica) može dovesti do neželjenih posljedica i problema u pravosudnim sustavima država članica ako se različiti ugovorni odnosi moraju tretirati prema istim pravilima. |
| --- | --- |

4.6.1.

4.7.   Zadržavanje postignute razine zaštite i povoljnije odredbe

| 4.7.1. | Kad je riječ o promicanju pravednih radnih uvjeta u radu putem digitalnih radnih platformi, EGSO naglašava ulogu socijalnog dijaloga i kolektivnih ugovora na odgovarajućim razinama te u okviru područja primjene, mandata i autonomije socijalnih partnera u državama članicama. EGSO stoga smatra da je upitno ograničavanje područja primjene kolektivnih ugovora samo na ugovore koji su povoljniji za radnike koji rade putem platformi (članak 20.). To ograničavanje utječe na autonomiju socijalnih partnera. |
| --- | --- |

4.7.1.

Obrazloženje

Ovaj tekst obuhvaća amandman kojim se izražava općenito suprotan stav u odnosu na mišljenje koje je iznijela Stručna skupina, te ga stoga treba opisati kao protumišljenje. U njemu se navode razlozi zbog kojih prijedlog Komisije nije dobar instrument za suočavanje s izazovima rada putem digitalnih platformi i zbog kojih on ne odražava na odgovarajući način složenu stvarnost raznih situacija u svijetu platformi koji se brzo mijenja. Nadalje, u protumišljenju se nastoje istaknuti veliki nedostaci i izazovi u Prijedlogu direktive, naročito u pogledu pravne pretpostavke o statusu zaposlenika i algoritamskog upravljanja.

Rezultat glasanja:

| Za: | 149 |
| --- | --- |
| Protiv: | 80 |
| Suzdržani: | 17 |

Za:

149

Protiv:

80

Suzdržani:

17

---

(1)  Kad je riječ o brzini razvoja, podaci prikupljeni u anketama COLLEEM I i II pokazuju da se fenomen rada putem platformi u Europi polako, ali kontinuirano povećava. Nadalje, samo za mali udio radno sposobnog stanovništva – oko 1,4 % – rad putem platformi glavni je oblik zaposlenja. Nadalje, prema studiji navedenoj u Izvješću Komisije o procjeni učinka, moguće je da je od 28,8 milijuna radnika koji rade putem platformi oko 5,5 milijuna njih izloženo riziku od pogrešne klasifikacije radnog statusa. Vidjeti Zbirku publikacija JRC-a – Platform Workers in Europe Evidence from the COLLEEM Survey (Radnici koji rade putem platformi u Europi – podaci iz ankete COLLEEM-a (europa.eu) i Zbirku publikacija JRC-a – New evidence on platform workers in Europe (Novi podaci o radnicima koji rade putem platformi u Europi) (europa.eu). Vidjeti RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE – IZVJEŠĆE O PROCJENI UČINKA. U studiji koju su naručile europske platforme za dostavu većina (72 %) dostavljača u Europi izjavila je da je rad putem platforme za njih dopunska aktivnost: 34 % njih bavi se dostavom tijekom studija, a još trećina (34 %) ih je izjavila da rade putem platforme da bi nadopunili dohodak od drugog zaposlenja u punom ili nepunom radnom vremenu. Za dvije trećine ispitanika (67 %) fleksibilnost je glavni razlog zbog kojeg rade kao dostavljači jer im omogućuje da kombiniraju taj rad s drugim poslom ili studiranjem ili sa skrbi o članovima obitelji, te je način da nadopune neki drugi dohodak. Fleksibilnost je ujedno najprivlačnija značajka rada dostavljača (58 %).

(2)  Preporuka Vijeća o pristupu radnika i samozaposlenih osoba socijalnoj zaštiti i Preporuka Vijeća o poboljšanju zaštite zdravlja i sigurnosti na radu samozaposlenih osoba.

(3)  Direktiva o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima.

(4)  Uredba (EU) 2016/679 i COM(2021) 206 final.

(5)  Vidjeti COM(2021) 762 final, obrazloženje, str. 1.

(6)  To su: 1. Prijedlog direktive o poboljšanju radnih uvjeta u radu putem platformi; 2. nacrt smjernica o primjeni prava tržišnog natjecanja EU-a na kolektivne ugovore o radnim uvjetima samozaposlenih osoba bez vlastitih zaposlenika, koji obuhvaćaju i osobe koje rade putem digitalnih platformi; 3) pozivi nacionalnim vlastima, socijalnim partnerima i svim relevantnim dionicima da usvoje nove mjere, kako je navedeno u nastavku, kako bi se osigurali bolji radni uvjeti za osobe koje rade putem digitalnih radnih platformi (komunikacija „Bolji radni uvjeti za jaču socijalnu Europu: iskorištavanje svih prednosti digitalizacije za budućnost rada”).

(7)  Idem (komunikacija), str. 2.

(8)  U studiji Komisije se navodi: „Čak i da se u EU-27 ukinu sve usluge vanjskih suradnika koje se pružaju putem platformi, ta bi se poduzeća i dalje mogla oslanjati na vanjske suradnike u drugim dijelovima svijeta.” Vidjeti Study to support the impact assessment on improving working conditions in platform work (Studija Komisije za potporu procjeni učinka o poboljšanju radnih uvjeta u radu putem platformi).

(9)  Uredba (EU) 2016/679.

(10)  COM/2021/206 final.

(11)  Vidjeti COM(2021) 762 final, obrazloženje, str. 13.

(12)  Direktiva 2002/14/EZ.

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/109 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/109

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o europskoj strategiji za sveučilišta

(COM(2022) 16 final)

i o Prijedlogu preporuke Vijeća o jačanju veza radi djelotvorne europske suradnje u području visokog obrazovanja

(COM(2022) 17 final)

(2022/C 290/17)

| Izvjestiteljica: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 1.3.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 190/0/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 1.3.2022.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

190/0/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO naglašava važnost izjave Europske komisije o ovoj inicijativi: „Sveučilišta trebaju biti mjesta slobode: za govor, misli, učenje, istraživanje i općenito akademsku slobodu. Akademska sloboda ne može se odvojiti od institucionalne autonomije ni od sudjelovanja studenata i osoblja u upravljanju u području visokog obrazovanja.” (1) Traži od Europske komisije, država članica i visokih učilišta da to smatraju vodećim načelom u okviru provedbe. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO pozdravlja činjenicu da se inicijativom potiču države članice i visoka učilišta na jačanje transnacionalne suradnje kako bi se poboljšale vještine i kompetencije studenata za dvostruku tranziciju tržišta rada i gospodarstva, očuvale vrijednosti, identitet i demokracija EU-a te povećala otpornost europskog društva i gospodarstva. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO ističe (2) važnu ulogu visokih učilišta u poboljšanju stjecanja zelenih vještina, razvoja odgovornosti za okoliš i održivog razvoja koje bi trebalo transverzalno integrirati u ishode učenja u okviru obrazovanja. Pozdravlja mjere koje Europska komisija namjerava poduzeti kako bi pomogla državama članicama i visokim učilištima da razviju nacionalne i cjelovite institucijske pristupe održivosti te klimatskoj i okolišnoj pismenosti. EGSO ističe da je to važno za redovite studente kao i za studente koji pohađaju programe cjeloživotnog učenja na visokim učilištima, i ne samo za stjecanje mikrokvalifikacija (3). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO poziva države članice i visoka učilišta da pri uspostavi strategija digitalizacije poboljšaju kvalitetu, pravednost, jednakost i socijalnu uključenost u visokom obrazovanju i istraživanju, poboljšaju jednak pristup digitalnim materijalima za sve studente, podupru sigurnu upotrebu digitalnih tehnologija, istodobno dajući prednost društvenoj interakciji poučavanja uživo i da poštuju prava intelektualnog vlasništva akademske zajednice. EGSO poziva Europsku komisiju da surađuje sa studentima i znanstvenicima u razvoju programa obrazovanja i osposobljavanja u području digitalnih vještina u okviru programa Digitalna Europa. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO naglašava važnost uravnoteženih partnerstava između visokih učilišta i poduzeća kako bi se zadovoljile potrebe studenata, društva i tržišta rada za vještinama te kako bi se studentima osigurao i poboljšao pristup visokokvalitetnom i plaćenom naukovanju i pripravništvu u poduzećima i institucijama. Poziva države članice i visoka učilišta da osiguraju akademsku slobodu i institucionalnu autonomiju, posebno u pogledu suradnje s neakademskim akterima u pogledu razvoja kurikuluma, vještina i zahtjeva koje mora ispuniti akademsko osoblje. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO ističe da Europska komisija i svaka država članica moraju štititi akademsku slobodu i institucionalnu autonomiju kao temeljne vrijednosti sadržane u priopćenju iz Rima. EGSO pozdravlja inicijativu o savezima europskih sveučilišta u okviru programa Erasmus+ koji obuhvaćaju dobrovoljno djelovanje visokih učilišta odozdo prema gore te su važni za bližu suradnju pod demokratskim vodstvom. EGSO je zabrinut da će temeljne vrijednosti biti dovedene u pitanje kada Europska komisija i Vijeće institucionaliziraju projekte u okviru saveza europskih sveučilišta i traži od država članica da uspostave pravni statut za zajedničke europske diplome u okviru saveza, kao i vanjsko osiguranje kvalitete i akreditaciju za zajedničke transnacionalne obrazovne aktivnosti i programe saveza. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO ističe ključnu vrijednost raznolikosti visokih učilišta koja mogu podržati razne vrste kulturnih, obrazovnih, društvenih i gospodarskih potreba. EGSO poziva na to da se prizna jednaka vrijednost visokih učilišta izvan i unutar saveza te da se poštuje načelo slobode znanja. EGSO pozdravlja uspostavu vodećih načela kojima se štite temeljne akademske vrijednosti, na temelju priopćenja iz Rima, uz sudjelovanje relevantnih socijalnih partnera i dionika. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO izražava žaljenje zbog toga što visoka učilišta ne raspolažu dovoljnim sredstvima (4) unatoč povećanim potrebama tijekom pandemije te poziva države članice da povećaju javna sredstva koja su im namijenjena. Zabrinut je zbog sve veće privatizacije visokih učilišta i privatnih ulaganja u visoko obrazovanje i istraživanje, što bi moglo ugroziti akademsku slobodu i institucionalnu autonomiju. Također ističe da će se zadržavanjem financijske potpore za europske sveučilišne saveze osigurati održivo nacionalno javno financiranje za sva visoka učilišta. EGSO poziva države članice da iskoriste europski semestar i fondove EU-a, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost, ESF+, Erasmus+ i Obzor Europa, kako bi pomogle visokim učilištima da ostvare svoje ciljeve. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO traži od Europske komisije da prati ulaganja u visoko obrazovanje na razini EU-a te na nacionalnoj i institucionalnoj razini, koristeći se vodećim političkim instrumentima europskog semestra i Mehanizma za oporavak i otpornost. Također traži od Komisije da uporabu Pregleda stanja europskog sektora visokog obrazovanja i nalaza Stručne skupine za kvalitetno ulaganje u obrazovanje i osposobljavanje ograniči na potpornu ulogu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO je zabrinut zbog ciljeva i upravljanja u okviru Pregleda stanja europskog sektora visokog obrazovanja u kojem će se godišnje ocjenjivati napredak postignut širom EU-a kad je riječ o ključnim prioritetima ove strategije: uključivosti, vrijednostima, kvaliteti i relevantnosti, mobilnosti, zelenim i digitalnim vještinama, zapošljivosti, transnacionalnoj suradnji, prijenosu tehnologija i vrednovanju znanja. EGSO traži od Europske komisije da pojasni ulogu tog alata u praćenju napretka država članica i upravljanje tim alatom za praćenje u vezi s postupkom europskog semestra te da pojasni hoće li se taj alat upotrebljavati i za praćenje nacionalnih ulaganja u visoko obrazovanje. EGSO traži da se zadrži uloga država članica, socijalnih partnera u području obrazovanja i relevantnih dionika u tom procesu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO pozdravlja osnivanje Opservatorija za europski sektor visokog obrazovanja kako bi se povezali najbolji postojeći podatkovni alati i kapaciteti EU-a. EGSO traži od Europske komisije da očuva ulogu država članica, socijalnih partnera aktivnih u području obrazovanja i relevantnih dionika u tom procesu. Socijalni partneri imaju važnu ulogu u prelasku iz obrazovnog sustava na radno mjesto, zastupanju interesa studenata na tržištu rada i smanjenju broja mladih koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih. Potrebno je uložiti više napora i na razini EU-a i na razini država članica kako bi se pratili studenti tijekom prelaska iz obrazovnog sustava na radno mjesto. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO poziva Europsku komisiju i države članice da aktivno uključe socijalne partnere s područja obrazovanja i organizacija civilnog društva u daljnji razvoj inicijativa i mjera Komisije u okviru ove strategije te u njihovu provedbu na razini država članica. To je važno kako bi se osiguralo da studenti steknu vještine potrebne da bi postali građani demokracije i imali pristup kvalitetnim radnim mjestima u okviru dvostruke tranzicije. Demokratsko upravljanje i učinkovit socijalni dijalog ključni su za poboljšanje dobrobiti studenata, akademske slobode, trajnog statusa i radnih uvjeta osoblja te institucionalne autonomije. EGSO traži od Europske komisije da uključi socijalne partnere aktivne u području obrazovanja i organizacije civilnog društva u razvoj europskih kriterija za dodjelu oznake europske diplome. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO traži od država članica i visokih učilišta da istinski uključe učenike, pripadnike akademske zajednice i istraživače u upravljanje politikom visokog obrazovanja i institucionalnim, transnacionalnim strukturama suradnje, uz učinkovito suradničko vodstvo, kolegijalno upravljanje i socijalni dijalog. Time bi se trebalo nastojati osigurati kvalitetno i uključivo visoko obrazovanje i istraživanje, učinkovitu mobilnost studenata, osoblja i istraživača te potpunu raznolikost (uključujući rodnu ravnopravnost) studenata, pripadnika akademske zajednice, istraživača i stručnog osoblja. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO traži od Europske komisije da osigura socijalni dijalog sa sindikatima zaposlenih u visokom obrazovanju tijekom razvoja europskog okvira za privlačne i održive karijere u visokom obrazovanju, da poboljša radne uvjete, dobrobit i status pripadnika akademske zajednice te da podupre karijere u akademskoj zajednici i izvan nje. Neprestano bi trebalo voditi brigu o povećanju sudjelovanja studenata u postupku donošenja odluka i poboljšanju operativne sposobnosti studentskih organizacija. U tu svrhu mogla bi se dodijeliti sredstva iz ESF-a +. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EGSO pozdravlja promicanje osoblja i studenata iz različitih sredina, što podrazumijeva uspostavu europskog okvira za raznolikost i uključivost (uključujući i problem rodne neravnopravnosti), pružanje potpore ugroženim istraživačima razvijanjem vodećih načela za sveučilišta kako bi se olakšalo njihovo uključivanje te uspostavu nacionalnih i institucijskih strategija za uključivanje s naglaskom na izbjeglicama i tražiteljima azila. EGSO poziva na transparentno i pravedno priznavanje kvalifikacija iz trećih zemalja, uključujući one koje posjeduju izbjeglice, putem mreže centara za priznavanje akademskih kvalifikacija. EGSO poziva Europsku komisiju, države članice i visoka učilišta da razviju potrebne strategije zajedno sa studentima i osobljem, posebno onima koji mogu iskoristiti vlastito iskustvo u razvoju strategije. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EGSO pozdravlja daljnji razvoj inicijative za uvođenje europske studentske iskaznice kako bi se smanjilo administrativno opterećenje povezano s upravljanjem mobilnošću i razmjenama studenata i osoblja, istodobno ističući važnost jamčenja sigurnosti i zaštite podataka. Smanjenje birokracije i olakšavanje prijenosa bodova među državama članicama obvezno je za osiguravanje odgovarajuće mobilnosti na razini EU-a. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EGSO pozdravlja inicijativu da se mobilnost studenata i osoblja proširi na treće zemlje te ističe važnost fizičke mobilnosti, zdravlja i sigurnosti. Pozdravlja novu Povelju Erasmus za visoko obrazovanje i novu Erasmus studentsku povelju kojima se integriraju akademska sloboda i integritet te potiču akademske rasprave i razmjene dobrih primjera iz prakse kad je riječ o vrijednostima i demokraciji u sklopu aktivnosti programa Jean Monnet u području visokog obrazovanja, koji je dio programa Erasmus+, među ostalim u trećim zemljama. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Kontekst mišljenja

| 2.1. | Nakon što je Vijeće za obrazovanje EU-a usvojilo zaključke Vijeća o inicijativi Europska sveučilišta – Povezivanje visokog obrazovanja, istraživanja, inovacija i društva: otvaranje puta prema novoj dimenziji europskog visokog obrazovanja, Europska komisija objavila je dva dokumenta. Komunikacija Komisije o europskoj strategiji za sveučilišta uključuje mjere koje Europska komisija treba poduzeti u razdoblju od 2022. do 2024. u području visokog obrazovanja i istraživanja, dok Prijedlog preporuke Vijeća o jačanju veza radi djelotvorne europske suradnje u području visokog obrazovanja, koji će Vijeće ministara obrazovanja donijeti na sastanku 4. i 5. travnja 2022., sadržava posebne preporuke za države članice. Tim se inicijativama planira ostvariti novi cilj EU-a prema kojem bi do 2030. najmanje 45 % osoba u dobi od 25 do 34 godine steklo tercijarno obrazovanje (5). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Putem inicijative Komisija planira povećati broj postojećih saveza europskih sveučilišta sa 41 na 60, pri čemu će do sredine 2024. više od 500 sveučilišta biti članovi saveza. Za program Erasmus+ predviđen je proračun u iznosu od 1,1 milijarde EUR za razdoblje 2021.–2027. i nekoliko inicijativa za potporu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | U preporukama se od država članica traži da omoguće visokim učilištima razvoj i provedbu inovativnih zajedničkih transnacionalnih obrazovnih aktivnosti (u EU-u i izvan njega), uspostavu pravnog statuta za saveze europskih sveučilišta do 2024., olakšavanje izdavanja zajedničke europske diplome na nacionalnoj razini do 2024., uključujući vezu s nacionalnim kvalifikacijskim okvirima, podupiranje veće mobilnosti studenata i osoblja (uključujući online), pružanje održive financijske potpore savezima europskih sveučilišta te promicanje i zaštitu akademske slobode i institucionalne autonomije. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO naglašava (6) da je „važno pronaći više poveznica između Europskog prostora visokog obrazovanja i europskog istraživačkog prostora kako bi se poboljšala kvaliteta i uključivost visokog obrazovanja i istraživanja za sve studente, bez obzira na njihovu dob ili socioekonomsku situaciju. U okviru Inicijative Europska sveučilišta mora se staviti naglasak na povećavanje kvalitete studija i priznavanje studija među sveučilištima. Iako je visoko obrazovanje u nadležnosti država članica, čini se da su prijedlozi Europske komisije o europskoj diplomi, statutu Europskog sveučilišta i europskom sustavu priznavanja i osiguranja kvalitete korak prema sinkronizaciji visokog obrazovanja. Stoga EGSO zahtijeva da se o idejama koje stoje iza tih inicijativa i o daljnjim mjerama politike dodatno raspravlja s vladama, relevantnim socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva.” EGSO je zadovoljan što su socijalni partneri i organizacije civilnog društva mogle izraziti svoja stajališta o inicijativi putem javnog savjetovanja. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Akademska sloboda i institucionalna autonomija sve su češća meta napada u nekim zemljama potpisnicama Bolonjskog procesa (7). U priopćenju iz Rima, koje je usvojilo 49 ministarstava Europskog prostora visokog obrazovanja na Ministarskoj konferenciji Bolonjskog procesa 2020., ponovno se potvrđuje predanost ministara „promicanju i zaštiti naših zajedničkih temeljnih vrijednosti u cijelom Europskom prostoru visokog obrazovanja pojačanim političkim dijalogom i suradnjom kao nužnom osnovom za kvalitetno učenje, poučavanje i istraživanje, kao i za demokratska društva”. U njemu je također sadržana obveza o „održavanju institucionalne autonomije, akademske slobode i integriteta, sudjelovanju studenata i osoblja u upravljanju visokim obrazovanjem i javnoj odgovornosti za visoko obrazovanje”. U Prilogu I. priopćenju iz Rima akademska sloboda definirana je kao „neizostavan aspekt kvalitetnog učenja, poučavanja i istraživanja u visokom obrazovanju te demokracije” koji se temelji na institucionalnoj autonomiji te se naglašava da „društva ne mogu biti istinski demokratska bez poštovanja akademske slobode i institucionalne autonomije”. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pandemija bolesti COVID-19 imala je dosad nezabilježen učinak na metode poučavanja i istraživanja, rad sveučilišta (u smislu zatvaranja kampusa i prelaska na učenje putem interneta) i upravljanje sveučilištima. Pandemija je također istaknula i važnost sudjelovanja sveučilišta u zajednici. Otprilike polovina svih učenika smatrala je da se njihov akademski uspjeh pogoršao uslijed održavanja nastave putem interneta te da su od prelaska na poučavanje putem interneta imali veće radno opterećenje. Pristup digitalnim vještinama, alatima za online komunikaciju i internetu i dalje predstavlja izazov za mnoge studente slabijeg socioekeonomskog statusa. To je utjecalo i na psihološku i emocionalnu dobrobit studenata (8). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kad je riječ o akademskom osoblju, kriza uzrokovana pandemijom COVID-a 19 dovela je do pogoršanja radnih uvjeta, uključujući znatno povećano radno opterećenje zbog učenja putem interneta i kombiniranog učenja te gubitak radnih mjesta za osoblje zaposleno na određeno vrijeme i osoblje za povremeni rad. Ta su kretanja imala nerazmjeran učinak na određene skupine osoblja, kao što su žene i etničke manjine. Pandemija je negativno utjecala i na mentalno zdravlje i dobrobit osoblja. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Akademsko osoblje ima ključnu ulogu u pružanju kvalitetnog obrazovanja i istraživanja na sveučilištima. Čak i prije pandemije pripadnici akademske zajednice diljem Europe suočavali su se sa smanjenjem sigurnosti radnih mjesta zbog proračunskih ograničenja, smanjenih mogućnosti zapošljavanja, sve većeg broja zaposlenih na privremenim radnim mjestima, odnosno sve većeg broja zaposlenih na nepuno radno vrijeme ili na određeno vrijeme te sve većeg udjela osoblja na radnim mjestima koja se financiraju vanjskim sredstvima. Pristojni radni uvjeti i plaće ključni su kako bi se studenti mogli učinkovito pripremiti za dvostruku tranziciju društva i gospodarstva. Pripadnici akademske zajednice s ugovorima na određeno vrijeme nalaze se na nesigurnim radnim mjestima, što im otežava provođenje visokokvalitetnog poučavanja i istraživanja (9). Pandemija COVID-a 19 pogoršala je izglede za razvoj karijere poslijedoktorskih istraživača i štetno utječe na njihovu dobrobit. Vjerojatnije je da će mlađi istraživači i žene koje se bave istraživanjem biti pogođeni nesigurnim uvjetima i negativnim posljedicama pandemije u tom pogledu (10). Prioritet bi trebalo biti povećanje naknada za istraživače doktorande i osiguravanje besplatnog pristupa literaturi i sudjelovanja na međunarodnim konferencijama. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kako bi se smanjio nedostatak vještina i osiguralo da studenti visokih učilišta imaju pristup tržištu rada, ključna su učinkovita partnerstva između visokih učilišta i poduzeća te pristup studenata visokokvalitetnom i plaćenom naukovanju i pripravništvu u poduzećima. EGSO želi naglasiti da bi „partnerstva između poduzeća i visokog obrazovanja trebala biti podjednako korisna za obje strane bez vanjskog pritiska te uravnotežena kako bi se osigurao samostalan istraživački i inovacijski rad poduzeća i zasebni ciljevi javnog visokog obrazovanja i istraživanja” (11). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Pri olakšavanju pristupa visokom obrazovanju trebalo bi uzeti u obzir činjenicu da se iznosi školarina nalaze pod pritiskom zbog cijena energije i dodatnih troškova povezanih s obrazovnim procesom (smještaj, pristup literaturi itd.). Dodatni troškovi mogli bi se subvencionirati sredstvima EU-a, čime bi se smanjila izloženost zajmovima i drugim financijskim metodama za financiranje sveučilišnih studija. Potrebno je osigurati sinergije između dinamike tehnološkog napretka i opreme, standarda i postupaka koji se upotrebljavaju u obrazovnom procesu kako bi se osigurao uspješan prijelaz iz obrazovanja u aktivni život. |
| --- | --- |

3.7.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Komunikacija Komisije o europskoj strategiji za sveučilišta, 2022.

1

(2)  SL C 56, 16.2.2021., str. 1.

2

(3)  SL C 56, 16.2.2021., str. 1.

3

(4)  Izvješće opservatorija za javno financiranje saveza europskih sveučilišta 2019./2020.

4

(5)  Rezolucija Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.)

5

(6)  SL C 10, 11.1.2021., str. 40.

6

(7)  https://www.scholarsatrisk.org/academic-freedom-monitoring-project-index/?_gp=1

7

(8)  Europska komisija: The impact of COVID-19 on higher education: a review of emerging evidence (Posljedice pandemije COVID-a 19 na visoko obrazovanje: pregled novih dokaza), 2021.

8

The impact of COVID-19 on higher education: a review of emerging evidence

(9)  Izvješće ETUCE-a za sastanak ministara u Rimu (2020.).

9

(10)  OECD: Smanjenje nesigurnosti akademskih i istraživačkih karijera, 2021.

10

(11)  SL C 10, 11.1.2021., str. 40.

11

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/114 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/114

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o energetskim svojstvima zgrada (preinaka)

(COM(2021) 802 final – 2021/0426 (COD))

(2022/C 290/18)

| Izvjestitelj: | Mordechaj Martin SALAMON |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Mordechaj Martin SALAMON

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 14.2.2022.
  Vijeće, 9.2.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 194. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 10.3.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 212/6/6 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 14.2.2022.

Vijeće, 9.2.2022.

Pravna osnova:

članak 194. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

10.3.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

212/6/6

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja prijedlog preinake Direktive o energetskim svojstvima zgrada jer se u njemu razmatraju ključni izazovi utvrđeni u prethodnim mišljenjima EGSO-a u vidu osiguravanja alata za rješavanje problema energetskog siromaštva i nedovoljnih dugoročnih strukturnih ulaganja u zgrade, čime bi se potaknula obnova, posebno zgrada s najlošijim svojstvima i krenulo prema dekarboniziranom grijanju i hlađenju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO čvrsto podupire taj pristup EU-a kojim se želi postići energetski učinkovit i visokokvalitetan izgrađeni okoliš bez fosilnih goriva jer su mjere na razini EU-a učinkovitije kad je riječ o ubrzavanju potrebne tranzicije. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra da nedavni nagli porast cijena energije i izgledi da će cijene ostati visoke barem u srednjoročnom razdoblju pokazuju da je još važnije osmisliti strategiju za ublažavanje i iskorjenjivanje energetskog siromaštva. Potrebno je provesti konkretne mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti zgrada kako bi se osiguralo pristojno, cjenovno pristupačno i zdravo stanovanje za sve. Te mjere moraju uključivati sigurno uklanjanje azbesta. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO snažno podupire uspostavu minimalnih standarda energetskih svojstava, osobito za stambene zgrade s najlošijim svojstvima. Uvođenje tog načela na razini EU-a velik je korak naprijed. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO poziva na to da se od samog početka predvidi sveobuhvatnije stupnjevanje zahtjeva za poboljšanja, uz jasniji i potpuniji vremenski okvir do 2050., kako bi se potaknule obnove okrenute budućnosti.
  Budući da se Direktivom o energetskim svojstvima zgrada ne osiguravaju nova financijska sredstva, a zadaća financiranja potrebnih obnova ogroman je pothvat, EGSO smatra da je ključno da okvir i alati predviđeni za pristup javnom i bankovnom financiranju u okviru Direktive budu dorasli toj zadaći. |
| --- | --- |

1.5.

Budući da se Direktivom o energetskim svojstvima zgrada ne osiguravaju nova financijska sredstva, a zadaća financiranja potrebnih obnova ogroman je pothvat, EGSO smatra da je ključno da okvir i alati predviđeni za pristup javnom i bankovnom financiranju u okviru Direktive budu dorasli toj zadaći.

| 1.6. | EGSO pozdravlja povećane zahtjeve, pouzdanost i uporabljivost energetskih certifikata s obzirom na njihovu središnju ulogu u poboljšanju energetske učinkovitosti fonda zgrada. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO pozdravlja povećanu važnost nacionalnih planova obnove zgrada i uključivanje izvješćivanja o mjerama koje države članice poduzimaju za smanjenje energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO podržava uspostavu „putovnice za obnovu” zgrada do 2024. kojom bi se potrošačima olakšao pristup informacijama i smanjili troškovi pri planiranju obnove njihovih zgrada. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO uviđa da je potrebno uključiti zahtjeve za izvješćivanje o emisijama ugljika tijekom ukupnog vijeka trajanja zgrada (proizvodnja i izgradnja, uporaba i kraj vijeka trajanja) jer kod novih kuća glavni utjecaj na klimu može proizlaziti iz materijala i izgradnje. EGSO naglašava da je „zgrade s nultom stopom emisija” potrebno definirati tako da se omogući optimalna interakcija s okolnim energetskim sustavima i obuhvate sve ugrađene emisije stakleničkih plinova. Procjene vijeka trajanja trebalo bi tumačiti kao alate za usmjeravanje koji su specifični za pojedini projekt i kojima se uspoređuju različiti odabiri materijala i tehnika. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO poziva na to da se zajednica uključi u proces osposobljavanja i usavršavanja u području građevinarstva. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontekst

| 2.1. | Europska komisija predložila je preinaku Direktive o energetskim svojstvima zgrada s obzirom na cilj europskog zelenog plana da se do 2050. postigne klimatska neutralnost. U okviru strategije „Spremni za 55 %” Direktiva o energetskim svojstvima zgrada nastavlja se na strategiju za val obnove, u kojoj je utvrđen cilj da se godišnja stopa energetske obnove zgrada barem udvostruči do 2030. te je istaknuto da je potrebno donijeti nužne regulatorne, financijske i poticajne mjere. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Direktivom o energetskim svojstvima zgrada nastoje se osigurati potrebne mjere i alati u okviru triju ključnih područja strategije za val obnove, a to su rješavanje problema energetskog siromaštva i zgrada s najlošijim svojstvima, pozitivan primjer javnih zgrada i socijalne infrastrukture te dekarbonizacija grijanja i hlađenja. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Predlaže se niz izmjena i dodataka postojećoj Direktivi o energetskim svojstvima zgrada, osobito sljedeće:






  — | od 2030. sve nove zgrade moraju imati nulti stopu emisija, a nove javne zgrade moraju imati nultu stopu emisija već do 2027.; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

od 2030. sve nove zgrade moraju imati nulti stopu emisija, a nove javne zgrade moraju imati nultu stopu emisija već do 2027.;

| — | za države članice uvodi se novi zahtjev da osiguraju da se sve zgrade u vlasništvu javnih tijela i sve nestambene zgrade moderniziraju kako bi se do 2027. uvrstile barem u energetski razred F, a do 2030. barem u razred E. Sve stambene zgrade također treba modernizirati kako bi se do 2030. uvrstile barem u razred F, a do 2033. barem u razred E. S obzirom na ponovnu kalibraciju razreda energetskih svojstava, ti će zahtjevi dovesti do modernizacije više od 15 % fonda zgrada do 2033.; |
| --- | --- |

—

za države članice uvodi se novi zahtjev da osiguraju da se sve zgrade u vlasništvu javnih tijela i sve nestambene zgrade moderniziraju kako bi se do 2027. uvrstile barem u energetski razred F, a do 2030. barem u razred E. Sve stambene zgrade također treba modernizirati kako bi se do 2030. uvrstile barem u razred F, a do 2033. barem u razred E. S obzirom na ponovnu kalibraciju razreda energetskih svojstava, ti će zahtjevi dovesti do modernizacije više od 15 % fonda zgrada do 2033.;

| — | obveza posjedovanja energetskog certifikata proširuje se na zgrade na kojima se provodi opsežna obnova, zgrade za koje se obnavlja ugovor o najmu i sve javne zgrade. Zgrade ili samostalne uporabne cjeline zgrade koje se prodaju ili daju u najam moraju imati energetski certifikat koji mora biti istaknut u svim oglasima; |
| --- | --- |

—

obveza posjedovanja energetskog certifikata proširuje se na zgrade na kojima se provodi opsežna obnova, zgrade za koje se obnavlja ugovor o najmu i sve javne zgrade. Zgrade ili samostalne uporabne cjeline zgrade koje se prodaju ili daju u najam moraju imati energetski certifikat koji mora biti istaknut u svim oglasima;

| — | nacionalni planovi obnove zgrada bit će u cijelosti integrirani u nacionalne energetske i klimatske planove kako bi se osigurala usporedivost i praćenje napretka, uključujući planove za postupno ukidanje fosilnih goriva u grijanju i hlađenju najkasnije do 2040.; |
| --- | --- |

—

nacionalni planovi obnove zgrada bit će u cijelosti integrirani u nacionalne energetske i klimatske planove kako bi se osigurala usporedivost i praćenje napretka, uključujući planove za postupno ukidanje fosilnih goriva u grijanju i hlađenju najkasnije do 2040.;

| — | „putovnicom za obnovu” zgrada omogućit će se pristup informacijama i niži troškovi za potrošače kako bi im se olakšalo planiranje i postupna obnova radi postizanja nulte stope emisija; |
| --- | --- |

—

„putovnicom za obnovu” zgrada omogućit će se pristup informacijama i niži troškovi za potrošače kako bi im se olakšalo planiranje i postupna obnova radi postizanja nulte stope emisija;

| — | države članice pozivaju se da uključe pitanja obnove u pravila javnog i privatnog financiranja te da osmisle odgovarajuće instrumente, osobito za kućanstva s niskim prihodima; |
| --- | --- |

—

države članice pozivaju se da uključe pitanja obnove u pravila javnog i privatnog financiranja te da osmisle odgovarajuće instrumente, osobito za kućanstva s niskim prihodima;

| — | uvodi se klauzula o vremenskom ograničenju valjanosti za financijske poticaje za uporabu fosilnih goriva u zgradama; |
| --- | --- |

—

uvodi se klauzula o vremenskom ograničenju valjanosti za financijske poticaje za uporabu fosilnih goriva u zgradama;

| — | potrebno je izgraditi infrastrukturu za punjenje električnih vozila i parkirna mjesta za bicikle. |
| --- | --- |

—

potrebno je izgraditi infrastrukturu za punjenje električnih vozila i parkirna mjesta za bicikle.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO pozdravlja prijedlog preinake Direktive o energetskim svojstvima zgrada jer se u njemu razmatraju ključni izazovi utvrđeni u prethodnim mišljenjima EGSO-a u vidu osiguravanja alata za rješavanje problema energetskog siromaštva i nedovoljnih dugoročnih strukturnih ulaganja u zgrade, čime bi se potaknula obnova zgrada, posebno onih s najlošijim svojstvima i krenulo prema dekarboniziranom grijanju i hlađenju. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Problem loše ili umjereno izoliranih zgrada koje ovise o fosilnim gorivima za grijanje i hlađenje prisutan je u cijelom EU-u. U nedostatku koordiniranih politika na razini EU-a javlja se rizik da države članice neće poduzeti dostatne mjere zbog zabrinutosti u pogledu nejednakih uvjeta. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO stoga čvrsto podupire taj prijedlog Komisije o pristupu EU-a kojim se želi postići energetski učinkovit i visokokvalitetan izgrađeni okoliš bez fosilnih goriva. Mjere na razini EU-a učinkovitije su kad je riječ o ubrzavanju potrebne tranzicije. Osim toga, zajednički pristup na razini EU-a doprinosi iskorištavanju prednosti unutarnjeg tržišta, kao što su ekonomija razmjera i tehnološka suradnja među državama članicama. Također doprinosi većoj sigurnosti za ulagače i općenito podupire vodeću ulogu koju Europa i europska poduzeća mogu imati u postavljanju standarda na svjetskoj razini i kao predvodnici u tom području. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO smatra da nedavni nagli porast cijena energije i izgledi da će cijene ostati visoke barem u srednjoročnom razdoblju pokazuju da je još važnije osmisliti strategiju za ublažavanje i iskorjenjivanje energetskog siromaštva. U 2018. godini 6,8 % (30,3 milijuna) ljudi u cijelom EU-u nije moglo redovito plaćati račune za komunalne usluge, zbog čega im je prijetila opasnost od prekida opskrbe, a nedavni događaji pogoršali su taj problem. Dugoročno je potrebno poduzeti konkretne mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti zgrada kako bi se svima omogućilo pristojno, cjenovno pristupačno i zdravo stanovanje. To je osobito hitno jer će se zbog povećanja troškova emisijskih jedinica u okviru sustava trgovine emisijama povećati troškovi grijanja i hlađenja na temelju fosilnih goriva. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO snažno podupire uspostavu minimalnih standarda energetskih svojstava, osobito za stambene zgrade s najlošijim svojstvima. Uvođenje tog načela na razini EU-a velik je korak naprijed. Međutim, države članice same odlučuju bi li ostatak fonda stambenih zgrada trebao biti obuhvaćen nacionalnim standardima. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Iako EGSO podržava stavljanje naglaska na iskorjenjivanje energetskog siromaštva davanjem prednosti obnovi dijela fonda stambenih zgrada s najlošijim svojstvima, to ne bi smjelo spriječiti poboljšanja u drugim stambenim zgradama. EGSO poziva na to da se od samog početka predvidi sveobuhvatnije stupnjevanje zahtjeva za poboljšanja, uz jasniji i potpuniji vremenski okvir do 2050. Time će se vlasnicima zgrada dati uvid u buduće zahtjeve kako bi planirali obnovu s optimalnim troškovima. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Budući da energetski certifikati postaju središnji alat, potrebno je poboljšati njihovu pouzdanost i upotrebljivost. EGSO stoga pozdravlja veće zahtjeve za njihov prelazak na digitalni format, kvalitetu, detaljan sadržaj i metode izračuna, cjenovnu pristupačnost, pristup tim certifikatima i njihovu objavu. Građanima bi prema potrebi uvijek trebao biti dostupan energetski certifikat u papirnatom obliku. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO pozdravlja uključivanje napora koje svaka država članica ulaže u smanjenje energetskog siromaštva u nacionalne planove obnove zgrada, u kojima će izvješćivati o smanjenju broja osoba pogođenih energetskim siromaštvom i udjela stanovništva koje živi u neodgovarajućim stambenim objektima (npr. u kojima zidovi ili krovovi prokišnjavaju) ili s neodgovarajućim uvjetima toplinske ugodnosti. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO podržava uspostavu „putovnice za obnovu” zgrada do 2024., ali propituje njezinu učinkovitost s obzirom na to da nije obvezna. „Putovnicom za obnovu” zgrada potrošačima će se olakšati pristup informacijama i smanjiti troškovi pri planiranju obnove njihovih zgrada. Pozitivno je i to što uključuje šire koristi povezane sa zdravljem, udobnošću i sposobnošću prilagodbe zgrade na klimatske promjene. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | S obzirom na to da energetski siromašne osobe, ali i mnogi vlasnici malih stambenih objekata često ne mogu ispuniti financijske zahtjeve za pokretanje obnove, EGSO smatra da je ključno da okvir i alati za financiranje predviđeni Direktivom o energetskim svojstvima zgrada budu dorasli toj zadaći. To mora uključivati jasna objašnjenja i smjernice o financijskim aspektima obnove, uključujući uporabu kredita na lokalnoj razini. EGSO također upućuje na svoj poziv iz mišljenja TEN/723 da se višestruki programi ujedine kako bi bili jasniji i pristupačniji kućanstvima i javnim tijelima kojima su namijenjeni. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO prepoznaje potrebu da se u zahtjeve Direktive o energetskim svojstvima zgrada uključi izvješćivanje o emisijama ugljika tijekom ukupnog vijeka trajanja zgrada (proizvodnja i izgradnja, uporaba i kraj vijeka trajanja). Pri izgradnji novih zgrada s niskim energetskim potrebama glavni utjecaj na klimu možda neće proizlaziti iz uporabe zgrade, nego iz materijala i izgradnje. Procjene vijeka trajanja trebalo bi tumačiti kao alate za usmjeravanje koji su specifični za pojedini projekt i kojima se uspoređuju različiti odabiri materijala i tehnika. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EGSO naglašava potrebu da se osigura da se načinom definiranja „zgrade s nultom stopom emisija” omogući optimalna interakcija s okolnim energetskim sustavima i obuhvate sve ugrađene emisije stakleničkih plinova koje proizlaze iz uporabe građevinskih materijala i s gradilišta. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | Iako Direktiva o energetskim svojstvima zgrada sama po sebi ne predviđa novo financiranje, njome se utvrđuju zahtjevi za razine financiranja i koordinacija financijskih napora država članica kako bi se stvorio prilagođen pravni i financijski okvir, uključujući ciljanu financijsku potporu. Međutim, EGSO nije siguran hoće li financiranje u stvarnosti biti lako dostupno osobama zainteresiranima za obnovu i smatra da nije jasno hoće li ukupni financijski napori u svakoj državi članici biti dovoljni za postizanje ciljeva obnove. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Danas se financiranje i bespovratna sredstva prečesto mogu isplatiti tek nakon dovršetka energetske obnove, što mnogim potrošačima otežava pokretanje radova. EGSO stoga preporučuje da se u tekstu navede da programi financiranja moraju pokriti barem dio početnih troškova potrošača. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO ponavlja svoj poziv iz mišljenja TEN/749 da se znatan udio od 37 % Mehanizma za oporavak i otpornost, koji je namijenjen zelenim projektima, dodijeli projektima energetske učinkovitosti u skladu sa stvarnom potražnjom i potrebama u svakoj državi članici. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO smatra da je za uspjeh Direktive o energetskim svojstvima zgrada ključno da države članice prilagode regulatorne okvire koji nisu primjereni svrsi i uklone negospodarske prepreke, osobito problem suprotstavljenih interesa, koji mnogim vlasnicima kuća i stanarima otežava obnovu. Istodobno, EGSO smatra da je potrebno uključiti zaštitu najmoprimaca od nerazmjernih najamnina nakon obnove, i to potporom za najamninu ili ograničavanjem povećanja najamnine. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5 | EGSO razmatra reviziju članaka Direktive koji se odnose na energetske certifikate, koja je odavno prijeko potrebna. Iskustvo s energetskim certifikatima u cijeloj Europi upućuje na niz potrebnih prilagodbi, od kojih su neke dio trenutačnog prijedloga. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6. | EGSO smatra da je korak naprijed činjenica da će države članice morati osigurati kvalitetu, pouzdanost i cjenovnu pristupačnost energetskih certifikata te da će morati provoditi kontrole i uspostaviti funkcionalan sustav kontrole.
  EGSO smatra da skraćeno razdoblje valjanosti energetskih certifikata na pet godina kad je riječ o fondu zgrada s najlošijim svojstvima, potreba da stručnjaci budu kvalificirani ili certificirani i neovisni te izričita obveza uključivanja terenskog posjeta prije izdavanja energetskog certifikata predstavljaju značajan napredak. |
| --- | --- |

4.6.

EGSO smatra da skraćeno razdoblje valjanosti energetskih certifikata na pet godina kad je riječ o fondu zgrada s najlošijim svojstvima, potreba da stručnjaci budu kvalificirani ili certificirani i neovisni te izričita obveza uključivanja terenskog posjeta prije izdavanja energetskog certifikata predstavljaju značajan napredak.

| 4.7. | EGSO predlaže da se energetski certifikati učine korisnijima za potrošače uključivanjem






  (a) | informacija o preostalom vijeku trajanja sustava grijanja i prosječnom trošku radova te |
| --- | --- | --- |

4.7.

(a)

informacija o preostalom vijeku trajanja sustava grijanja i prosječnom trošku radova te

| (b) | podataka za kontakt najbliže jedinstvene kontaktne točke; |
| --- | --- |

(b)

podataka za kontakt najbliže jedinstvene kontaktne točke;

| 4.8. | EGSO podržava prijedlog da se na razini EU-a racionaliziraju razredi energetskih svojstava (A – F) u okviru energetskih certifikata i uspostave zajednički predlošci. Pozitivni su i zahtjevi za uspostavu lako dostupnih baza podataka za energetske certifikate na nacionalnoj razini, putovnica za obnovu zgrada i pokazatelja pripremljenosti za pametne tehnologije, zajedno s prijenosom informacija iz nacionalnih baza podataka u Promatračku skupinu za obnovu zgrada. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EGSO napominje da je potrebno uskladiti putovnicu za obnovu zgrada i energetske certifikate kako bi se izbjegli udvostručavanje i nepotrebni dodatni troškovi. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EGSO ponavlja svoj poziv iz mišljenja TEN/723 na daljnje jačanje Opservatorija za energetsko siromaštvo i uspostavu bliske suradnje s Promatračkom skupinom za obnovu zgrada. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Za europske građane bit će ključan pristup savjetima, informacijama, pomoći pri planiranju i financijskim smjernicama. Procjenjuje se da trenutačno samo oko 100 000 vlasnika stambenih objekata godišnje dobiva pomoć jedinstvene kontaktne točke pri energetskoj obnovi, dok bi taj broj do 2030. mogao dosegnuti oko 2 000 000 (1). EGSO poziva na bolji nacionalni razvoj i koordinaciju jedinstvenih kontaktnih točaka, njihovo odgovarajuće financiranje, prekograničnu razmjenu najboljih praksi i bolje praćenje od strane Komisije. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EGSO podržava proširenje javnog savjetovanja o nacrtu nacionalnog plana obnove zgrada i predlaže da se posebno navedu organizacije potrošača jer su one u najboljem položaju za pružanje procjena i povratnih informacija o tome u kojoj mjeri programi i financijski instrumenti dopiru do potrošača. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EGSO prima na znanje jačanje pokazatelja pripremljenosti za pametne tehnologije donošenjem potrebnih definicija i zahtjeva te dijeljenjem podataka, ali izražava žaljenje zbog toga što stambene zgrade još nisu uključene i što još nisu uvedene razine koje treba postići. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | S obzirom na velika ulaganja, očekivane inovacije i povećane razine aktivnosti u relevantnim sektorima znatno će se povećati potreba za kvalificiranom, prekvalificiranom i dodatno osposobljenom radnom snagom. EGSO stoga pozdravlja zahtjev da države članice promiču i financiraju obrazovanje i osposobljavanje kako bi se osigurala kvalificirana radna snaga u građevinskom sektoru te odgovarajući zahtjev da se u nacionalnom planu obnove zgrada izvijesti o pregledu kapaciteta u građevinskom sektoru, sektoru energetske učinkovitosti i sektoru obnovljive energije. EGSO poziva na to da se doista čitavu zajednicu uključi u proces osposobljavanja i usavršavanja u području građevinarstva. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EGSO ponavlja svoj poziv iz mišljenja CCMI/166 Komisiji i državama članicama da osiguraju uklanjanje štetnih tvari tijekom obnove zgrada i naglašava potrebu za sigurnim uklanjanjem azbesta. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | S obzirom na ubrzanje potražnje za infrastrukturom za punjenje koje je već danas vidljivo, EGSO predlaže podizanje razine zahtjeva, uključujući ranije postavljanje pametnih mjesta za punjenje u nestambenim zgradama, po mogućnosti prije 2027. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Vrlo je vjerojatno da će se pružanje informacija, savjetovanje i financiranje obnove odvijati na lokalnoj i regionalnoj razini. Osim toga, očekuje se da će lokalna i regionalna tijela modernizirati svoje zgrade u skladu s Direktivom o energetskim svojstvima zgrada. EGSO stoga smatra da je važno da se pozornost i napori na razini EU-a i na nacionalnoj razini usmjere na koordinaciju i uključivanje lokalnih i regionalnih tijela te da se istraži potencijal inicijativa kao što je Sporazum gradonačelnika. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Kako bi se postiglo više od izvješćivanja i potaknulo djelovanje u području klime prije 2030., EGSO poziva Komisiju da puno prije 2030. utvrdi maksimalne vrijednosti emisija CO2 po kvadratnom metru godišnje, prilagođene klimatskim zonama. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | EGSO podržava proširenje definicije „energije iz obnovljivih izvora” kako bi se uključilo više izvora energije, osobito energiju iz okoliša koja se upotrebljava u električnim uređajima kao što su toplinske crpke, ali predlaže da se biomasa i bioplin definiraju kao djelomično obnovljivi jer se samo vrlo mali dio korištene biomase ili proizvedenog bioplina mogu smatrati potpuno obnovljivima. Za ograničenu uporabu u prijelaznom razdoblju, ako ne postoje alternative, ta šira definicija mogla bi uključivati i obnovljive tekuće izvore energije (biogoriva i obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla). Mogao bi se uvesti novi prilog Direktivi u kojem se utvrđuje utjecaj različitih oblika biomase, proizvodnje bioplina i tekućih izvora energije na klimu. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Osim emisija štetnih za klimu i bez obzira na nositelja energije, ne smiju se zanemariti klasične onečišćujuće tvari u zraku kao što su čestice/sitna prašina, dušikovi oksidi i druge tvari. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | EGSO naglašava potrebu da se pozorno razmotre praktični učinci uporabe odabrane definicije „zgrade s nultom stopom emisija” u smislu zgrade s niskim energetskim zahtjevima u kojoj se sva potrebna energija mora proizvoditi u krugu zgrade ili u povezanim sustavima centraliziranog grijanja ili centraliziranog hlađenja. Definicijom






  (a) | zgrada se u načelu utvrđuje kao „otok” koji je slabo povezan s okolnim elektroenergetskim sustavom jer je izričito dopušten samo ograničen raspon vanjskih obnovljivih izvora energije; |
| --- | --- | --- |

4.21.

(a)

zgrada se u načelu utvrđuje kao „otok” koji je slabo povezan s okolnim elektroenergetskim sustavom jer je izričito dopušten samo ograničen raspon vanjskih obnovljivih izvora energije;

| (b) | nisu obuhvaćene ugrađene emisije stakleničkih plinova iz uporabe građevinskih materijala i emisije iz gradilišta. |
| --- | --- |

(b)

nisu obuhvaćene ugrađene emisije stakleničkih plinova iz uporabe građevinskih materijala i emisije iz gradilišta.

| 4.22. | EGSO predlaže uključivanje električne energije proizvedene izvana iz obnovljivih izvora energije kako bi ona bila ravnopravna s proizvodnjom električne energije u krugu zgrade za zgrade s nultom stopom emisija. „Izlaznom klauzulom” s kraja odjeljka I. u Prilogu III. neće se osigurati opća sredstva za nacionalnu troškovno učinkovitu obnovu zgrada kako bi bile energetski učinkovite ni energetski sustavi koji će se opskrbljivati energijom iz obnovljivih izvora. Proširenje cjelokupnog energetskog sustava velikim jedinicama mnogo je jeftinije po jedinici proizvedene energije od malih jedinica u svakoj zgradi. To je osobito važno za razdoblja u kojima vlastita proizvodnja zgrade ne funkcionira (sunce/vjetar). Osim toga, fleksibilnost u vezi s elektroenergetskim sustavom smanjit će troškove i unutar zgrade i u cijelom sustavu. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Komisija predlaže da se od 2027. prestanu dodjeljivati subvencije za postrojenja na fosilna goriva. EGSO je iznenađen time jer to znači da će se uz razumno razdoblje amortizacije od 15 godina subvencionirati postrojenja koja se moraju postupno ukinuti najkasnije do 2040. EGSO stoga odlučno preporučuje da se rok pomakne najkasnije na 2025. |
| --- | --- |

4.23.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://op.europa.eu/hr/publication-detail/-/publication/423a4cad-df95-11eb-895a-01aa75ed71a1.

1

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/120 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/120

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže, izmjeni Uredbe (EU) 2021/1153 i Uredbe (EU) br. 913/2010 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1315/2013

(COM(2021) 812 final – 2021/0420 (COD))

(2022/C 290/19)

| Izvjestitelj: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Stefan BACK

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 17.2.2022.
  Europski parlament, 7.3.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Plenarne skupštine: | 25.10.2021. |
| Nadležna Stručna skupina: | Promet, energija, infrastruktura i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 10.3.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 222/1/7 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 17.2.2022.

Europski parlament, 7.3.2022.

Pravna osnova:

članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Plenarne skupštine:

25.10.2021.

Nadležna Stručna skupina:

Promet, energija, infrastruktura i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

10.3.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

222/1/7

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja Prijedlog s obzirom na to da je aktualna Uredba o mreži TEN-T donesena 2013. i da je stoga krajnje vrijeme za prijedlog novog ažuriranog okvira koji bi bio prilagođen trenutačnom kontekstu politike i oslanjao se na iskustva stečena u kontekstu aktualne Uredbe. Na primjer, ažurirana Uredba o TEN-T-u čini temeljnu infrastrukturu potrebnu za uspješnu provedbu ciljeva Komisije uključenih u zeleni plan, strategiju za održivu i pametnu mobilnost i Akcijski plan za željeznice. Nadalje, provedba mreže TEN-T unutar postojećeg okvira nije bila zadovoljavajuća i odvijala se uz značajna kašnjenja te EGSO stoga pozdravlja stroža pravila za provedbu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO se slaže s mjerom sve većeg usklađivanja zahtjeva osnovne i sveobuhvatne mreže i njihova razlikovanja isključivo na temelju vremena. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO isto tako podržava stavljanje naglaska na europske koridore kao sredstvo promicanja učinkovitog prijevoza i multimodalnosti, kao i snažan mehanizam praćenja i pojačanu ulogu europskih koordinatora. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO također pozdravlja dodanu vrijednost u obliku sinergijskih učinaka koji proizlaze iz poboljšane koordinacije europskih koridora sa željezničkim teretnim koridorima. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO pozdravlja to što se u Prijedlogu pridaje važnost koheziji u provedbi mreže i prima na znanje da to podrazumijeva osiguravanje dostupnosti i povezanosti za sve regije Unije kako za putnički tako i za teretni promet, kao i učinkovitu koordinaciju i međusobnu povezanost prometa na velike udaljenosti, regionalnog i lokalnog prometa te prijevoza u gradskim čvorištima. EGSO stoga pozdravlja i to što se člankom 58. Prijedloga uvodi obveza za države članice da osiguraju usklađenost nacionalnih prometnih i investicijskih planova s prometnom politikom Unije.
  Učinkovite veze željezničkog teretnog prijevoza s infrastrukturom koja omogućuje odgovarajuću brzinu za veću točnost omogućit će željeznici da u potpunosti odigra svoju ulogu u intermodalnom prijevoznom lancu s obzirom na to da je nedovoljna točnost željeznice glavna prepreka tome da multimodalnost, uključujući željeznicu, postane privlačna opcija. |
| --- | --- |

1.5.

Učinkovite veze željezničkog teretnog prijevoza s infrastrukturom koja omogućuje odgovarajuću brzinu za veću točnost omogućit će željeznici da u potpunosti odigra svoju ulogu u intermodalnom prijevoznom lancu s obzirom na to da je nedovoljna točnost željeznice glavna prepreka tome da multimodalnost, uključujući željeznicu, postane privlačna opcija.

| 1.6. | S obzirom na dvije dodatne funkcije koordinatora u pogledu europskog pomorskog prostora i Europskog sustava za upravljanje željezničkim prometom (ERTMS), EGSO smatra da će brza provedba ERTMS-a iziskivati i znatnu financijsku potporu s obzirom na s time povezane troškove. EGSO stoga pozdravlja prijedlog Komisije da se razmotri izuzimanje javnog financiranja ERTMS-a od obveze prijavljivanja u skladu s pravilima o državnim potporama. Nadalje, EGSO poziva na izradu studije izvedivosti o provedbi ERTMS-a do 2030., uzimajući u obzir i pitanja financiranja.
  Kad je riječ o europskom pomorskom prostoru, EGSO skreće pozornost na morske mostove s redovitim i učestalim trajektnim linijama, koji bi se mogli smatrati elementima sličnim infrastrukturi i prihvatljivima za sufinanciranje kao projekti od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

1.6.

Kad je riječ o europskom pomorskom prostoru, EGSO skreće pozornost na morske mostove s redovitim i učestalim trajektnim linijama, koji bi se mogli smatrati elementima sličnim infrastrukturi i prihvatljivima za sufinanciranje kao projekti od zajedničkog interesa.

| 1.7. | EGSO izražava žaljenje zbog toga što nije predviđen fiksni rok za izvješća država članica o provedbi sveobuhvatne mreže. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO u potpunosti podupire naglasak na opsežnom, primjerenom i pravodobnom savjetovanju o planiranim projektima sa svim relevantnim stranama te podsjeća na svoje mišljenje iz 2012. o potencijalu EGSO-a kao poveznice s civilnim društvom. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO ima pozitivan stav o općim prioritetima za sve mreže utvrđenima u članku 12. kojim se predviđa uklanjanje administrativnih, tehničkih i operativnih prepreka i optimizira se upotreba infrastrukture. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO poziva da se omogući poduzimanje mjera za sveobuhvatno pospješenje učinkovitosti kako bi se promicala multimodalnost koja podrazumijeva iskorištavanje prednosti svih vrsta prijevoza na najbolji mogući način kako bi se postigli najbolji mogući rezultati, uz istodobno poboljšanje sigurnosti i smanjenje opterećenja za okoliš. EGSO posebno skreće pozornost na važnost povezanosti kopnenog prometa i drugih načina prijevoza, koja omogućuje da unutarnji plovni putovi, pomorski promet na kraćim relacijama i zračni promet u potpunosti doprinesu multimodalnom lancu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Smatramo da je za uspostavu mreže koja stvara dugoročnu vrijednost za građane i poduzeća EU-a ključno povećanje njezine otpornosti na klimatske promjene, prirodne opasnosti i katastrofe uzrokovane ljudskim djelovanjem. Aspekte otpornosti trebalo bi uzeti u obzir što je prije moguće u fazi planiranja projekta. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO ističe da bi u slučaju prometnih problema ili kriznih situacija prednost trebalo dati najodrživijem rješenju. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO odobrava skretanje pozornosti na sustave IKT-a i njihovu sposobnost da olakšaju razvoj multimodalnog prijevoza. Smatramo važnim da jedan od glavnih prioriteta bude razvoj golemog potencijala digitalizacije za poboljšanje uspješnosti prometa. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO također skreće pozornost na mogućnost da se korištenjem digitalnih sredstava poboljša praćenje usklađenosti s propisima o satima rada i satima odmora, osobito u sektoru željezničkog prijevoza, te traži da se razvije takav sustav. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EGSO pozdravlja uključivanje gradskih čvorova i multimodalnih terminala kao posebnih elemenata mreže TEN-T jer su i jedni i drugi neophodni za neometano funkcioniranje prometa. EGSO napominje da jedan multimodalni terminal može opsluživati više od jednog gradskog čvora ako su ispunjeni funkcionalni kriteriji utvrđeni u Prijedlogu. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EGSO napominje da je željeznička infrastruktura vrlo neravnomjerno raspoređena u odnosu na željezničko osoblje koje se njome koristi. EGSO smatra da infrastruktura za radnike mora uključivati barem sigurne puteve, smještaj za noćenje, opremljene prostorije za pauzu (hlađenje, grijanje, higijena), komunalne usluge i sanitarne objekte. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EGSO prima na znanje zahtjeve u pogledu prostorija za odmor iz članka 29. stavka 2. točke (b) te predlaže uvođenje zajedničkih minimalnih standarda i za njih. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EGSO isto tako pozdravlja povećani naglasak na veze sa susjednim zemljama, među ostalim partnerskim zemljama kao što su države članice EGP-a i Švicarska te države pristupnice. EGSO prima na znanje da je taj cilj usmjeren na promicanje proširenja politike o mreži TEN-T na treće zemlje, uključujući ciljeve održivosti, kohezije, učinkovitosti i veće koristi za korisnike. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EGSO također pozdravlja pozornost koja se pridaje uključivanju trećih zemalja u projekte mreže TEN-T kao pitanju sigurnosti i javnog poretka te obvezu obavješćivanja za države članice kako bi se omogućila procjena učinka i izvan općeg okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u EU-u. Na taj se način također osiguravaju interoperabilnost i standardi EU-a. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | EGSO također odobrava mogućnost prilagodbe infrastrukturnih elemenata putem delegiranih akata i konfiguraciju koridora. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | EGSO izražava zadovoljstvo zbog prijedloga da se u Uredbu uključi obveza održavanja infrastrukture mreže TEN-T za države članice. EGSO bi i u tom pogledu cijenio uspostavljanje mehanizma praćenja, kao i odgovarajuće sankcije u slučaju nepridržavanja. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | EGSO pozdravlja ciljeve u pogledu prometne infrastrukture diljem svijeta utvrđene u Komisijinoj strategiji za povezivost naslovljenoj „Globalni portal”. |
| --- | --- |

1.22.

2.   Kontekst

| 2.1. | Komisija je 14. prosinca 2021. podnijela prijedlog nove uredbe kojom će se zamijeniti aktualna Uredba o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže ((EU) 1315/2013) (u daljnjem tekstu: Prijedlog) (COM(2021) 812 – 2021/0420 (COD)) kao ključno djelovanje u okviru europskog zelenog plana i strategije za održivu i pametnu mobilnost. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prijedlogom se zadržava osnovna i sveobuhvatna struktura transeuropske prometne mreže (TEN-T). Rok za osnovnu mrežu i dalje je 2030., uz dodatnu ključnu etapu do 2040. za proširenu osnovnu mrežu, a za sveobuhvatnu mrežu rok je 2050. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Četiri posebna cilja postojeće Uredbe o mreži TEN-T (učinkovitost, kohezija, održivost i veće koristi za korisnike) zadržavaju se i dodatno se razrađuju. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prijedlogom se nastoje ispraviti problemi kašnjenja u pripremi i provedbi projekata usklađivanjem nacionalnih interesa, ciljeva i odgovornosti u okviru mreže TEN-T i jačanjem praćenja, osobito u pogledu europskih prometnih koridora i horizontalnih prioriteta ERTMS-a i europskog pomorskog prostora, u kojima je uloga europskog koordinatora ojačana, a provedbenim aktima dana je pravna snaga planovima rada. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Prijedlogom se osigurava usklađivanje željezničkih teretnih koridora s europskim koridorima izmjenama Uredbe (EU) br. 913/2010 te se predviđa koordinacija između ta dva instrumenta. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Prijedlogom se održavanje mreže TEN-T uvodi kao obveza država članica. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | U slučaju znatnih kašnjenja u provedbi mreža Komisija može povući sufinanciranje EU-a ako kašnjenje nije objektivno opravdano, a problem nije riješen u roku od šest mjeseci. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO pozdravlja Prijedlog, uzimajući u obzir da je aktualna Uredba o mreži TEN-T usvojena 2013. i da se otad program prometne politike EU-a podosta promijenio s obzirom na to da je Bijela knjiga o prometnoj politici iz 2011. zamijenjena strategijom za održivu i pametnu mobilnost iz 2020. koja je, među ostalim, usmjerena na održivost, digitalizaciju i promicanje željezničkog/multimodalnog prijevoza. |
| --- | --- |

3.1.

Osim toga, iskustva provedbe mreže TEN-T u skladu s aktualnom Uredbom o mreži TEN-T nisu bila zadovoljavajuća i bilo je značajnih kašnjenja.

Krajnje je vrijeme da se predloži okvir prilagođen trenutačnom kontekstu politike stvaranjem infrastrukture koja je kompatibilna s, primjerice, europskim zelenim planom, strategijom za održivu i pametnu mobilnost i Akcijskim planom za željeznice na temelju iskustava stečenih u kontekstu aktualne Uredbe. EGSO je istaknuo tu potrebu za ažuriranjem u Izvješću o evaluaciji iz 2020. (1).

| 3.2. | EGSO je suglasan s mjerom za sve veće usklađivanje infrastrukturnih zahtjeva osnovne i sveobuhvatne mreže i s time da se u osnovi razlike između tih dviju kategorija odrede utvrđivanjem 2030. kao roka za provedbu osnovne mreže, 2040. za takozvanu proširenu osnovnu mrežu i 2050. za sveobuhvatnu mrežu. Kad je riječ o roku 2030. EGSO ponavlja sumnje u pogledu izvedivosti koje je izrazio u svojem izvješću o evaluaciji iz 2020., no smatra da bi rok trebalo zadržati kao način stvaranja pritiska na države članice. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Također pozdravljamo važnost koja se pridaje koheziji, uključujući povezivost i dostupnost za sve diljem EU-a, i za putnike i za robu kako na dugim tako i na kratkim udaljenostima, kao i obvezu država članica da osiguraju usklađenost s prometnom politikom EU-a u svojem nacionalnom djelovanju. Minimalni kriteriji u pogledu željezničke infrastrukture poboljšat će izglede za multimodalnost. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO odobrava stavljanje naglaska na europske koridore za promicanje učinkovitog prijevoza i multimodalnosti. Također podupire jačanje uloge europskih koordinatora i čvrst mehanizam praćenja kojim se osigurava odgovarajuća i pravodobna provedba.
  EGSO izražava svoje zadovoljstvo usklađivanjem konfiguracije i upravljanja željezničkim teretnim koridorima s europskim koridorima, što bi trebalo pružiti znatnu dodanu vrijednost zbog sinergijskih učinaka. |
| --- | --- |

3.4.

EGSO izražava svoje zadovoljstvo usklađivanjem konfiguracije i upravljanja željezničkim teretnim koridorima s europskim koridorima, što bi trebalo pružiti znatnu dodanu vrijednost zbog sinergijskih učinaka.

| 3.5. | EGSO napominje da se europski koordinatori imenuju i za europski pomorski prostor i ERTMS. Kad je riječ o ERTMS-u, EGSO naglašava potrebu za financijskom potporom kako bi se osigurala njegova brza provedba i pozdravlja prijedlog da se državna potpora izuzme iz postupka prijave državnih potpora. Koordinator za europski pomorski prostor osigurava integraciju pomorskih veza u transeuropsku prometnu mrežu i stvaranje i nadogradnju veza pomorskog prometa na kratkim udaljenostima. Posebno ističemo da su zadaće kojima je cilj osigurati neometanu vezu između morskog prometa, unutarnjih plovnih putova i kopnenog prometa vrlo korisne. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Europski pomorski prostor zamjenjuje autoceste mora, koje se smatraju previše složenim konceptom. EGSO skreće pozornost na takozvane morske mostove, tj. redovite i učestale linije ro-ro trajektnih linija kad trajekti gotovo ispunjavaju funkciju mosta. EGSO se pita treba li takve morske mostove smatrati vezama sličnima elementu infrastrukture i prihvatljivima za sufinanciranje u smislu projekata od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO izražava žaljenje zbog neutvrđivanja fiksnog roka za države članice za dostavu informacija o napretku u provedbi projekata izvan europskih koridora. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO ipak odobrava mehanizam za daljnje postupanje i sankcioniranje predviđen u slučaju kašnjenja u provedbi projekata bez opravdanog obrazloženja. EGSO izražava žaljenje zbog toga što je jedina jasno navedena sankcija ukidanje sufinanciranja i poziva Komisiju da iznese prijedloge, primjerice o dnevnoj novčanoj kazni sve dok se kašnjenje nastavlja zbog nemara. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO u potpunosti podupire stavljanje naglaska na odgovarajuće savjetovanje s uključenim dionicima, kako tijelima na različitim razinama tako i civilnim društvom, te na razmjenu informacija o najboljim praksama u tom pogledu koju će omogućiti Komisija. U tom kontekstu EGSO podsjeća na svoje mišljenje iz 2012. „Bijela knjiga o prijevozu: uključivanje civilnog društva” i na nacrt smjernica za sudjelovanje građana i civilnog društva u prometnim politikama i projektima EU-a o kojima se raspravljalo na konferenciji koju je organizirala EGSO-ova Stalna studijska skupina za promet u Milanu 24. i 25. listopada 2016. EGSO to ističe i u prethodno navedenoj evaluaciji iz 2020. EGSO ustraje u tome da je nužno što prije započeti opsežna savjetovanja, uz poseban naglasak na organiziranom civilnom društvu i uzimanju u obzir primljenih povratnih informacija. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO cijeni dodatne preduvjete za infrastrukturu utvrđene radi promicanja ostvarenja cilja zelenog plana za smanjenje emisija CO2 za 90 % do 2050. i naglasak na okolišne aspekte, uključujući vanjske troškove, tijekom osmišljavanja projekta. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO prima na znanje općenite prioritete za sve mreže istaknute u članku 12. kojim se predviđa uklanjanje administrativnih, tehničkih i operativnih prepreka i optimizira se upotreba infrastrukture (članak 12. stavak 2. točke (c) i (d)). To je također u skladu s općenito povoljnim stavom prema učinkovitosti resursa i inovacijama utvrđenom u članku 43. o uslugama održivog teretnog prijevoza. U tom kontekstu EGSO naglašava važnost poboljšane otpornosti mreže na katastrofe, što bi trebalo razmotriti u fazi planiranja. Pri rješavanju problema izazvanih pritiskom na otpornost mreže prednost bi trebalo dati održivim rješenjima. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EGSO stoga smatra da bi cilj trebala biti povećana učinkovitost na svim razinama, imajući na umu da će poboljšana učinkovitost u svim vrstama prijevoza doprinijeti boljoj okolišnoj učinkovitosti, kako je pokazano u nedavnoj studiji Švedske agencije za zaštitu okoliša (2). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EGSO cijeni činjenicu da u pogledu i sveobuhvatne i osnovne mreže države članice moraju osigurati da željeznička infrastruktura omogućuje duljinu vlaka od 740 m bez posebnih dozvola i da bi trebalo razmotriti razvoj infrastrukture za vlakove duljine od 740 m pa do 1 500 m uz osovinsko opterećenje od 25,0 t, u skladu sa socioekonomskim analizama troškova i koristi. Odredba o vlakovima duljine 740 m na industrijskim kolosijecima primjenjuje se i u pogledu infrastrukture multimodalnog prijevoza. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EGSO poziva da se omogući poduzimanje mjera za sveobuhvatno pospješenje učinkovitosti kako bi se promicala multimodalnost koja podrazumijeva iskorištavanje prednosti svih vrsta prijevoza na najbolji mogući način kako bi se postigli najbolji mogući rezultati, uz istodobno poboljšanje sigurnosti i smanjenje opterećenja za okoliš. EGSO posebno skreće pozornost na važnost povezanosti kopnenog prometa i drugih načina prijevoza koja omogućuje da unutarnji plovni putovi, pomorski promet na kraćim relacijama i zračni promet u potpunosti doprinesu multimodalnom lancu. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Uzimajući u obzir odredbu iz prethodne točke, iznenađuje i to što se maksimalno vrijeme zadržavanja za vlakove na graničnim prijelazima predviđeno za europske prometne koridore ne primjenjuje i na osnovnu i sveobuhvatnu mrežu. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EGSO ima pozitivan stav o pozornosti posvećenoj sustavima IKT-a za promet kako bi se olakšali, među ostalim, upravljanje prometom i razmjena informacija između vrsta prometa radi omogućivanja razvoja multimodalnog prijevoza, što je jedan od prioriteta utvrđenih za razvoj održivog teretnog prijevoza. EGSO smatra da bi što prije trebalo razviti golemi potencijal digitalizacije za poboljšanje učinkovitosti, usklađenosti i održivosti prometa. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EGSO također odobrava uključivanje gradskih čvorova i multimodalnih terminala kao posebnih elemenata mreže TEN-T. I jedni i drugi neophodni su za neometano funkcioniranje prometa, prvi jer su ključni za prvi i posljednji kilometar, a potonji zbog njihove ključne uloge za dobro funkcioniranje multimodalnog prijevoza. EGSO napominje da predloženi kriteriji u pogledu lokacije terminala omogućuju da jedan terminal opslužuje nekoliko gradskih čvorišta. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | U tom kontekstu EGSO upućuje na svoje mišljenje o multimodalnom prijevozu i intermodalnoj logistici, čime se ističe važnost digitalizacije i multimodalnih terminala za razvoj multimodalnosti (3). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EGSO pozdravlja pridavanje veće pozornosti vezama sa susjednim zemljama, među ostalim s partnerskim zemljama kao što su države članice EES-a i Švicarska i sa zemljama pristupnicama, posebno zemljama zapadnog Balkana, kako je dodatno razrađeno u komunikaciji Komisije o proširenju transeuropske prometne mreže (TEN-T) na susjedne treće zemlje. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | U tom kontekstu EGSO također skreće pozornost na važnost provedbe Komisijine strategije za povezivost naslovljene „Globalni portal” (JOIN(2021) 30) kako bi se diljem svijeta promicala ulaganja u održiv, pametan, otporan i siguran prijevoz u svim vrstama prijevoza te sve vrste prijevoza objedinile u okviru multimodalnog sustava. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | EGSO nadalje pozdravlja pozornost posvećenu uključivanju subjekata iz trećih zemalja u projekte TEN-T-a i obvezu država članica da o takvom uključivanju obavješćuju Komisiju kako bi mogla procijeniti njegov učinak na sigurnost i javni red u Uniji u svim slučajevima koji ne podliježu Uredbi (EU) 2019/452 o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | EGSO cijeni mogućnost prilagodbe infrastrukturnih elemenata i konfiguracije koridora putem delegiranih akata. Prometni tokovi se mijenjaju, a uz tu mogućnost prilagodbe lakše je osigurati da mrežna infrastruktura i konfiguracija koridora odgovaraju stvarnom stanju prometnih tokova. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Naposljetku, EGSO bi želio izraziti zadovoljstvo zbog toga što je pitanje održavanja TEN-T-a kao obveze država članica sad uključeno u Prijedlog, u skladu s prijedlogom EGSO-a iz prethodno navedenog izvješća o evaluaciji. |
| --- | --- |

3.23.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | EGSO prima na znanje potrebu za osiguravanjem odgovarajućih infrastrukturnih objekata kako bi se osoblje moglo odmoriti na željezničkim kolodvorima. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO na temelju opće napomene o digitalizaciji napominje da bi se digitalizacija mogla koristiti za praćenje usklađenosti sa socijalnim zakonodavstvom, primjerice u željezničkom sektoru. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kad je riječ o cestovnom prometu, EGSO smatra da bi trebalo utvrditi minimalne kriterije ne samo za sigurna parkirališta (članak 29. stavak 2. točka (c)) već i za prostorije za odmor (članak 29. stavak 2. točka (b)). |
| --- | --- |

4.3.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Evaluacija transeuropske mreže – Smjernice za transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T) 2013. – 2020.

1

(2)  Modal shift for an environmental lift (Prelazak na druge vrste prijevoza radi očuvanja okoliša) – izvješće 7003., kolovoz 2021., uz sažetak na engleskom jeziku.

2

Modal shift for an environmental lift

(3)  SL C 374, 16.9.2021., str. 1.

3

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/126 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/126

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2010/40/EU o okviru za uvođenje inteligentnih prometnih sustava u cestovnom prometu i za veze s ostalim vrstama prijevoza

(COM(2021) 813 final – 2021/0419 (COD))

(2022/C 290/20)

| Izvjestitelj: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Stefan BACK

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 27.1.2022.
  Vijeće, 28.1.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članci 91. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna Stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 10.3.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 225/1/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 27.1.2022.

Vijeće, 28.1.2022.

Pravna osnova:

članci 91. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna Stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

10.3.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

225/1/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja prijedlog Komisije, koji je u potpunosti u skladu s preporukama iz njegovog ranijeg mišljenja o kooperativnim inteligentnim prometnim sustavima te smatra da taj prijedlog ima znatnu dodanu vrijednost u pogledu poboljšanja, sigurnosti, zaštite i učinkovitosti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO također pozdravlja proširenje opsega informacija koje će se pružati i činjenicu da će države članice biti obvezne surađivati. Posebno bi se mogla skrenuti pozornost na proširenu razmjenu informacija o teretu, kao i na kooperativnu, povezanu i automatiziranu mobilnost, uključujući komunikaciju među vozilima, kojom se također znatno poboljšava sigurnost na cesti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO napominje da će se poboljšana učinkovitost odnositi i na prijevoz tereta i na prijevoz putnika, čime će se primjerice omogućiti praćenje statusa pošiljke. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Iako uvažava potrebu za standardizacijom razmjene informacija, EGSO ipak naglašava kako je potrebno ostaviti dovoljno prostora za lokalna rješenja i rješenja konkretnih poduzeća, kad je to opravdano i razmjerno, vodeći računa i o mogućim učincima na unutarnje tržište. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO naglašava da se inteligentni prometni sustavi (ITS) moraju uvoditi u širem društvenom kontekstu, uzimajući u obzir elemente koji uvelike nadilaze isključivo tehničke aspekte te da neostvarenje toga može negativno utjecati na aspekte održivosti i učinkovitosti resursa. U tom kontekstu EGSO ističe važnost posvećivanja dovoljne pozornosti i resursa potrebama ruralnih područja, među ostalim aspektima javnih usluga i alternativnim vrstama mobilnosti kao što su hodanje i vožnja biciklom. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO također pokreće pitanje dijeljenja sredstava za mobilnost te bi želio skrenuti pozornost na moguću potrebu za delegiranim aktom u pogledu potpore ITS-u u tu svrhu, u kojem bi se, na primjer, razmatrali dostupnost prijevoznih sredstava i kapaciteta, kao i agregiranje potreba povezanih s putovanjem i definiranje podudarnih mogućnosti radi optimizacije upotrebe kapaciteta. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Optimizacija upotrebe dostupnih resursa, uz povećanje broja vozila bez emisija, povećat će održivost. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO taj prijedlog smatra značajnim korakom prema zajedničkom europskom prostoru za podatke o mobilnosti, što podrazumijeva dodanu vrijednost putem poboljšane učinkovitosti, kao i stvaranje preduvjeta za poboljšavanje radnih uvjeta u prometnom sektoru, na primjer omogućivanjem usklađenosti sa zakonodavstvom o radnom vremenu i odmoru, kao i o pronalasku odmorišta i pristupu njima. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO skreće pozornost na važnost izgradnje povjerenja kako bi sustav izgrađen na dijeljenju sredstava i informacija bio prihvaćen u javnosti i pravilno funkcionirao. To znači da, među ostalim, zaštita privatnosti i podataka kao i zaštita poslovnih tajni moraju biti na zadovoljavajućoj razini. EGSO stoga nestrpljivo iščekuje okvir upravljanja koji je Komisija najavila u svojoj komunikaciji o europskoj strategiji za podatke. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Kad je riječ o podacima u vozilu, EGSO također ističe potrebu za osiguravanjem zaštite potrošača i poštenog tržišnog natjecanja, kako je dodatno razrađeno u točki 3.18. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO poziva na donošenje hitne sektorske uredbe o pristupu podacima, funkcijama i resursima u vozilu. Komisija dosad nije iznijela prijedlog o tom pitanju. Takvo odgađanje posebno je štetno za potrošače. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO također ističe kako je potrebno poboljšati uključivanje ljudi sa smanjenom mobilnošću i poziva na to da se zahtjevi za pristupačnost iz Direktive (EU) 2019/882 uključe u zahtjeve povezane s ITS-om, po mogućnosti u obliku delegiranog akta. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Naposljetku, EGSO ponavlja svoju ponudu iz spomenutog mišljenja o kooperativnim inteligentnim prometnim sustavima za pomoć Komisiji u provedbenim aktivnostima u svojstvu poveznice s civilnim društvom. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Kontekst

| 2.1. | Prijedlog Komisije dio je provedbe Komisijine strategije za održivu i pametnu mobilnost iz 2020. (u daljnjem tekstu: strategija) i preobrazbe europskog prometnog sustava. U njemu se utvrđuje u čemu je ključna uloga digitalizacije u stvaranju neometanog i učinkovitijeg prometnog sustava. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Inteligentni prometni sustavi (ITS) imaju ključnu ulogu u stvaranju povezanog i automatiziranog sustava multimodalne mobilnosti kojim će se poboljšati učinkovitost, sigurnost i održivost prometa. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisija je, u skladu sa svojom komunikacijom o europskoj strategiji za podatke (COM(2020) 66), dostavila aktualni prijedlog kako bi doprinijela provedbi ciljeva zelenog plana i prilagodila Europu za digitalno doba. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Direktivu o ITS-u (2010/40/EU) potrebno je ažurirati kako bi mogla odgovoriti na izazove tehničkog razvoja u području ITS-a i posebno kako bi poboljšala suradnju među dionicima te dostupnost usluga ITS-a. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Prijedlog za ažuriranje Direktive o ITS-u dio je zakonodavnog paketa instrumenata koji je usmjeren na ciljeve koji se tiču smanjenja emisija CO2, digitalizacije i poboljšanja otpornosti prometne infrastrukture. Na primjer, prijedlog za reviziju Uredbe o mreži TEN-T (1) i komunikacija o novom okviru za gradsku mobilnost (2) uključuju odredbe o razvoju usluga ITS-a kao što su pružanje informacija povezanih sa sigurnošću i razvoj urbane mobilnosti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Direktiva o ITS-u bit će važan element provedbe zajedničkog europskog prostora za podatke o mobilnosti, što je jedan od podatkovnih prostora za strateške sektore koji se planiraju u okviru europske strategije za podatke. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Prijedlogom se izmjenjuje Direktiva o ITS-u tako što se području njezine primjene dodaju dostupnost podataka i pružanje usluga ITS-a. Prioritetna područja djelovanja restrukturirana su kako bi se bolje uskladila s raznim vrstama usluga ITS-a.






  — | U svakoj državi članici uspostavlja se nacionalna pristupna točka za razmjenu podataka. Razmjena/pružanje podataka postaju obvezni u brojnim područjima, a podaci će se u velikoj mjeri prosljeđivati i dionicima. |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

U svakoj državi članici uspostavlja se nacionalna pristupna točka za razmjenu podataka. Razmjena/pružanje podataka postaju obvezni u brojnim područjima, a podaci će se u velikoj mjeri prosljeđivati i dionicima.

| — | Države članice također će surađivati, prema potrebi, s relevantnim dionicima na operativnim aspektima provedbe. |
| --- | --- |

—

Države članice također će surađivati, prema potrebi, s relevantnim dionicima na operativnim aspektima provedbe.

| — | Novi odjeljak Priloga I. u pogledu prioritetnih područja sadržava odredbe o ulozi podataka u praćenju i lociranju tereta i novi odjeljak o kooperativnim, povezanim i automatiziranim uslugama mobilnosti. |
| --- | --- |

—

Novi odjeljak Priloga I. u pogledu prioritetnih područja sadržava odredbe o ulozi podataka u praćenju i lociranju tereta i novi odjeljak o kooperativnim, povezanim i automatiziranim uslugama mobilnosti.

| — | Postoje i odredbe o zaštiti i cjelovitosti podataka. |
| --- | --- |

—

Postoje i odredbe o zaštiti i cjelovitosti podataka.

| — | Važan je element to što je Komisija ovlaštena donositi delegirane akte za ažuriranje određenih informacijskih zahtjeva. |
| --- | --- |

—

Važan je element to što je Komisija ovlaštena donositi delegirane akte za ažuriranje određenih informacijskih zahtjeva.

| — | Države članice obvezne su redovito izvješćivati Komisiju o provedbi Direktive. |
| --- | --- |

—

Države članice obvezne su redovito izvješćivati Komisiju o provedbi Direktive.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO pozdravlja prijedlog Komisije, koji je u potpunosti u skladu s pomacima koje EGSO preporučuje u svojem mišljenju o kooperativnim inteligentnim prometnim sustavima (3). Primjećuje znatnu dodanu vrijednost u ažuriranom sustavu ITS-a koji predlaže Komisija i u pogledu poboljšane sigurnosti i zaštite i u pogledu poboljšane učinkovitosti, što se ne odnosi samo na poboljšanje i veću sigurnost prometnih tokova nego ima i ulogu pomoćne funkcije za učinkovitu logistiku. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO stoga također pozdravlja proširenje opsega informacija koje će se pružati i činjenicu da će države članice biti obvezne surađivati. Posebno cijeni prošireno područje primjene odredbi o razmjeni informacija o teretu i proširenje opsega obuhvaćenih informacija i na područje kooperativne, povezane i automatizirane mobilnosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pretpostavlja da predloženi informacijski sustav obuhvaća i komunikaciju među vozilima, kako je već zatražio u svojem mišljenju „Europska strategija za kooperativne inteligentne prometne sustave”. EGSO podsjeća na veliki doprinos komunikacije među vozilima u sprječavanju prometnih nesreća. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO pretpostavlja da će ažurirani sustav razmjene informacija koji se predlaže pružiti dodanu vrijednost u obliku poboljšane učinkovitosti u prometu putnika i tereta te da će isto tako zainteresiranim osobama sad biti lako pratiti, primjerice, status pošiljke jer će se relevantne informacije prosljeđivati i relevantnim dionicima. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Napominje da su informacije koje će se u toj fazi razmjenjivati u velikoj mjeri standardizirane te stoga ponavlja svoje stajalište da je važno ostaviti dovoljno prostora za lokalna rješenja i rješenja konkretnih poduzeća, ondje gdje je to opravdano i razmjerno, vodeći računa i o učincima na unutarnje tržište. EGSO pretpostavlja da to nije problematično sve dok su informacije koje se unose u predloženi sustav u skladu s utvrđenim standardima. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO napominje da se uvođenje inteligentnog prometnog sustava (ITS) mora provesti u širokom društvenom kontekstu te da to ne vodi automatski do klimatski prihvatljivog prometnog sustava. Digitalizacija raznih vrsta prijevoza sama po sebi (npr. automatizirana mobilnost automobilom) može imati čak suprotan učinak na politiku o zaštiti okoliša. Inteligentni prometni sustavi trebali bi se razvijati, promicati i upotrebljavati tako da se razvija klimatski prihvatljiva dodana vrijednost. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Učinkovit sustav javnog prijevoza u okviru usluga od općeg (gospodarskog) interesa, upotpunjen vožnjom biciklom i hodanjem, neophodan je za održivu mobilnost. EGSO zagovara promicanje inteligentnih prometnih sustava kojima će se ojačati i upotpuniti javni prijevoz. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO ističe da bi razvoj inteligentnih prometnih sustava koji je usmjeren isključivo na tehnološki aspekt mogao dovesti do izostanka doprinosa ostvarenju utvrđenih ciljeva i rezultata, na primjer doprinosa sustava zajedničke vožnje automobilom u urbanim aglomeracijama koje već imaju dobro razvijen sustav javnog prijevoza. Moguće je da ni vožnja automatiziranim automobilima nije rješenje prilagođeno budućnosti, posebno na područjima na kojima su prisutna zagušenja i manjak javnog prostora. EGSO stoga smatra da će velike inovacije u području mobilnosti koje obuhvaćaju elektrifikaciju, automatizaciju i dijeljenje ostvariti najbolju dodanu vrijednost ako ih se koncipira i prenese uzimajući u obzir društvene potrebe kao što su pristupačnost, učinkovitost i aspekti javnih usluga. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Savjetovanja s dionicima otkrila su brojna pitanja u pogledu teritorijalnog obuhvata. EGSO izražava žaljenje zbog toga što se u prijedlogu ne navodi razvoj inteligentnih prometnih sustava koji će obuhvatiti potrebe ruralnih područja, kao zasebno pitanje uz njihov razvoj u gradskim područjima. EGSO preporučuje da Komisija posebnu pozornost posveti proširenju sustava ITS-a na ruralna područja, s obzirom na to da život u takvim područjima uvelike ovisi o dostupnosti kvalitetnih javnih usluga i infrastrukture. U zasebnoj komunikaciji Komisije naslovljenoj „Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a” (4) navodi se i to da su osnovne usluge i povezana infrastruktura u tim područjima ključne za osiguravanje socijalne i gospodarske uključenosti. Stoga bi se EU trebao pobrinuti za to da ruralna područja mogu ostvarivati koristi od rješenja koja pruža ITS. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | To bi moglo biti osobito važno u pogledu učinkovite upotrebe prijevoznih kapaciteta u ruralnim područjima. Šteta prouzročena prometom ne odražava se samo u emisijama nego i u upotrebi prijevoznih sredstava. Preporučujemo da Komisija, prema potrebi, razmotri donošenje delegiranih akata za rješavanje pitanja dijeljenja resursa koje podupire ITS. To bi moglo uključivati pametno, digitalno podržano agregiranje potreba u pogledu putovanja i dijeljenje rezervnih kapaciteta (npr. zajednička vožnja), što bi bilo posebno potrebno u ruralnim područjima gdje su dostupni prijevozni kapaciteti sve ograničeniji i gdje je sve teže izgraditi nove kapacitete zbog udaljenosti. Takvim inteligentnim sustavima trebala bi se omogućiti razmjena informacija o upotrebi vozila i mogućnosti upotpunjavanja postojećeg sustava dodatnim putnicima ili robom. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO pozdravlja činjenicu što će, osim rasprostranjenosti vozila bez emisija, ovaj prijedlog doprinijeti i održivijem prijevozu putem usluga zajedničke mobilnosti, što će nas do 2050. dovesti do nulte razine emisija. Smanjenjem zagušenja i prometnih zastoja na brojne načine služimo ciljevima u području okoliša. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EGSO cijeni to što se jačanje sustava ITS-a koje se ovdje predlaže može smatrati prvim korakom prema zajedničkom europskom prostoru za podatke o mobilnosti, što bi podrazumijevalo znatnu dodanu vrijednost u pogledu poboljšane učinkovitosti. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Stvaranje takvog prostora očigledno bi olakšalo osiguravanje mobilnosti kao usluge u pogledu putnika i tereta te bi moglo poboljšati radne uvjete u prometnom sektoru. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EGSO pozdravlja ITS za sigurno parkiranje za profesionalne vozače u transeuropskoj mreži autocesta. Telematske aplikacije za sigurno parkiranje mogu olakšati usklađenost s propisima o vremenu vožnje i vremenu za odmor. Međutim, EGSO ističe da je osnovni problem poduzeća i profesionalnih vozača neprikladna infrastruktura na odmaralištima na autocestama, što noću dovodi do pretrpanosti parkirališta. Razvoj infrastrukture mora biti usklađen s uslugama koje se temelje na ITS-u (npr. rezervirani parking). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EGSO bi u tom kontekstu ponovno istaknuo važnost izgradnje povjerenja i činjenicu da nijedna obveza pružanja informacija ne bi smjela narušiti povjerljivost poslovnih podataka, privatnost ili zaštitu podataka. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Kad je riječ o pravu Komisije da donosi delegirane akte o ažuriranju posebnih obveza u pogledu informacija, EGSO ističe potrebu za ravnopravnim uvjetima i povjerenjem u vezi sa svim dionicima uključenima u „razmjenu podataka”. EGSO podupire prošireno područje primjene Direktive o ITS-u i dodanu vrijednost koju ono pruža. EGSO također primjećuje da postoje problemi koji se odnose na povjerenje u području razmjene podataka i da je potrebno uspostaviti okvir upravljanja europskim prostorima za podatke, posebno u strateškim područjima kao što je mobilnost, kako je opisano u komunikaciji Komisije o europskoj strategiji za podatke (5). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Ovdje bi EGSO isto tako želio naglasiti da je važno da se informacije iz sustava upotrebljavaju samo za potrebe ITS-a, a ne u druge svrhe. EGSO ponavlja važnost učinkovite zaštite privatnosti i podataka u kontekstu uvođenja inteligentnih prometnih sustava. Međutim, Opća uredba o zaštiti podataka ne pruža dovoljnu zaštitu kad se tijekom anonimizacije podataka upotrebljavaju tehnologije (npr. obrasci mobilnosti podataka o vozilu, prepoznavanje lica itd.) kojima se omogućuje donošenje zaključaka o pojedincima ili čak diskriminacija na temelju algoritama. Kad je riječ o upotrebi osobnih podataka na radnom mjestu, radnici, njihovi predstavnici i sindikati moraju imati pravo glasa i zabrane. EGSO ističe da se člankom 10. Prijedloga (odredbe o zaštiti podataka i privatnosti) mora isključiti taj potencijalni rizik. To je posebno važno za jačanje povjerenja u sustav i prihvaćanje u cijelom društvu. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EGSO napominje da potrošači moraju zadržati kontrolu nad podacima koji se razmjenjuju: svojim osobnim podacima potrebnima za rezerviranje usluga ili karata, kao i podacima koje njihovi automobili dijele s pružateljima usluga ili infrastrukturom. U svakom slučaju, u središtu pozornosti moraju biti potrošači, a njihovi podaci moraju biti zaštićeni, i to u potpunosti u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Pristup podacima u vozilu mora se konačno regulirati u korist zaštite podataka i potrošača, kao i poštenog tržišnog natjecanja. Ako se podaci u vozilu ostave proizvođačima automobila, to vodi do monopola i dominantnih položaja na tržištu, kao i do rizika od zlouporabe. Od Komisije se već duže vrijeme traži da iznese regulatorni prijedlog, na što je ona pozitivno reagirala, na primjer u spomenutoj strategiji za podatke, no dosad nije poduzela nikakve korake za iznošenje prijedloga. To odgađanje posebno šteti interesima potrošača i njihovoj sposobnosti da kontroliraju podatke i donose alternativne odluke na temelju informacija. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Digitalizacijom se može povećati uključenost osoba sa smanjenom mobilnošću u svakodnevnom životu. U tom smislu, izričiti zahtjevi za pristupačnost iz Direktive (EU) 2019/882 trebali bi se programski uključiti u tu Direktivu za sve sektore ITS-a. Nije ni približno dovoljno da se ta tema spomene samo u uvodnoj izjavi posvećenoj izgledima za razvoj značajki pristupačnosti digitalnim multimodalnim uslugama za osobe sa smanjenom mobilnošću. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Treba pozdraviti planiranu razmjenu i dostupnost podataka na cestama i autocestama (zabrane vožnje, ograničenja brzine, podaci u stvarnom vremenu o zatvorenim cestama, radovi na cesti itd.) iz Priloga III. EGSO bi u tom kontekstu potaknuo razvoj sustava upravljanja inteligentnim prometom koji mogu ujednačiti količinu (provoz) cestovnog prometa na autocestama u raznim vremenskim razdobljima te time osigurati sigurnost i lakoću prometovanja. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | U vezi s tim EGSO napominje da Komisija u svojem radu na ažuriranju popisa obveznih informacija namjerava pozvati Europsku savjetodavnu skupinu za ITS na davanje doprinosa. Ovdje EGSO ponavlja svoju ponudu iz spomenutog mišljenja za pomoć Komisiji u svojstvu poveznice s civilnim društvom. |
| --- | --- |

3.22.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Uredba (EU) br. 1315/2013.

1

(2)  COM(2021) 1811.

2

(3)  SL C 288, 31.8.2017., str. 85. i COM(2016) 766.

3

(4)  „Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a – Do 2040. ostvariti jača, povezana, otporna i prosperitetna ruralna područja” – COM(2021) 345.

4

(5)  COM(2020) 66.

5

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/131 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/131

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Strategija EU-a za tlo do 2030. – Ostvarivanje koristi od zdravog tla za ljude, hranu, prirodu i klimu

(COM(2021) 699 final)

(2022/C 290/21)

| Izvjestitelj: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Arnaud SCHWARTZ

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 20.12.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna Stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 8.3.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 169/0/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 20.12.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna Stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

8.3.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

169/0/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Odbor pozdravlja Komunikaciju Europske komisije o strategiji za tlo do 2030. te želi da ga se redovito obavješćuje i želi aktivno doprinositi pripremi prijedloga o zaštiti tla. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tlo je strateški i ugrožen gospodarski i okolišni resurs i zaslužuje definiran okvir za ciljeve, programe i propise. Odbor potiče Komisiju da promiče europski pravni okvir koji je učinkovit u sprečavanju degradacije tla, kojim se podupiru programi obnove te se revidira plan djelovanja u cilju dobrog statusa zdravlja tla. Odbor poziva i na nužnu dodjelu sredstava iz europskog proračuna za provedbu strategije za tlo. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Za provedbu strategije Komisija predviđa donošenje zakonodavnog akta o zdravlju tla. Međutim, EGSO preporučuje da se provede procjena planiranog učinka, a zatim da se donese odluka o najprikladnijim instrumentima. EGSO također preporučuje da se okvir temelji na sljedećim načelima kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti za sve dionike koji rade u gospodarskim sektorima povezanima s tlom i njegovom upotrebom:






  — | pružanje jasne definicije „zdravog tla”, pokazatelja i graničnih vrijednosti razvijenih na znanstveno utemeljenoj osnovi; |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

pružanje jasne definicije „zdravog tla”, pokazatelja i graničnih vrijednosti razvijenih na znanstveno utemeljenoj osnovi;

| — | postavljanje jasnih ciljeva za 2030. na temelju definicije „zdravog tla”; |
| --- | --- |

—

postavljanje jasnih ciljeva za 2030. na temelju definicije „zdravog tla”;

| — | osiguravanje odgovarajuće razine zaštite okoliša i djelovanja u području klime; |
| --- | --- |

—

osiguravanje odgovarajuće razine zaštite okoliša i djelovanja u području klime;

| — | potpuno poštovanje načela supsidijarnosti, s obzirom na heterogenost tla, raznolikost namjene i potražnje za namjenom, različite geološke, klimatske i krajobrazne uvjete, kao i različite opasnosti i već postojeće nacionalne propise; |
| --- | --- |

—

potpuno poštovanje načela supsidijarnosti, s obzirom na heterogenost tla, raznolikost namjene i potražnje za namjenom, različite geološke, klimatske i krajobrazne uvjete, kao i različite opasnosti i već postojeće nacionalne propise;

| — | davanje prednosti mjerama obrazovanja, savjetovanju, prijenosu znanja i poticajima za zaštitu tla u odnosu na dodatne pravne obveze; |
| --- | --- |

—

davanje prednosti mjerama obrazovanja, savjetovanju, prijenosu znanja i poticajima za zaštitu tla u odnosu na dodatne pravne obveze;

| — | svođenje administrativnog opterećenja za sve dionike na razumnu razinu uz istodobno osiguravanje njegove pristupačnosti u pogledu troškova. |
| --- | --- |

—

svođenje administrativnog opterećenja za sve dionike na razumnu razinu uz istodobno osiguravanje njegove pristupačnosti u pogledu troškova.

| 1.4. | Odbor preporučuje provedbu što opsežnije rasprave, uz sudjelovanje gospodarskih i socijalnih aktera te organizacija civilnog društva, o sadržaju te zakonodavne inicijative. Iz tog razloga Odbor poziva Komisiju da što prije podnese prijedlog kako bi se ostavilo dovoljno vremena za raspravu prije glasanja o tekstu u okviru aktualnog zakonodavnog mandata. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Odbor ističe potrebu za razmatranjem svih aspekata degradacije tla s posebnim naglaskom na temama onečišćenja tla, preuzimanja zemljišta za urbanističke razvojne projekte i infrastrukturu te iscrpljivanja organskih tvari iz poljoprivrednog tla s obzirom na to da te pojave imaju posebno dalekosežan i potencijalno nepovratan učinak na zdravlje tla i njegovu sposobnost pružanja usluga ekosustava. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | U Europi postoji velika raznolikost tla, što odražava razlike u klimi, geologiji i upotrebi zemljišta. Tla su također izložena opasnostima različitih vrsta i intenziteta, stoga je politike za sprečavanje degradacije tla potrebno prilagoditi različitim geografskim i kulturnim kontekstima. Zakonodavstvo o zaštiti tla u državama članicama heterogeno je i fragmentirano, a politički i zakonodavni okviri nekoliko država članica ne vode računa o mnogim opasnostima za tlo. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Odbor također ističe da je iznimno važno hitno uhvatiti se u koštac s učinkom koji na tlo imaju klimatske promjene koje je prouzročio čovjek. Stoga Odbor odlučno preporučuje da se u novu strategiju EU-a za tlo uključe mjere protiv erozije i dezertifikacije povezane s ekstremnim poplavama, sušama i požarima. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Odbor izražava veliku zabrinutost zbog preuzimanja zemljišta uzrokovanog procesima urbanizacije koji u velikoj većini slučajeva utječu na plodna tla u ravničarskim i obalnim područjima. Cilj „nulte stope preuzimanja zemljišta” do 2050. mora biti popraćen poticajima za ponovno korištenje napuštenih zemljišta i obnovu neiskorištenih nepropusnih površina. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Odbor smatra da je u skladu s izazovom kružnog i resursno učinkovitog gospodarstva prioritet očuvanje ekološke produktivnosti europskih tala, tako da se smanji ekološki utjecaj potražnje iz EU-a u trećim zemljama, te smatra da je apsolutni prioritet dovršetak inicijativa za jamstva kojima se isključuje krčenje šuma u međunarodnoj trgovini. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Kontekst

| 2.1. | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila svoj prijedlog strategije EU-a za bioraznolikost do 2030. U Komunikaciji se ističe da je „tlo [...] iznimno važan neobnovljivi resurs koji je neophodan za zdravlje ljudi i gospodarstva te proizvodnju hrane i novih lijekova” (1) te se naglašava potreba za rješavanjem pitanja preuzimanja zemljišta i obnove ekosustava tla. U njoj se objavljuje preuzimanje obveze Komisije da 2021. ažurira tematsku strategiju EU-a za zaštitu tla te da osnuje misiju u području zdravlja tla i hrane u okviru programa Obzor Europa kako bi se razvila rješenja za obnovu zdravlja i funkcija tla. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Europski parlament donio je 28. travnja 2021. rezoluciju o zaštiti tla te je istaknuo potrebu da se zaštite i regeneriraju europska tla te da se njima održivo upravlja radi očuvanja njihove multifunkcionalne uloge i kapaciteta kako bi se podržala proizvodnja zdrave hrane i sirovina te osiguralo mnoštvo usluga ekosustava za društvo. U toj rezoluciji ističe se da su zdrava tla neophodna za ostvarenje ciljeva europskog zelenog plana, uključujući klimatsku neutralnost i obnovu bioraznolikosti. U njoj se izražava i nezadovoljstvo zbog nedostatka ravnopravnih uvjeta među državama članicama u pogledu njihovih različitih režima zaštite tla te se poziva Komisiju „da osmisli zajednički pravni okvir na razini EU-a, uz potpuno poštovanje načela supsidijarnosti, za zaštitu i održivo korištenje tla”. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Europski parlament pozdravio je 9. lipnja 2021. prijedlog europske strategije za bioraznolikost do 2030. kojim se odobrava rezolucija u kojoj je, među gotovo 200 preporuka, posebno istaknuta središnja uloga bioraznolikosti tla. Europski parlament ponovno potiče Komisiju da predstavi prijedlog za uspostavu zajedničkog pravnog okvira za zaštitu tla i „za efektivno uključivanje navedene zaštite u sve relevantne politike EU-a”. Europski parlament u svojoj rezoluciji ističe i da se „EU obvezao na postizanje neutralnosti degradacije zemljišta do 2030., ali da se taj cilj vjerojatno neće ostvariti”, kako je zaključeno u tematskom izvješću Europskog revizorskog suda (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisija je 17. studenoga 2021. objavila, u okviru strategije EU-a za bioraznolikost, svoj prijedlog za strategiju EU-a za tlo naslovljenu „Ostvarivanje koristi od zdravog tla za ljude, hranu, prirodu i klimu”. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tim prijedlogom Komisije unapređuje se prethodna strategija za tlo u skladu sa strateškom misijom europskog zelenog plana radi rješavanja klimatske krize i krize u području bioraznolikosti te kako bi se poduprla ambicija EU-a za djelovanje na globalnoj razini u području tla. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Cilj je te strategije pružiti presudan doprinos ostvarenju brojnih ciljeva zelenog plana, uključujući: suzbijanje dezertifikacije i obnovu degradiranog zemljišta i tla te nastojanje da se ostvari svijet bez degradacije zemljišta do 2030. (cilj održivog razvoja 15.3.), doprinos uklanjanju stakleničkih plinova, postizanje dobrog ekološkog i kemijskog stanja površinskih i podzemnih voda do 2027., smanjenje gubitka hranjivih tvari za 50 % i ukupne upotrebe i rizika od pesticida za 50 % do 2030., smanjenje onečišćenja tla na razine koje se više ne smatraju štetnima za ljudsko zdravlje i prirodne ekosustave, čime će se do 2050. stvoriti netoksični okoliš, te postizanje nulte stope preuzimanja zemljišta do 2050. (3). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | U strategiji se utvrđuje definicija „zdravog tla” kao tla koje je u dobrom kemijskom, biološkom i fizičkom stanju te stoga može neprestano pružati što je više moguće očekivanih usluga ekosustava, kao što su proizvodnja hrane i biomase, skladištenje i filtriranje vode, cirkuliranje mineralnih hranjivih tvari, podupiranje života i bioraznolikosti, skladištenje ugljika i podupiranje ljudskih aktivnosti, krajobraza i kulturne baštine. Definicija je u skladu s definicijom organizacija Ujedinjenih naroda (4). U viziji predstavljenoj u strategiji do 2050. treba postići dobro zdravlje tla putem obveza u pogledu održive uporabe i obnove zemljišta. Europska komisija procijenila je da je trenutačno 60 % do 70 % tala u EU-u „nezdravo kao izravna posljedica trenutačnih praksi upravljanja” (5), s velikim razlikama među zemljama. Međutim, „cilj od 75 % zdravog tla do 2030. na temelju radikalne promjene trenutačnih praksi upravljanja zemljištem izvediv je i potreban” (6). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Cilj je te strategije osigurati jednaku razinu zaštite za tla kao za vodu i zrak te svladati problem nedostatka zakonodavstva u području tla na razini EU-a. U njoj se stoga najavljuje zakonodavni akt o zdravlju tla čiji će se nacrt izraditi do 2023. nakon procjene učinka, provjere supsidijarnosti i savjetovanja s dionicima i državama članicama. Novi zakonodavni akt o zdravlju tla trebao bi se baviti prekograničnim učincima degradacije tla i osigurati usklađenost politika na razini EU-a i nacionalnoj razini kako bi se ostvarili ciljevi strategije. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Strategija obuhvaća kombinaciju novih dobrovoljnih i pravno obvezujućih mjera koje će se razviti uz potpuno poštovanje supsidijarnosti i koje će se oslanjati na postojeće nacionalne politike u području tla koje su namijenjene za:






  — | unapređenje zaštite organskih tala i tresetišta; |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

unapređenje zaštite organskih tala i tresetišta;

| — | potporu inicijativi Komisije za održivo cirkuliranje ugljika, uključujući nagrađivanje praksi sekvestracije ugljika u poljoprivrednim tlima; |
| --- | --- |

—

potporu inicijativi Komisije za održivo cirkuliranje ugljika, uključujući nagrađivanje praksi sekvestracije ugljika u poljoprivrednim tlima;

| — | potporu ponovnoj upotrebi iskopanih tala, uključujući uvođenje „putovnice” kako bi se zajamčilo da se sigurno prevoze, obrađuju i ponovno upotrebljavaju; |
| --- | --- |

—

potporu ponovnoj upotrebi iskopanih tala, uključujući uvođenje „putovnice” kako bi se zajamčilo da se sigurno prevoze, obrađuju i ponovno upotrebljavaju;

| — | zahtjev za države članice da do 2023. utvrde nacionalne ciljeve za smanjenje zemljišta koje se upotrebljava za nova naselja i infrastrukturu u skladu s ciljem „nulte stope preuzimanja zemljišta” do 2050. i uvođenje hijerarhije za bolju upotrebu urbanih tala, davanje prednosti ponovnoj upotrebi izgrađenog okoliša i postupno ukidanje lokalnih poreznih olakšica za urbanu transformaciju poljoprivrednog zemljišta; |
| --- | --- |

—

zahtjev za države članice da do 2023. utvrde nacionalne ciljeve za smanjenje zemljišta koje se upotrebljava za nova naselja i infrastrukturu u skladu s ciljem „nulte stope preuzimanja zemljišta” do 2050. i uvođenje hijerarhije za bolju upotrebu urbanih tala, davanje prednosti ponovnoj upotrebi izgrađenog okoliša i postupno ukidanje lokalnih poreznih olakšica za urbanu transformaciju poljoprivrednog zemljišta;

| — | promicanje sigurnog i održivog recikliranja organskih tvari kao što su kompost, digestat, kanalizacijski mulj, prerađeni stajski gnoj i drugi poljoprivredni ostaci; |
| --- | --- |

—

promicanje sigurnog i održivog recikliranja organskih tvari kao što su kompost, digestat, kanalizacijski mulj, prerađeni stajski gnoj i drugi poljoprivredni ostaci;

| — | procjenu, zaštitu i obnovu bioraznolikosti tla; |
| --- | --- |

—

procjenu, zaštitu i obnovu bioraznolikosti tla;

| — | integraciju i koordinaciju upravljanja tlom i vodama i promicanje usvajanja prirodnih rješenja za upravljanje površinskim vodama i kišnicom; |
| --- | --- |

—

integraciju i koordinaciju upravljanja tlom i vodama i promicanje usvajanja prirodnih rješenja za upravljanje površinskim vodama i kišnicom;

| — | potporu održivom upravljanju tlom u poljoprivredi; |
| --- | --- |

—

potporu održivom upravljanju tlom u poljoprivredi;

| — | praćenje kretanja dezertifikacije i usvajanje mjera za ublažavanje i sprečavanje degradacije tla; |
| --- | --- |

—

praćenje kretanja dezertifikacije i usvajanje mjera za ublažavanje i sprečavanje degradacije tla;

| — | sprečavanje onečišćenja tla reguliranjem i ograničavanjem upotrebe i ispuštanja mikroplastike, polifluoralkilnih tvari (PFAS) i drugih toksičnih kemikalija u tlo; |
| --- | --- |

—

sprečavanje onečišćenja tla reguliranjem i ograničavanjem upotrebe i ispuštanja mikroplastike, polifluoralkilnih tvari (PFAS) i drugih toksičnih kemikalija u tlo;

| — | suradnju s državama članicama na utvrđivanju onečišćenih područja i njihovoj sanaciji; |
| --- | --- |

—

suradnju s državama članicama na utvrđivanju onečišćenih područja i njihovoj sanaciji;

| — | procjenu izvedivosti uvođenja certifikata o zdravlju tla za zemljišne transakcije; |
| --- | --- |

—

procjenu izvedivosti uvođenja certifikata o zdravlju tla za zemljišne transakcije;

| — | poboljšanje aktivnosti praćenja tla i usvajanje digitalnih alata za upravljanje hranjivim tvarima; |
| --- | --- |

—

poboljšanje aktivnosti praćenja tla i usvajanje digitalnih alata za upravljanje hranjivim tvarima;

| — | znatno financiranje istraživanja o bioraznolikosti tla i rješenjima za degradaciju i onečišćenje tla; |
| --- | --- |

—

znatno financiranje istraživanja o bioraznolikosti tla i rješenjima za degradaciju i onečišćenje tla;

| — | provedbu komunikacije, obrazovanja i uključivanja građana u promicanje zdravlja tla. |
| --- | --- |

—

provedbu komunikacije, obrazovanja i uključivanja građana u promicanje zdravlja tla.

| 2.10. | U svojem mišljenju NAT/713 iz 2017. naslovljenom „Korištenje zemljišta za održivu proizvodnju hrane i usluge ekosustava” EGSO se složio da je ažurirani okvir politike EU-a od presudne važnosti za održivu upotrebu i zaštitu tla, posebno se pozivajući na poljoprivredno tlo, uključujući definiciju dobrog statusa tla i ujednačenu terminologiju i usklađene kriterije za praćenje te je pozvao na uključivanje načela održivog upravljanja tlom u mjere politike EU-a. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Odbor pozdravlja prijedlog Komisije za europsku strategiju za tlo do 2030. koja se snažno oslanja na okvir zelenog plana i njegovu viziju da se prijetnje klimatskih promjena, gubitka bioraznolikosti i degradacije okoliša pretvore u mogućnost preobrazbe EU-a u moderno, resursno učinkovito i konkurentno gospodarstvo. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Odbor priznaje stratešku ulogu zdravih tala koja su u svojoj cijelosti i raznolikosti jedan od najvažnijih prirodnih resursa u koje se građani mogu pouzdati radi vlastite dobrobiti i sigurnosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Odbor je svjestan da je tlo jedinstven i ograničen resurs koji je pod brojnim pritiscima. Degradacija tla i s njom povezan gubitak plodnosti mogu doprinijeti europskom otisku na svjetska tla, što dovodi do veće ovisnosti o uvozu hrane i neprehrambenih sirovina iz trećih zemalja u kojima povećanje neadekvatnog uzgoja potiče procese degradacije zemljišta povezane s krčenjem šuma i emisijama stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Odbor ističe apsolutni zahtjev i potrebu za dovršetkom inicijativa za uvođenje jamstava kojima se isključuje krčenje šuma u trgovanju s trećim zemljama te ih smatra prioritetom povezanim s izazovom stvaranja kružnog i resursno učinkovitog gospodarstva kako bi se, zahvaljujući zaštiti i obnovi dugoročne ekološke produktivnosti europskih tala, smanjio učinak unutarnje potražnje. Održivija upotreba tla, koja se temelji na agroekološkim načelima, može unijeti velike promjene i na europskoj i na svjetskoj razini u ostvarenju ciljeva europskog zelenog plana i ciljeva održivog razvoja Programa UN-a za 2030. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Nužno je prevladati redukcionistički koncept tla kao puke platforme za naselja i razne aktivnosti jer je tlo složen biotički sustav o kojemu ovisi pružanje usluga ekosustava i osnovnih dobara; upravljanje njime iziskuje odgovarajuće rukovođenje, uključujući zemljovlasničko i korisničko upravljanje, odgovornost lokalnih upravitelja i ulogu nacionalnih vlada. Potrebno je vodstvo na europskoj razini s obzirom na to da su izazovi sigurnosti opskrbe hranom, skladištenja vode, očuvanja bioraznolikosti i odgovora na klimatske promjene usko povezani s dobrim upravljanjem tlom. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Odbor naglašava da je potrebno da se u strategiji za tlo upotrebljavaju pravedne metode i alati, u skladu s načelima supsidijarnosti, za održivo upravljanje tlom: svakoj razini upravljanja tlom moraju se dati odgovarajuće zadaće i odgovornosti, kao i prikladni resursi u dodjeli financijskih sredstava; posebnu pozornost treba posvetiti potpori malim ruralnim zajednicama. Odbor također poziva na veće uključivanje građana, organizacija civilnog društva, sindikata i poduzeća u te napore te dijeljenje odgovornosti i resursa u ostvarenju cilja borbe protiv degradacije tla. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Za provedbu strategije Europska komisija predviđa donošenje zakonodavnog akta o zdravlju tla. Međutim, EGSO preporučuje da se provede procjena planiranog učinka, a zatim da se donese odluka o najprikladnijim instrumentima. EGSO također preporučuje da se okvir temelji na sljedećim načelima kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti za sve dionike koji rade u gospodarskim sektorima povezanima s tlom i njegovom upotrebom:






  — | pružanje jasne definicije „zdravog tla”, pokazatelja i graničnih vrijednosti razvijenih na znanstveno utemeljenoj osnovi; |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

pružanje jasne definicije „zdravog tla”, pokazatelja i graničnih vrijednosti razvijenih na znanstveno utemeljenoj osnovi;

| — | postavljanje jasnih ciljeva za 2030. na temelju definicije „zdravog tla”; |
| --- | --- |

—

postavljanje jasnih ciljeva za 2030. na temelju definicije „zdravog tla”;

| — | osiguravanje odgovarajuće razine zaštite okoliša i djelovanja u području klime; |
| --- | --- |

—

osiguravanje odgovarajuće razine zaštite okoliša i djelovanja u području klime;

| — | potpuno poštovanje načela supsidijarnosti, s obzirom na heterogenost tla, raznolikost namjene i potražnje za namjenom, različite geološke, klimatske i krajobrazne uvjete, kao i različite opasnosti i već postojeće nacionalne propise; |
| --- | --- |

—

potpuno poštovanje načela supsidijarnosti, s obzirom na heterogenost tla, raznolikost namjene i potražnje za namjenom, različite geološke, klimatske i krajobrazne uvjete, kao i različite opasnosti i već postojeće nacionalne propise;

| — | davanje prednosti mjerama obrazovanja, savjetovanju, prijenosu znanja i poticajima za zaštitu tla u odnosu na dodatne pravne obveze; |
| --- | --- |

—

davanje prednosti mjerama obrazovanja, savjetovanju, prijenosu znanja i poticajima za zaštitu tla u odnosu na dodatne pravne obveze;

| — | svođenje administrativnog opterećenja za sve dionike na razumnu razinu uz istodobno osiguravanje njegove pristupačnosti u pogledu troškova. |
| --- | --- |

—

svođenje administrativnog opterećenja za sve dionike na razumnu razinu uz istodobno osiguravanje njegove pristupačnosti u pogledu troškova.

| 3.8. | Novim prijedlogom za zaštitu tla moraju se stvoriti sinergije sa zakonodavstvom o klimi, vodi, zraku i bioraznolikosti, kao i sa zajedničkom poljoprivrednom politikom. Odbor poziva Komisiju da predvidi predstavljanje okvira kako bi se omogućila opsežnija rasprava o njegovu sadržaju s raznim dionicima prije nego što se dostavi na konačno usvajanje u okviru aktualnog zakonodavnog mandata. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | Jedan od najtežih oblika degradacije tla, čije je učinke najteže poništiti, svakako je preuzimanje zemljišta povezano s procesima urbanizacije: tijekom razdoblja 2012.–2018. preuzimanje zemljišta u EU-28 odvijalo se prema stopi od 539 km2 godišnje, pri čemu je 78 % zemljišta preuzeto nauštrb poljoprivrednih područja, a samo 13 % urbanističkih razvojnih projekata provedeno je na recikliranom zemljištu (7). Odbor smatra da cilj „nulte stope preuzimanja zemljišta” do 2050. mora biti popraćen kraćim prijelaznim i realnim ciljevima koji se podupiru poticajima za ponovnu upotrebu napuštenih naselja i obnovu neupotrebljavane potpuno prekrivene površine. U okviru ciljeva za smanjenje preuzimanja zemljišta radi urbanog razvoja i infrastrukture mogu se i moraju uzeti u obzir razne demografske promjene u državama članicama i regijama. Posebnu bi pozornost trebalo pridati zaštiti i obnovi obalnog područja, posebno sredozemne obale, koja je podvrgnuta opsežnim procesima urbanizacije, što izaziva značajnu štetu za obalnu bioraznolikost i turizam. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Netaknuta tla prirodnih ekosustava ključni su izvor potpore bioraznolikosti i prirodne zalihe ugljika čiji se status mora očuvati. Stoga Odbor smatra da strategija za tlo mora dati prednost zaštiti tih tala i njihovoj vegetaciji te očuvati njihovu cjelovitost i poduprijeti upravljanje tim tlima odgovarajućim gospodarenjem ili obrađivanjem. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Posebnu potporu trebalo bi pružiti održavanju trajnih pašnjaka i travnjaka jer pravilno upravljanje njima u okviru održivog uzgoja može pomoći u očuvanju tla bogatih ugljikom. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Organska tvar iz tla ključna je sastavnica u reguliranju sposobnosti tla da podrži visoku razinu bioraznolikosti i pruži usluge ekosustava povezane s plodnošću te također čini zalihu ugljika uklonjenog iz atmosfere. Opadanje razina organske tvari u europskim tlima znatan je razlog za zabrinutost, uglavnom zbog gubitka plodnosti i rizika od dezertifikacije koju ono podrazumijeva, no i zbog posljedičnih emisija stakleničkih plinova: izračunano je da one iznose više od 170 Mt CO2 godišnje (8), odnosno više od 4 % ukupnih emisija stakleničkih plinova iz EU-27, koje su uglavnom povezane s prenamjenom zemljišta od organskih i tresetnih tala. Novom strategijom za tlo trebala bi se osigurati zaštita tresetišta i močvarnih zemljišta te adekvatno poduprijeti poljoprivrednike novim vrstama dohotka radi usvajanja praksi koje se zasnivaju na agroekološkim konceptima koji pogoduju održavanju i povećanju organske tvari u tlima. Širenje znanja povezanog s dobrim praksama i održivim upravljanjem poljoprivrednim tlima trebalo bi biti prioritet i posebno usmjereno na male poljoprivrednike. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Osim važnosti organskih tvari u tlu, EGSO naglašava da je potrebno izbjegavati iscrpljivanje ili gubitak hranjivih minerala u tlu. Upotreba gnojiva mora se dozirati u skladu s potrebama usjeva, izbjegavanjem prekomjerne primjene i nastojanjem da se do 2030. istjecanje dušika i fosfora iz tla smanji za 50 %, u skladu s ciljevima strategije „od polja do stola”. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Tla koja su prethodno ili nedavno pretrpjela industrijsko onečišćenje i dalje su prijetnja za javno zdravlje i kemijsko stanje vodnih resursa; 2,8 milijuna lokacija u EU-u ima potencijalno onečišćeno tlo, od čega ih otprilike 390 000 iziskuje sanaciju (9). Odluke o načinu njihove obnove trebalo bi donijeti u skladu s kriterijima održive sanacije i na temelju analiza rizika na konkretnom terenu. Odbor očekuje da će se predmetnom strategijom, na temelju najnaprednijih nacionalnih iskustava, osigurati homogene metode i kriteriji za provedbu tih postupaka kako bi se izbjegle značajne nedosljednosti među različitim nacionalnim propisima. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Iako cijeni činjenicu da je strategija usmjerena na ključni koncept „zdravog tla” (10), Odbor naglašava da je potrebno razviti sustav učinkovitih pokazatelja koji će nedvosmisleno odrediti okvire statusa zdravlja tala u indeksu zdravlja tla, opće ciljeve koje treba ostvariti i njihovo formuliranje u skladu s raznolikošću europskih pedoklimatskih uvjeta. Kako bi se pratilo postizanje tih ciljeva, moraju biti dostupni pouzdani alati za nedvosmisleno procjenjivanje indeksa zdravlja tla na razini pojedinačne parcele. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Odbor naglašava potrebu za povećanjem razine svijesti i znanja o tlima, njihovoj ekologiji i funkcijama. U tom je cilju neophodno poduprijeti informativne programe za građane i obrazovanje u školama, kao i osposobljavanje za poljoprivrednike te općenito za stručnjake koji rade sa zemljištem i tlom u tradicionalnim područjima biogospodarstva i kružnog gospodarstva ili onima u nastajanju, kao i za lokalne i regionalne donositelje odluka o kojima ovise odluke koje određuju promjene u upotrebi zemljišta. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Pristup zdravom tlu ključan je za razne gospodarske sektore. Gospodarske i socijalne posljedice strategije ne bi smjele utjecati na radna mjesta i konkurentnost. Posebno je potrebno zaštititi prihode u ruralnim zajednicama i obiteljima čija egzistencija ovisi o tlu. Strategijom bi trebalo osigurati pravednu raspodjelu troškova i koristi među dionicima. Potrebno je zaštititi ranjive skupine i regije, podupirati poljoprivrednike koji proizvode za vlastite potrebe i dodjeljivati sredstva zajednicama kojima je to potrebno. |
| --- | --- |

4.9.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Europska komisija, 2020., Strategija za bioraznolikost do 2030., https://ec.europa.eu/environment/strategy/biodiversity-strategy-2030_hr.

1

(2)  Tematsko izvješće br. 33/2018: „Borba protiv dezertifikacije u EU-u: sve veća prijetnja u pogledu koje je potrebno djelovati odlučnije”.

2

(3)  U strategiji se upućuje na tlo kao složen i biološki aktivan sustav (pedosfera) koji podupire kopnenu vegetaciju te se nalazi kao poveznica između litosfere i atmosfere te je u dodiru s hidrosferom. Ne obuhvaća morske i jezerske sedimente. Prema priopćenjima FAO-a tlo je osnova za 95 % svjetske proizvodnje hrane.

3

(4)  Healthy soils are the basis for healthy food production („Zdrava tla osnova su za proizvodnju zdrave hrane”), FAO, 2015., https://www.fao.org/documents/card/en/c/645883cd-ba28-4b16-a7b8-34babbb3c505/.

4

Healthy soils are the basis for healthy food production

(5)  Europska komisija 2020., Caring for soil is caring for life („Brigom o tlima brinemo se za život”), Izvješće Odbora Misije za zdravlje tla i hranu, https://op.europa.eu/en/web/eu-law-and-publications/publication-detail/-/publication/32d5d312-b689-11ea-bb7a-01aa75ed71a1.

5

Caring for soil is caring for life

(6)  Ibidem.

6

Ibidem

(7)  EEA (2020.), Land take in Europe – Indicator assessment („Preuzimanje zemljišta u Europi – procjena pokazatelja”), https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/land-take-3/assessment.

7

Land take in Europe – Indicator assessment

(8)  JRC-EK (2015.), Soil threats in Europe: status, methods, drivers and effects on ecosystem services, technical report („Prijetnje za tlo u Europi: status, metode, pokretači i učinci na usluge ekosustava, tehničko izvješće”) https://esdac.jrc.ec.europa.eu/public_path/shared_folder/doc_pub/EUR27607.pdf.

8

Soil threats in Europe: status, methods, drivers and effects on ecosystem services, technical report

(9)  JRC-EK 2018., Status of local soil contamination in Europe („Stanje onečišćenja tla na lokalnoj razini u Europi”) https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC107508.

9

Status of local soil contamination in Europe

(10)  Vision and objectives: achieving good soil health by 2050 („Vizija i ciljevi: postizanje dobrog zdravlja tla do 2050.”), Europska komisija 2021., strategija EU-a za tlo do 2030., https://ec.europa.eu/environment/publications/eu-soil-strategy-2030_en.

10

Vision and objectives: achieving good soil health by 2050

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/137 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/137

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora: Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a

(COM(2021) 345 final)

(2022/C 290/22)

| Izvjestiteljica: | Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | Piroska KÁLLAY |

Izvjestiteljica:

Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ

Suizvjestiteljica:

Piroska KÁLLAY

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 10.8.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 9.2.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 222/1/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 10.8.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

9.2.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

222/1/5

1.   Zaključci i preporuke

Zaključci

| 1.1. | EGSO općenito pozdravlja dugoročnu viziju Europske komisije za ruralna područja. Pozdravljaju se i prijedlozi za akcijski plan, uključujući pakt za ruralna područja za uključivanje aktera na razini EU-a te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se poduprla vizija, kao i prijedlozi za uspostavu ruralnog opservatorija i mehanizma za procjenu učinka na ruralna područja. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Međutim, nije jasno kako će se struktura i sadržaj Komisijine nove zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) i strateških planova za ZPP za svaku državu članicu odraziti na dugoročnu viziju te kako bi Komisija trebala zajamčiti dosljednost i dodanu vrijednost u međudjelovanju ZPP-a i drugih politika. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO podržava prioritete akcijskog plana koji podrazumijevaju „jačanje, povezanost, otpornost i prosperitet”. EGSO smatra da prosperitet, koji se definira kao socijalno i okolišno održiv način življenja, mora biti cilj svih građana gdje god živjeli. Ako se akcijski plan provede, postojat će utemeljen razlog za optimističnu, pouzdanu budućnost za ruralnu Europu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komisija se obvezuje provesti pakt i akcijski plan za ruralna područja, međutim mnogo toga ovisi o potpori svih država članica, regija i lokalnih zajednica. EGSO smatra da se u ostvarenje te vizije moraju uključiti svi: Vijeće ministara, svako predsjedništvo Vijeća, Europski parlament, Odbor regija (OR) i sâm EGSO, kao i organizacije i mreže civilnog društva. Za ostvarenje te vizije ključno je postojanje akcijskog plana koji bi imao u potpunosti osigurana financijska sredstva i jasne ciljeve i datume za transparentno mjerenje. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO nadalje pozdravlja proširenu politiku procjene učinka na ruralna područja i uspostavu transparentne promatračke skupine za praćenje napretka (1). Razmjena informacija i dijalog sa socijalnim partnerima i partnerima iz civilnog društva od ključne su važnosti. EGSO je voljan podržati taj rad, primjerice doprinosom radu nove tematske skupine Europske mreže za ruralni razvoj (EMRR) za procjenu učinka na ruralna područja. |
| --- | --- |

1.5.

Preporuke

| 1.6. | EGSO smatra da je za potpuno razumijevanje vizije Komisije i njezinu uključivost potrebna snažnija i kontinuirana suradnja s lokalnim ruralnim i gradskim participativnim organizacijama i organizacijama civilnog društva te njihovo osnaživanje. Europski ruralni parlament i druge postojeće mreže, kao i aktualna Konferencija o budućnosti Europe, trebali bi imati važnu ulogu u predstavljanju stajališta lokalnih zajednica. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO smatra da Komisijina ruralna mreža i skupine za građanski dijalog, koje predvode razne glavne uprave, moraju potaknuti obostrane, transparentne postupke izvješćivanja. EGSO pozdravlja predanost procjenama učinka na ruralna područja u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor Europa, ali i smatra da bi veći broj službi Komisije trebao pokazati svoju opću predanost viziji Komisije. Konkretno, procjene učinka na ruralna područja trebalo bi proširiti na programe Kreativna Europa i Erasmus+. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO smatra da je u okviru pakta za ruralna područja potrebno da Komisija uspostavi model upravljanja koji uključuje lokalne vlasti i lokalna poduzeća, kako privatna tako i neprofitna, u suradnji s lokalnim demokratskim i socijalnim partnerskim strukturama kako bi se osiguralo da se čuje glas lokalne razine i da se dugoročna vizija može uspješno provesti. Pakt bi se trebao oslanjati na najbolje prakse inicijative LEADER i lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice (CLLD) te bi svako predsjedništvo Vijeća EU-a trebalo koncept pakta promicati u cijelom EU-u. Komisija i države članice trebale bi poticati i financirati pilot-projekte. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Trebali bi se osmisliti zajednički prioriteti s pomoću pristupa odozdo prema gore i metoda koje se temelje na podacima. Trebala bi se provesti ponovna procjena posljedica pandemije na akcijski plan tako da se razmotri učinak povećane potražnje za stanovanjem u ruralnim područjima, novih poslovnih prostora u selima, boljih javnih usluga, usmjeravanja većeg broja putovanja u ruralna područja i veće potražnje za rekreativnim, zdravstvenim, zelenim i kulturnim turizmom. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Izradom povelje o ruralnim/urbanim pravima i odgovornostima moglo bi se dodatno pomoći građanima da razumiju kako se mogu ostvariti njihove ambicije u pogledu dobrobiti i potaknuti ih na djelovanje, a stup socijalnih prava mora biti vodič za sve mjere. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontekst

| 2.1. | U ruralnim područjima EU-a živi oko 136 milijuna ljudi, odnosno gotovo 30 % stanovništva EU-a, a iz brojnih razloga, istaknutih u prethodnim mišljenjima EGSO-a (2), sve je veća razlika u gospodarskom i socijalnom blagostanju između građana u gradskim i ruralnim područjima. Iako ruralna područja imaju ključnu ulogu u gospodarskoj i socijalnoj koheziji, uključujući održivu proizvodnju hrane, suočavaju se s problemom depopulacije, osobito odlaska mladih. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prethodno je ruralna potpora stizala iz nekoliko različitih odjela i financijskih instrumenata na razini EU-a, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini na ponešto rascjepkan, razdijeljen i frustrirajuće birokratski način. Javna intervencija, posebno u udaljenijim ruralnim područjima i na otocima, tek je djelomično uspjela dovoljno brzo odgovoriti na pad gospodarske aktivnosti, loš pristup digitalnim uslugama, masovan odlazak mladih i gubitak ključnih javnih usluga, ruralnih obrtničkih vještina, bioraznolikosti i kulturne baštine. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Stoga EGSO u rješavanju pitanja te neravnoteže vjeruje u mnogo integriraniji, no pravičan i lokaliziran pristup. Kako je istaknuto u mišljenju NAT/820 „Ususret sveobuhvatnoj strategiji održivog ruralnog/urbanog razvoja” (3) potreban je sveobuhvatan, međuresorni i racionaliziran pristup pri kojemu se nitko i nijedno područje ne zapostavljaju. Preporučuje se partnerstvo svih građana koje se temelji na uzajamnom razumijevanju i poštovanju ruralnih i urbanih dobara. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prepoznavanjem raspona izazova s kojima se suočavaju ruralna područja Europska komisija objavila je u lipnju 2021. komunikaciju u kojoj se predstavlja dugoročna vizija za ruralna područja EU-a do 2040. (4). Ta komunikacija obuhvaća prijedloge pakta za ruralna područja, u kojem bi aktivno sudjelovali dionici na razini EU-a te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini kako bi podržali tu viziju, i akcijskog plana za poticanje stvaranja jačih, povezanih, otpornih i prosperitetnih ruralnih područja. Njom se također predviđa uspostava promatračke skupine za ruralna područja radi boljeg prikupljanja podataka i analize stanja ruralnih područja te mehanizma za procjenu učinka na ruralna područja radi procjene očekivanog učinka glavnih zakonodavnih inicijativa EU-a za ruralna područja. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Opće napomene

| 3.1. | U iščekivanju navedenog zajedničkog djelovanja, koje bi se moglo dodatno razraditi na Konferenciji o budućnosti Europe, EGSO općenito pozdravlja dugoročnu viziju Europske komisije za ruralna područja EU-a i podupire inicijativu i predanost predsjedništva Komisije. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO smatra da vizija mora biti uključiva, općenito razumljiva, nadahnjujuća i ostvariva. Osim toga, EGSO pozdravlja poseban naglasak na udaljenim i manje razvijenim ruralnim regijama, uključujući otoke. Međutim, nije jasno kako će se struktura i sadržaj Komisijine nove zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) i strateških planova za ZPP za svaku državu članicu odraziti na dugoročnu viziju te kako bi Komisija trebala zajamčiti dosljednost i dodanu vrijednost u međudjelovanju ZPP-a i drugih politika. ZPP mora biti u mogućnosti kombinirati poljoprivrednu i prehrambenu politiku s teritorijalnim razvojem. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Europska komisija održala je opsežno savjetovanje građana iz ruralnih i gradskih područja te je aktivnije surađivala s organizacijama dionika putem platformi kao što su Europska mreža za ruralni razvoj (EMRR) i ciljanih savjetovanja (5). U prilog toj suradnji išli su i istraživački scenariji Zajedničkog istraživačkog centra (6), a međuresorni rad na viziji proveden je unutar Komisije. EGSO pozdravlja takav pristup. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO smatra da je za potpuno razumijevanje vizije i njezinu uključivost potrebna snažnija i kontinuirana suradnja s lokalnim ruralnim i gradskim participativnim organizacijama i organizacijama civilnog društva te njihovog osnaživanja. Komisijin nedavno osnovani centar stručnosti za participativnu i savjetodavnu demokraciju mogao bi poslužiti kao forum za razvoj dobrih praksi i osiguravanje povezanosti između lokalnih i širih struktura politika. U viziji se posebno ističe rad Europskog ruralnog parlamenta kao primjer iznošenja stajališta lokalne zajednice i stvaranja platforme prioriteta za suradnju s oblikovateljima politika na visokoj razini. Jednako su važni rad i doprinosi drugih postojećih mreža. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Lokalni sudionici u savjetovanju moraju se na temelju dokaza uvjeriti da su njihova stajališta uzeta u obzir i da su i oni djelomično odgovorni za razvoj događaja. EGSO stoga smatra da Komisijina ruralna mreža (koja će postati buduća mreža ZPP-a) i skupine za građanski dijalog, koje predvode razne glavne uprave, moraju potaknuti obostrane, transparentne postupke izvješćivanja. EMRR će doprinijeti s dvjema novim tematskim skupinama koje su usmjerene na revitalizaciju ruralnih područja i na procjenu učinka na ruralna područja, posebno na nacionalnoj i regionalnoj razini. EGSO s nestrpljenjem iščekuje ishode njihova rada u predstojećim mjesecima. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO također smatra da bi više odjela Komisije trebalo pokazati svoju sveobuhvatnu predanost toj viziji, uključujući odjele nadležne za kulturu, istraživanje i inovacije, obrazovanje i osposobljavanje, mobilnost i promet, mlade, zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost, djelovanje u području klime, energiju, okoliš i druga važna područja. Međutim, odluke o razdoblju financiranja 2021.–2027. donesene su prije njezine objave. U tom su razdoblju za uključivanje ruralnih potreba u relevantne programe odgovorne ponajprije nacionalne, regionalne i lokalne uprave. Ako se politika i financiranje ne racionaliziraju i ne koordiniraju na svim razinama, i dalje postoji rizik od nejasnoća i nedovoljnog razumijevanja. Europske institucije moraju osigurati i da višegodišnji financijski okvir (VFO) i Mehanizam za oporavak i otpornost budu u skladu s europskim zelenim planom i njegovim zakonodavnim instrumentima te da mogu financirati provedbu vizije za ruralna područja. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Navedeni su datumi za početak akcijskog plana i neki datumi za preispitivanje u sredini programskog razdoblja, no nisu navedeni datumi dovršetka za pojedinačne programe. Moguća su određena odstupanja od tih datuma s obzirom na to da novi ZPP, sa svojim doprinosom viziji, neće biti spreman do 2023. Moguće su i određene nejasnoće ako se ne navedu globalni klimatski i drugi konkretni ciljevi. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Da bi bila poticajna, vizija bi se, prema preporuci iz mišljenja NAT/820, trebala temeljiti na povelji o pravima i odgovornostima u ruralnim i urbanim područjima, koja bi trebala biti široko poznata i obrazložena kako bi svi građani razumjeli kako se mogu ostvariti njihovi ciljevi blagostanja. EGSO smatra da nadahnuće za djelovanje i unošenje promjena ovisi o potpunom razumijevanju izazova i osjećaju zajedničke odgovornosti i povjerenja. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komisija se obvezuje provesti pakt i akcijski plan, međutim mnogo toga ovisi o potpori svih država članica, regija i lokalnih zajednica. Postavljanje ciljeva za ostvarenje na razini Komisije jedna je vrsta izazova, dok je postavljanje ciljeva i njihovo ostvarivanje na državnoj, regionalnoj i lokalnoj razini mnogo složenije. EGSO smatra da se u ostvarenje te vizije moraju uključiti svi: Vijeće ministara, svako predsjedništvo Vijeća, Europski parlament, Odbor regija (OR) i sâm EGSO, kao i organizacije i mreže civilnog društva. U protivnom, nedosljedno ostvarivanje moglo bi dovesti do dodatne neravnoteže, pri čemu bi određena mjesta imala koristi od tog akcijskog plana, a druga ne bi. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO nadalje smatra da bi Komisija mogla učiti od trećih zemalja i regija i dijeliti s njima stečene spoznaje jer različita područja u svijetu suočavaju se sa sličnim urbanim i ruralnim izazovima i mogućnostima. EGSO pozdravlja to što je Komisija predstavila komunikaciju o viziji za ruralna područja našim parterima na zapadnom Balkanu i iz Turske. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | EGSO smatra da je u okviru pakta za ruralna područja potrebno da Komisija uspostavi model upravljanja koji uključuje lokalne vlasti i lokalna poduzeća, kako privatna tako i neprofitna, u suradnji s lokalnim demokratskim i socijalnim partnerskim strukturama kako bi se osiguralo da se čuje glas lokalne razine i da se dugoročna vizija može uspješno provesti. Veća upotreba alata za hibridnu interakciju može povećati sudjelovanje, dok će se doprinos lokalne zajednice morati jasno pokazati. Komisija i države članice trebale bi poticati i financirati pilot-projekte. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | U provedbi pakta trebalo bi učiti iz iskustva s inicijativom LEADER i lokalnim razvojem pod vodstvom zajednice (CLLD) te bi svako predsjedništvo Vijeća EU-a trebalo promicati koncept pakta tijekom svojeg predsjedanja. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO smatra da bi ruralni razvoj trebao biti dio politike regionalnog razvoja. LEADER i CLLD trebali bi biti važna sastavnica teritorijalnog razvoja. EGSO uvažava činjenicu da se kohezijskom politikom za razdoblje nakon 2020. uvodi novi međusektorski cilj politike za integrirani i održivi teritorijalni i lokalni razvoj s ciljem da se ne zapostavi nijedno područje i nijedna osoba. Njome se državama članicama pruža i fleksibilan okvir za potporu ruralnim područjima kako bi se rješavali njihovi specifični problemi. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Za ostvarenje vizije ključan je akcijski plan koji bi imao u potpunosti osigurana financijska sredstva i jasne ciljeve i datume za transparentno mjerenje za sve institucije i države članice EU-a. EGSO s nestrpljenjem iščekuje rezultate rada Komisije do sredine 2023. koji će donijeti informacije o tome koje se aktivnosti planiraju za ruralna područja, u skladu s financijskim sredstvima za ZPP i kohezijsku politiku, za programsko razdoblje 2021.–2027. Time bi se trebali jasno utvrditi svi nedostaci koje treba riješiti. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO također s nestrpljenjem iščekuje javno izvješće Komisije do prvog tromjesečja 2024. na temelju provedbe akcijskog plana EU-a za ruralna područja, u kojemu bi trebala biti sadržana razmatranja mogućeg preusmjeravanja radi bolje potpore djelovanju i financiranju za ruralna područja, čime bi se podržale pripreme za razdoblje 2028.–2034. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO podržava prioritete akcijskog plana koji podrazumijevaju „jačanje, povezanost, otpornost i prosperitet”, kao i naglasak na posebnom djelovanju za svaki prioritet. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Za prioritet u području jačanja Komisija ističe okvire zajednice za donošenje odluka, uz sveobuhvatne rodne i druge socijalno uključive mogućnosti za inovativne odgovore. Koordinirana stajališta mladih iz ruralnih područja moraju se uzeti u obzir i trebala bi se uključiti u proces donošenja odluka na svim razinama uprave. U okviru programa Erasmus+ trebale bi postojati posebne mogućnosti za razvoj vještina vodstva i promicanje boljeg razumijevanja između mladih iz ruralnih i urbanih područja. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti i ženama, kojima treba osigurati veći izbor radnih mjesta i mogućnosti osposobljavanja te promicati mjere kojima se omogućuje ravnoteža između poslovnog i privatnog života. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO smatra da potpora poslovanju treba biti usmjerena ne samo na poljoprivrednu, nego i na širu, održivu ruralnu djelatnost oslanjajući se na lokalnu dodanu vrijednost, kružno gospodarstvo i potencijal za ostvarenje globalnih ciljeva u području obnovljive energije, zdravlja i kulturnog turizma. Konkretni su primjeri toga isticanje uloge pravednih sustava kvalitete hrane (npr. oznake zemljopisnog podrijetla, izbjegavanje nepoštenih trgovačkih praksi, programi promicanja certificiranih proizvoda) i financiranje alternativnih rješenja za grijanje. Otvaranje dostojanstvenih radnih mjesta, posebno kvalitetnog zapošljavanja, ključno je za održivi razvoj ruralnih područja. Možda će biti potrebne posebne mjere za poboljšanje životnih i radnih uvjeta sezonskih radnika. Potrebne su i dodatne inovativne mjere, uključujući porezne poticaje (7), kako bi se mladima omogućio povratak u ruralna područja. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Trebala bi biti lako dostupna racionalizirana financijska potpora, posebno za MSP-ove, među ostalim i u vidu prilagođenog oporezivanja. Odgovarajuća sredstva, koja bi sva trebala biti podvrgnuta procjeni učinka na ruralna područja, povlačila bi se iz Mehanizma za oporavak i otpornost, fonda InvestEU, Europske investicijske banke i drugih izvora. Trebalo bi promicati doprinos volonterskog rada kako bi odgovarao financiranju socijalnih poduzeća. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Za prioritet u području povezanosti EGSO snažno preporučuje da se inicijativa Komisije za digitalno desetljeće ubrza i da postane univerzalna kako bi sve ruralne zajednice mogle raditi na inovacijama, ostvarivati poslovne veze i rješavati pitanja zdravstva, obrazovanja i socijalne deprivacije. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Sustavi održivog prometa neophodni su za uključivo društvo, a potreba za prelaskom sa sustava koji se temelji na ugljičnom gorivu na sustav obnovljivih izvora stvorit će i probleme i mogućnosti za udaljena ruralna područja. U tom kontekstu lako dostupni i cjenovno pristupačni sustavi javnog prijevoza ključni su pokretači rješavanja pitanja demografske promjene i zaustavljanja depopulacije. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Za prioritet u području otpornosti Komisija u europskom zelenom planu prepoznaje neizmjeran doprinos koji održiva poljoprivreda, šumarstvo i drugi zemljišni i vodni resursi mogu imati za rješavanje problema rasprostranjenijih, globalnih klimatskih promjena te predlaže pružanje usluga ekosustava, očuvanje i obnovu bioraznolikosti, zeleniju poljoprivredu i promicanje kulturnih krajobraza kao ruralnih mogućnosti za izgradnju gospodarske otpornosti i dobrobiti. Inicijativom „Plan za tlo za Europu” poboljšat će se izvješćivanje po državama članicama. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EGSO podupire taj pristup, no smatra da otpornost čine i kohezija zajednice, međugeneracijski odnosi, osposobljavanje, obrazovanje i prijenos vještina. EGSO ističe da bi naglasak na socijalnoj otpornosti trebalo jače istaknuti, uzimajući u obzir širi pristup. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Trebalo bi poštovati stup socijalnih prava traženjem potpore za kvalitetno zapošljavanje, dostojanstven rad i dostojanstvene radne uvjete u ruralnim područjima. Socijalni partneri moraju biti formalno uključeni u oblikovanje gospodarskih i socijalnih politika putem socijalnog dijaloga na lokalnoj i regionalnoj razini. Europski zeleni plan trebao bi također biti uključivi socijalni plan. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Za prioritet u području prosperiteta Komisija prepoznaje potrebu da ruralna područja diversificiraju svoje djelatnosti i da se temelje na „održivim lokalnim gospodarskim strategijama”. EGSO podupire taj poziv i primjećuje da bi prigradska i udaljena područja mogla imati različita očekivanja. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | EGSO primjećuje da je pandemija ubrzala razne aktivnosti povezane s održivom proizvodnjom hrane, zapošljavanjem, novim radnim mjestima, radom na daljinu i novim oblicima rada te potrebu za novim pristupom radi osiguravanja poboljšane kvalitete života u ruralnim područjima kako bi stanovnici ruralnih područja mogli nastaviti raditi u dostojanstvenim radnim uvjetima. Daljnjom digitalizacijom poslovnog života lako dostupni zajednički radni prostori mogli bi se promicati kao javna usluga kako bi se, po potrebi, iskoristili prazni seoski i lokalni centri. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | U udaljenim i manje razvijenim ruralnim područjima niža kvaliteta života pripisuje se nedostatku jednostavnog pristupa javnim uslugama i općenito lošijim javnim uslugama. Potrebno je sveobuhvatno bolje osiguravanje obrazovanja, zdravstvene zaštite i socijalne skrbi za građane svake dobi, kao i više boljih socijalnih stanova. Kako je EGSO već naglasio u svojem mišljenju SOC/628 (8)„Demografski izazovi u EU-u u svjetlu gospodarskih i razvojnih nejednakosti”, očuvanje životnog standarda obitelji, uključujući promicanje usluga obrazovanja djece, bio bi jedna od ključnih mjera u borbi protiv depopulacija ruralnih područja te malih i srednjih gradova. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Trebalo bi osmisliti zajedničke prioritete s pomoću pristupa odozdo prema gore i metoda koje se temelje na podacima. Trebalo bi provesti ponovnu ocjenu posljedica pandemije na akcijski plan, promatranjem učinka povećane potražnje za stanovanjem u ruralnim područjima, novim poslovnim prostorima u selima, većim brojem javnih usluga, usmjeravanjem većeg broja putovanja u ruralna područja i veće potražnje za rekreativnim, zdravstvenim, zelenim i kulturnim turizmom. EGSO smatra da bi povećana migracija iz gradova u prigradska i možda ruralna područja općenito mogla stvoriti napetosti između tradicionalnih ruralnih gospodarskih aktivnosti i očekivanja u pogledu rekreacije i odmora, što će iziskivati određene aktivnosti posredovanja. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19 | Komisija mora ubrzati i racionalizirati mnoga vrijedna iskustva stečena tijekom svojih istraživačkih projekata u okviru programa Obzor. Programi LIFE (9), Robust (10), Rubizmo (11), Sherpa (12), Smart Villages (13), Farmwell (14) i brojni drugi pružili su potrebne smjernice za pomoć u ostvarenju te vizije. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20. | EGSO nadalje smatra da prosperitet, koji se definira kao socijalno i okolišno održiv način življenja, mora biti cilj svih građana gdje god živjeli. Na prosperitet se ne smije gledati isključivo u gospodarskim okvirima, nego se oni moraju nadopunjavati pristupima temeljenim na zajednici usmjerenima na socijalnu i okolišnu održivost. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | EGSO pozdravlja vodeće inicijative predložene u akcijskom planu jer su u njima na prvom mjestu rezultati savjetovanja. EGSO smatra da je izazov besprijekorno i s dostatnim financiranjem uskladiti kombinirane resurse Komisije, u partnerskoj suradnji s državama članicama i regijama, kako bi se stvorio pozitivan učinak za lokalne zajednice ljudi i mjesta. Treba pozdraviti predloženi koncept jedinstvene kontaktne točke za potporu i paket alata za financiranje, kad su dostupni, međutim potreban je jasan vremenski raspored. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Novi europski Bauhaus za pomoć u ostvarenju zelenog plana pokazuje kretanje Komisije prema uključivijem i zajedničkom oblikovanju politika i provedbi. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | EGSO nadalje pozdravlja proširenu politiku procjene učinka na ruralna područja i uspostavu transparentne promatračke skupine za praćenje napretka. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | Iako koncept procjene učinka na ruralna područja nije novost (vidjeti Deklaraciju iz Corka 2.0 (15)), EGSO i dalje nije uvjeren da su Komisija u cijelosti i države članice i regije u dovoljnoj mjeri odlučne da s pomoću njega uvedu trajne promjene. Taj koncept ima nedostataka jer se mnogi proračuni dodjeljuju po broju stanovnika, što ne ide u prilog rijetko naseljenim zajednicama. Iz iskustva je vidljivo da je izrada politika na temelju gradskih potreba, koje se potom nastoje prilagoditi za rješavanje pitanja ruralnih područja, problematična u pogledu prikladnosti i pravodobnosti, dok su uspostava brzog, transparentnog računovodstvenog procesa i osiguravanje suglasnosti svih relevantnih odjela s procjenom učinka na ruralna područja izazovni. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Međutim, EGSO uviđa napore koje Komisija ulaže u provedbu boljih procjena učinka na ruralna područja i nada se da se sveobuhvatnom ruralnom i urbanom strukturom politika i dodjelom resursa može ostvariti predmetna vizija. EGSO potiče Komisiju da objavi godišnje izvješće u kojemu se navodi koji su odjeli, koje politike i koje države članice i regije proveli procjenu učinka na ruralna područja i kako. Dobre primjere procjene učinka na ruralna područja trebalo bi istaknuti. EGSO podupire uključivanje procjene učinka na ruralna područja u agendu za bolju regulativu te također poziva države članice da razmotre provedbu načela procjene učinka na ruralna područja na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | EGSO pozdravlja namjeru da se unutar Komisije osnuje promatračka skupina kako bi se poboljšali prikupljanje i analiza podataka, uz istodobnu potporu cjelokupnoj provedbi akcijskog plana, no preporučuje transparentnost, jasan vremenski raspored rada, jasne proračune i svrhe te vanjski nadzor njezina rada od strane predstavnika civilnog društva. |
| --- | --- |

4.26.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Informativno izvješće EGSO-a o temi „Evaluacija utjecaja ZPP-a na teritorijalni razvoj ruralnih područja”.

1

(2)  Samoinicijativno mišljenje EGSO-a o temi „Ususret sveobuhvatnoj strategiji za održiv ruralni i urbani razvoj” (SL C 105, 4.3.2022., str. 49.); informativno izvješće EGSO-a o temi „Evaluacija utjecaja ZPP-a na teritorijalni razvoj ruralnih područja”; samoinicijativno mišljenje EGSO-a o temi „Integrirani pristup ruralnim područjima EU-a, s posebnim naglaskom na ugroženim regijama” (SL C 429, 11.12.2020., str. 60.).

2

(3)  Informativno izvješće EGSO-a o temi „Evaluacija utjecaja ZPP-a na teritorijalni razvoj ruralnih područja”.

3

(4)  https://europa.eu/!TH39QH

4

(5)  Radni dokument službi Komisije: Savjetovanje s dionicima – kratki pregled, SL, SWD/2021/167 final/2.

5

(6)  Repozitorij publikacija JRC-a – Scenariji za ruralna područja EU-a za 2040.

6

(7)  Primjeri takvih poreznih poticaja postoje u nekoliko država članica (npr. regija Castilla-La-Mancha u Španjolskoj (jccm.es), https://bit.ly/3Llp0hb).

7

(8)  Mišljenje EGSO-a o temi „Demografski izazovi u EU-u u svjetlu gospodarskih i razvojnih nejednakosti” (SL C 232, 14.7.2020., str. 1.).

8

(9)  https://ec.europa.eu/growth/industry/strategy/hydrogen/funding-guide/eu-programmes-funds/life-programme_en

9

(10)  https://rural-urban.eu/

10

(11)  https://rubizmo.eu/

11

(12)  https://rural-interfaces.eu/what-is-sherpa/

12

(13)  https://enrd.ec.europa.eu/smart-and-competitive-rural-areas/smart-villages/smart-villages-portal_en

13

(14)  https://farmwell-h2020.eu/

14

(15)  Samoinicijativno mišljenje EGSO-a o temi „Od Deklaracije iz Corka 2.0 do konkretnih mjera” (SL C 345, 13.10.2017., str. 37.).

15

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/143 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/143

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti okoliša putem kaznenog prava i zamjeni Direktive 2008/99/EZ

(COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD))

(2022/C 290/23)

| Izvjestitelj: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | Ozlem YILDIRIM |

Izvjestitelj:

Arnaud SCHWARTZ

Suizvjestiteljica:

Ozlem YILDIRIM

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 2.5.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 83. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 8.3.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 215/3/6 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 2.5.2022.

Pravna osnova:

članak 83. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

8.3.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

215/3/6

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja Prijedlog Komisije za reviziju Direktive o zaštiti okoliša putem kaznenog prava i zamjeni Direktive 2008/99/EZ jer se u njemu razmatraju glavni nedostaci postojeće Direktive te se nastoji riješiti pitanje porasta kaznenih djela protiv okoliša u Europi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO ističe da je u Prijedlogu zadržano njezino prethodno područje primjene putem popisa kaznenih djela te nedostaje definicija autonomnog općeg kaznenog djela nanošenja štete okolišu ili njegova ugrožavanja. EGSO smatra da bi popis kaznenih djela trebalo proširiti na što više vrsta kaznenih djela kako bi se izbjegla potreba za ponovnom revizijom Direktive nedugo nakon njezina stupanja na snagu i kako bi se spriječilo da neka kriminalna aktivnost prođe nekažnjeno. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO primjećuje da je hitno potrebno poboljšati provedbu kaznenog prava u području okoliša u Europi i priznaje da bi predmetna Direktiva uz jasnije odredbe doprinijela boljoj provedbi. EGSO smatra da predloženi elementi koje treba uzeti u obzir kako bi se procijenilo je li šteta značajna nisu zadovoljavajući te da bi mogle biti potrebne dodatne smjernice i da bi samostalna definicija „značajne štete” bila jasnija. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO pozdravlja upućivanje na „ekocid” u uvodnim izjavama. Međutim, EGSO smatra da bi bilo primjereno uključiti taj pojam u operativni dio Direktive. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO podržava uključivanje minimalnih standarda za određivanje maksimalnih ograničenja kazni za fizičke osobe i maksimalnih ograničenja sankcija za pravne osobe. Međutim, EGSO smatra da bi trebalo znatno povećati ograničenja koja se nameću putem sankcija da bi one bile istinski učinkovite, razmjerne i odvraćale od kaznenih djela. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO potiče Komisiju da procijeni mogućnost proširenja nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja na kaznena djela protiv okoliša, čime bi se osnovao ured europskog javnog tužitelja u području okoliša koji bi mogao pružiti svoju potporu u borbi protiv kaznenih djela protiv okoliša uz poznate poveznice s organiziranim kriminalom. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO naglašava potrebu za jačanjem lanca provedbe i provedbom europskog kaznenog prava u području okoliša. Ponavlja svoju preporuku iz informativnog izvješća NAT/767 „Evaluacija Direktive o zaštiti okoliša putem kaznenog prava” (1) državama članicama EU-a da uspostave specijalizirane policijske snage, tužitelje, suce i sudove u području kaznenih djela protiv okoliša. EGSO smatra da Direktiva može biti djelotvorna samo u kombinaciji s odgovarajućim resursima i osposobljavanjem na razini država članica. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Kontekst

| 2.1. | Kaznena djela protiv okoliša četvrta su najunosnija kategorija kaznenih dijela u svijetu, koja, prema Eurojustu, bilježi porast u Europskoj uniji. (2) Iako se broj prekograničnih osuđujućih presuda za kaznena djela protiv okoliša nije znatno povećao, znatno se povećala stopa kaznenih djela protiv okoliša počinjenih u Europi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Europska komisija objavila je 15. prosinca 2021. Prijedlog revizije Direktive o zaštiti okoliša putem kaznenog prava i zamjeni Direktive 2008/99/EZ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cilj je te direktive pružiti zajednička minimalna pravila za kriminalizaciju kaznenih djela protiv okoliša uklanjanjem nedostatka iz postojeće Direktive 2008/99/EZ. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisija je 2020. objavila evaluaciju Direktive 2008/99/EZ (3). U evaluaciji su utvrđeni značajni nedostaci povezani s izvršavanjem zakonodavstva na terenu, ograničenjem područja primjene, definicijom kaznenih djela, razinama sankcija, nejasnom pravnom terminologijom, nepostojanjem prekogranične suradnje, sustavom odgovornosti za pravne osobe i drugim područjima Direktive. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Cilj je Prijedloga direktive poboljšati učinkovitost istraga i kaznenih progona ažuriranjem područja primjene Direktive i razjašnjavanjem ili uklanjanjem nejasnih pojmova koji su se upotrebljavali u definicijama kaznenih djela protiv okoliša kako bi se zajamčile učinkovite, odvraćajuće i razmjerne vrste i razine sankcija za kaznena djela protiv okoliša, potaknule prekogranične istrage i kazneni progoni, poboljšalo informirano donošenje odluka o kaznenim djelima protiv okoliša putem poboljšanja prikupljanja i dijeljenja statističkih podataka i kako bi se poboljšala operativna djelotvornost nacionalnih lanaca izvršavanja zakonodavstva radi poticanja istraga, kaznenog progona i sankcija. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Prijedlog se temelji na članku 83. stavku 2. UFEU-a koji je, za razliku od prethodne pravne osnove iz razdoblja prije stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, čvršće utemeljen u prekograničnu prirodu kaznenih djela protiv okoliša i kojim se EU-u dodjeljuje nadležnost za utvrđivanje minimalnih pravila u pogledu definicije kaznenih djela i sankcija. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Stoga je cilj ovog Prijedloga uskladiti primjenu kaznenog prava kao krajnje mjere za izvršenje cijele pravne stečevine EU-a u području okoliša, uključujući europski zeleni plan, pritom poštujući ciljeve održivog razvoja EU-a, bolje kvalitete okoliša i načelo onečišćivač plaća. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO pozdravlja Prijedlog Komisije za reviziju Direktive o zaštiti okoliša putem kaznenog prava i zamjeni Direktive 2008/99/EZ jer se u njoj razmatraju glavni nedostaci postojeće direktive te se nastoji riješiti pitanje porasta kaznenih djela protiv okoliša u Europi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO naglašava vodeću ulogu Europske unije u međunarodnom kontekstu u borbi protiv klimatskih promjena i zaštiti okoliša na svjetskoj razini. EGSO smatra da je borba protiv kaznenih djela protiv okoliša i organiziranog kriminala u području okoliša na europskoj razini ključni element tog vodećeg položaja te naglašava potrebu za povećanjem suradnje sa susjednim zemljama EU-a i drugim trećim zemljama. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO smatra da je ta revizija poželjan korak prema rješavanju pitanja povećanja broja kaznenih djela protiv okoliša i organiziranog kriminala u području okoliša u Europi. Odbor cijeni odluku da se, umjesto izmjene, nefunkcionalna stara Direktiva o zaštiti okoliša putem kaznenog prava u potpunosti zamijeni. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO primjećuje da je hitno potrebno poboljšati provedbu kaznenog prava u području okoliša u Europi i priznaje da će predmetna Direktiva uz jasnije odredbe doprinijeti boljoj provedbi. Osim toga, EGSO snažno podupire konkretne obveze provedbe nacionalnih strategija, izvješćivanja i minimalnih zahtjeva za sredstvima, osposobljavanjem i istražnim alatima. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO pozdravlja predloženo proširenje područja primjene Direktive. Odbor napominje da se predloženom izmjenom definicije onoga što je „nezakonito” otklanja glavni uzrok dvosmislenosti, a prijedlogom značajnog proširenja popisa kaznenih djela omogućuje se mnogo bolja zaštita pravne stečevine EU-a u području okoliša. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO ističe da u Prijedlogu nedostaje definicija autonomnog općenitog kaznenog djela nanošenja štete okolišu ili njegova ugrožavanja. Iako se njime značajno proširuje područje primjene Direktive, Prijedlogom se i dalje to područje primjene povezuje s područjima primjene nekoliko drugih područja prava i sa sekundarnim zakonodavstvom EU-a, zbog čega je ovisno, među ostalim, o upravnom pravu, što ga sprječava da se prilagodi promjenama u budućnosti. EGSO napominje da bi predloženi isključivi popis kaznenih djela ubuduće mogao iziskivati zakonodavne postupke za ažuriranje. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO pozdravlja upućivanje na ekocid u uvodnim izjavama. Međutim, EGSO smatra da bi bilo primjereno uključiti pojam ekocida u operativni dio Direktive. Osim toga, EGSO naglašava da se svako upućivanje na ekocid mora strogo držati teksta koji je predložilo povjerenstvo neovisnih stručnjaka za pravnu definiciju pojma ekocid u lipnju 2021. (4) EGSO preporučuje da se na ekocid upućuje kao na nezakonit ili okrutan čin počinjen uz potpunu svijest o tome da postoji značajna vjerojatnost za ozbiljnu i dalekosežnu ili dugoročnu štetu za okoliš koja proizlazi iz tih djelovanja. EGSO se zauzima za to da se u uvodnim izjavama navedu oružani sukobi i napominje da su oni gotovo uvijek po definiciji ekocidi. EGSO izražava žaljenje zbog toga što nijedna predložena mjera ni odluka nisu primjenjive na te slučajeve. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Odbor je iznio preporuke za reviziju Direktive u svojem informativnom izvješću NAT/767 „Evaluacija Direktive o zaštiti okoliša putem kaznenog prava”. U kontekstu objavljenog Prijedloga EGSO ponavlja svoje prethodne preporuke za upotrebu revizije Direktive za definiranje općeg kaznenog djela ugrožavanja okoliša, za utvrđivanje trajnog dijaloga između javnih tijela i organizacija civilnog društva i za proširenje područja primjene kaznenog prava u području okoliša kako bi se obuhvatio kiberkriminalitet u području okoliša. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Nekoliko istraga pokazalo je da se kaznena djela protiv okoliša sve više upotrebljavaju kao sredstvo u okviru korupcije ili su povezana s praksama korupcije, odnosno da se koriste kao predikatno kazneno djelo za pranje novca. Budući da je za zelenu tranziciju dodijeljeno više sredstava iz proračuna EU-a, možemo očekivati i povećani rizik od kriminalnog ponašanja povezanog s korištenjem tih sredstava. Iako je točno da je gospodarenje otpadom jedan od sektora koji predstavlja visoki rizik, na mnoga druga područja koja utječu na zaštitu okoliša mogu utjecati korupcija, pranje novca ili prijevara. EGSO pozdravlja uključivanje tih rizika u uvodne izjave, ali skreće pozornost na potrebu za više sredstava za utvrđivanje i istragu takvih kaznenih djela, kao i za osposobljavanje tijela kaznenog progona ili pristup civilnog društva i novinara informacijama kojima se može razotkriti takvo ponašanje. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | U svojem informativnom izvješću NAT/824 „Zaštita okoliša kao preduvjet za poštovanje temeljnih prava” (5) Odbor je naglasio hitnu potrebu da EU iznese prijedlog direktive o održivom korporativnom upravljanju i zakon EU-a o suzbijanju strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja kako bi se zaštitili borci za zaštitu okoliša, novinari i zviždači. EGSO ponavlja te preporuke i pozdravlja uključivanje odredbe o zaštiti osoba koje prijavljuju kaznena djela protiv okoliša ili pomažu u istrazi. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO pozdravlja usklađivanje minimalnih standarda za kazne i sankcije kao i uključivanje krajnje nepažnje i kaznenog djela ugrožavanja među kaznene radnje, uključivanje otegotnih i olakotnih okolnosti te upućivanje na dodatne kazne i sankcije. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EGSO podupire poziv Parlamenta iz izvješća 2020/2027(INI) o odgovornosti poduzeća za štetu u okolišu te potiče Komisiju da procijeni mogućnost proširenja nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja na kaznena djela protiv okoliša, čime bi se osnovao ured europskog javnog tužitelja u području okoliša koji bi mogao pružiti svoju potporu u borbi protiv kaznenih djela protiv okoliša uz poznate poveznice s organiziranim kriminalom. EGSO nadalje potiče Komisiju da procijeni mogućnost proširenja ovlasti Europskog ureda za borbu protiv prijevara kako bi mogao provesti administrativnu istragu kaznenih djela protiv okoliša. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Posebne napomene

4.1.   Kazne i sankcije

| 4.1.1. | EGSO podržava uključivanje minimalnih standarda za određivanje maksimalnih ograničenja kazni za fizičke osobe i maksimalnih ograničenja sankcija za pravne osobe. Osim toga, EGSO cijeni prepoznavanje potrebe da se istodobno omoguće administrativne i novčane kazne u kaznenim postupcima, kao i mjere zamrzavanja i oduzimanja, uz poštovanje osnovnog načela neosuđivanja dvaput za isto kazneno djelo. Međutim, EGSO smatra da bi trebalo znatno povećati ograničenja u okviru sankcija da bi one bile istinski učinkovite, razmjerne i odvraćale od kaznenih djela. Određivanjem nižih razina sankcija za povrede prava u području okoliša u odnosu na razine u drugim područjima prava EU-a, na primjer prava tržišnog natjecanja, šalje se pogrešna poruka o važnosti pravne stečevine EU-a u području okoliša, uključujući europski zeleni plan i klimatske ciljeve za 2030. |
| --- | --- |

4.1.1.

4.2.   Kaznena djela protiv okoliša

| 4.2.1. | EGSO podupire poziv Parlamenta, iz njegova izvješća 2020/2027(INI) o odgovornosti poduzeća za štetu u okolišu, u kojemu Komisiju poziva da ocijeni mogućnost uključivanja kaznenih djela protiv okoliša među deset iscrpnih kategorija kaznenih djela iz članka 83. stavka 1. UFEU-a. (6) |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EGSO pozdravlja proširenje popisa kaznenih djela u Prijedlogu direktive. Osobito pozdravlja dodavanje povreda u Direktivu 2011/92/EU o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EGSO smatra da bi popis kaznenih djela trebalo proširiti na što više vrsta kaznenih djela kako bi se spriječila potreba za ponovnom revizijom Direktive nedugo nakon njezina stupanja na snagu i kako bi se spriječilo nekažnjavanje posebne kriminalne aktivnosti u području okoliša. EGSO potiče suzakonodavce da predlože bilo kakvo proširenje popisa ponašanja koja čine kazneno djelo kad su nezakonita i počinjena namjerno ili uz krajnju nepažnju. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Definicija značajne štete

| 4.3.1. | Budući da je dvosmislenost pojma „značajna šteta” u staroj direktivi utvrđena kao velika prepreka za djelotvorne istrage i kazneni progon, EGSO smatra da predloženi elementi koje treba uzeti u obzir kako bi se procijenilo je li šteta značajna nisu zadovoljavajući te da bi mogle biti potrebne dodatne smjernice i da bi samostalna definicija „značajne štete” bila jasnija. To bi moglo značajno doprinijeti prijeko potrebnom potpunom usklađivanju definicija, parametara i razumijevanja unutar Direktive. |
| --- | --- |

4.3.1.

4.4.   Kaznena odgovornost pravnih osoba

| 4.4.1. | EGSO uviđa da je odgovornost poduzeća i matičnog društva drugačije regulirana u pravnim sustavima država članica, no ipak izražava žaljenje zbog toga što se prijedlogom Komisije ne revidira izvorni tekst o odgovornosti pravnih osoba radi postizanja veće usklađenosti. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EGSO ističe razmatranja Parlamenta, iz njegova izvješća 2020/2027(INI) o odgovornosti poduzeća za štetu u okolišu, prema kojima bi u skladu s načelom onečišćivač plaća poduzeća trebala snositi pune troškove štete u okolišu koju su izravno prouzročila kako bi ih se potaknulo da internaliziraju vanjske učinke na okoliš i izbjegavaju eksternalizaciju troškova. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EGSO izražava zabrinutost zbog izričitog izuzimanja od odgovornosti državnih tijela te smatra da ne bi smjelo biti prepreka u kaznenom progonu počinitelja kaznenih djela protiv okoliša, posebno kad su dozvole i licence ishođene na temelju korupcije javnih tijela. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Interakcija s javnošću

| 4.5.1. | EGSO pozdravlja uključivanje odredbe o zaštiti zviždača i osoba koje prijavljuju kaznena djela protiv okoliša ili pomažu u istrazi. Odbor naglašava ulogu opće javnosti i organizacija civilnog društva u otkrivanju i prijavljivanju kaznenih djela protiv okoliša te ističe kako je potrebno da javna tijela pojačaju zaštitu boraca za zaštitu okoliša i dijalog s njima. Odbor naglašava da zaštita koja se pruža osobama koje prijavljuju kaznena djela protiv okoliša ili pomažu u istrazi mora obuhvaćati fizičke i pravne osobe. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | EGSO podržava pozornost koja se u prijedlogu pridaje zaštiti osoba koje prijavljuju kaznena djela protiv okoliša ili koje pomažu u istragama. Međutim, posljednjih su godina ne samo zviždači, nego i borci za zaštitu okoliša i istraživački novinari koji izvješćuju o kaznenim djelima protiv okoliša bili žrtve ozbiljnog pritiska, pa čak i nasilja. Stoga pozivamo Europsku komisiju da u svim državama članicama osigura odgovarajuću zaštitu zviždača, kao i onih koji im pomažu u razotkrivanju informacija javnosti, kao što su aktivisti ili novinari. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | EGSO pozdravlja priznavanje prava dotičnih članova javnosti da sudjeluju u postupku. Odbor naglašava važnost primjene i tumačenja tog prava u kontekstu članka 2. stavka 5. Aarhuške konvencije (7). Osim toga, budući da okoliš ne može sam sebe ni braniti ni zastupati na sudu, EGSO naglašava važnost osiguravanja odgovarajućeg javnog pristupa pravosuđu kako je definiran u članku 9. stavku 3. Aarhuške konvencije. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | EGSO potiče europske institucije i države članice da isto tako povećaju svoju potporu borcima za zaštitu okoliša izvan Europske unije putem Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europe (UNECE) i kanala civilnog društva. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | EGSO preporučuje da se civilno društvo uključi u provedbu Direktive u nacionalno pravo. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | EGSO ponavlja da je „lanac izvršavanja zakonodavstva” samo druga polovina cijelog „lanca opskrbe” fenomena kaznenih djela protiv okoliša i postupanja s njima (vidjeti: počinjena-otkrivena-prijavljena-kazneno gonjena-sankcionirana kaznena djela). Studije koje su prethodile informativnom mišljenju EGSO-a NAT/767 otkrile su goleme nagomilane nedostatke u prvoj polovini lanca, uglavnom zbog razlika u poznavanju i percepciji kaznenih djela protiv okoliša u društvu. Predstavljanje tog pitanja cijelom društvu i podizanje razine svijesti ključni su za razvoj društvene odgovornosti, čiji nedostatak narušava učinkovitost lanca izvršavanja zakonodavstva. Ondje gdje je neophodan doprinos civilnog društva potrebni su osposobljavanje i informiranje javnosti. |
| --- | --- |

4.5.6.

4.6.   Lanac izvršavanja zakonodavstva

| 4.6.1. | EGSO pozdravlja odredbe o sprječavanju, resursima, osposobljavanju, istražnim alatima, prekograničnoj suradnji i nacionalnim strategijama. Odbor ponavlja svoju preporuku iz informativnog izvješća NAT/767 državama članicama EU-a da uspostave specijalizirane policijske snage, tužitelje, suce i sudove u području kaznenih djela protiv okoliša. Kako je utvrđeno tijekom evaluacije aktualne Direktive, nakon savjetovanja s dionicima i akademskom zajednicom, niske razine stručnog znanja i resursa koji su dostupni za borbu protiv kaznenih djela protiv okoliša i organiziranog kriminala u području okoliša u državama članicama glavne su prepreke otkrivanju, kaznenom progonu i izvršavanju zakonodavstva. EGSO smatra da Direktiva može biti djelotvorna samo u kombinaciji s odgovarajućim resursima i osposobljavanjem na razini država članica. EGSO smatra da su predložene nacionalne strategije iz Direktive pozitivan početni korak u pravom smjeru. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | EGSO smatra da bi uključivanje informacija o okolišu, uključujući počinjenje kaznenih djela od strane pravnih osoba, u godišnja nefinancijska izvješća poduzeća u okviru izvješćivanja moglo biti važna sastavnica društveno odgovornog poslovanja. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   Osposobljavanje i obrazovanje

| 4.7.1. | EGSO ističe kako je potrebno da obrazovanje uključuje i osposobljavanje nacionalnih službenika i podizanje razine svijesti među javnošću. EGSO pozdravlja komunikaciju Komisije o pojačavanju borbe protiv kaznenih djela protiv okoliša i poziva Komisiju da pruži dodatnu potporu državama članicama osiguravanjem stručnih mreža, razvojem novih alata za otkrivanje i izvršavanje zakonodavstva te revidiranjem programa osposobljavanja za suce i tužitelje. Međutim, EGSO smatra da se programi osposobljavanja i obrazovanja ne bi trebali primjenjivati isključivo na uključivanje nacionalnih službenika u lanac izvršavanja zakonodavstva, već bi trebali obuhvaćati širu publiku. |
| --- | --- |

4.7.1.

4.8.   Izvješćivanje o podacima i statističkim podacima o kaznenim djelima

| 4.8.1. | EGSO pozdravlja predviđene dužnosti prikupljanja podataka i izvješćivanja. Međutim, ističe izvješće Eurojusta u kojemu se napominje i pokazuje da nepostojanje općeprihvaćene definicije kaznenog djela protiv okoliša predstavlja izazove za prikupljanje smislenih podataka i statističkih podataka o kaznenim djelima (8). |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | EGSO pozdravlja Komisijinu obvezu izdavanja dvogodišnjeg izvješća o podacima koje prenose države članice i ističe da bi godišnji statistički podaci o kaznenim djelima na nacionalnoj razini trebali biti uključeni u dvogodišnji Pregled aktivnosti u području okoliša. |
| --- | --- |

4.8.2.

5.   Prenošenje u nacionalno zakonodavstvo i financijska provedba

| 5.1. | Kaznena djela protiv okoliša ponajprije oštećuju okoliš i zdravlje, no isto tako narušavaju tržišno natjecanje i načelo kružnosti, crpe javne resurse putem eksternalizacije troškova vraćanja u prvobitno stanje i otklanjanja štete u okolišu te troše novac poreznih obveznika zaobilaženjem načela onečišćivač plaća. Bez primjerenog kaznenog progona i sankcioniranja zbog štete u okolišu, među ostalim putem kaznenog prava, kaznena djela protiv okoliša narušavaju učinkovitost cijelog europskog zelenog plana. EGSO stoga smatra da će resurse potrebne za prenošenje Direktive u nacionalno zakonodavstvo i njezinu provedbu nadoknaditi njezini pozitivni učinci na javne resurse EU-a i država članica. |
| --- | --- |

5.1.

6.   Regionalnost i supsidijarnost

| 6.1. | EGSO primjećuje da nepostupanja u skladu s propisima o zaštiti okoliša gotovo uvijek potječu iz lokalnih/općinskih ili malih/podregionalnih izvora, čak i kad njihov utjecaj može biti dalekosežan, npr. izvori onečišćenja nisu samo konkretni, intenzivni ili raspršeni, nego su i aditivni i kumulativni. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Trebalo bi pojačati aspekte otkrivanja i izvješćivanja te također primjenjivati lokalizirani pristup. Taj regionalni izazov iziskuje tehničku opremu, ljudske resurse i vještine, funkcionalnu odgovornost, proračun i financiranje koji su u skladu s njegovim razmjerima. |
| --- | --- |

6.2.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  NAT/767 – Evaluacija Direktive o zaštiti okoliša putem kaznenog prava (informativno izvješće).

1

(2)  Izvješće o Eurojustovoj obradi predmeta u području ekološkog kriminala – siječanj 2021.

2

(3)  SWD(2020) 259 final od 28. listopada 2020.

3

(4)  Zaklada Stop Ecocide, lipanj 2021., Povjerenstvo neovisnih stručnjaka za pravnu definiciju pojma ekocid, Obrazloženje i glavni tekst.

4

(5)  NAT/824 – Zaštita okoliša kao preduvjet za poštovanje temeljnih prava (informativno izvješće).

5

(6)  Izvješće Parlamenta 2020/2027 (INI).

6

(7)  Konvencija Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša.

7

(8)  Izvješće o Eurojustovoj obradi predmeta u području ekološkog kriminala – siječanj 2021.

8

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/149 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/149

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/833 o utvrđivanju mjera očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika

(COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD))

(2022/C 290/24)

| Glavni izvjestitelj: | Francisco Javier GARAT PÉREZ |
| --- | --- |

Glavni izvjestitelj:

Francisco Javier GARAT PÉREZ

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 17.2.2022.
  Vijeće, 28.2.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 43. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 24.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 219/0/0 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 17.2.2022.

Vijeće, 28.2.2022.

Pravna osnova:

članak 43. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

24.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

219/0/0

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO opet ponavlja svoje stajalište o ovom prijedlogu uredbe izraženo u mišljenju 2018/05155 (1) i mišljenju 2020/02842 (2), čiji su zaključci i preporuke detaljno navedeni u nastavku. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Odbor smatra da u pravo Unije treba prenijeti mjere očuvanja i kontrole koje je donijela Organizacija za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (NAFO) kako bi se postigla njihova ujednačena i djelotvorna provedba u EU-u. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Međutim, EGSO smatra da se podnesenim prijedlogom ne uspostavlja fleksibilan mehanizam za prenošenje pravila donesenih u okviru NAFO-a niti rješava pitanje potrebe za njihovim godišnjim ažuriranjem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Odbor se zauzima za učinkovitiji i jednostavniji mehanizam te stoga predlaže uredbu sa samo jednim člankom kojim bi se odredilo da Europska unija mora na svoju flotu primjenjivati propise koje je odobrio NAFO. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO upozorava na opasnost koju donosi uvođenje sustava delegiranih akata kojim se Komisiji dodjeljuju ovlasti za donošenje zakonodavstva a da pritom ne podliježe redovnim postupcima. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Sažetak zakonodavnog prijedloga

| 2.1. | Glavni je cilj podnesenog prijedloga uključivanje u pravo Unije mjera očuvanja i kontrole koje je donijela Organizacija za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (NAFO) na svojem godišnjem sastanku u rujnu 2021. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | To uključuje izmjene koje se odnose na izračun kvote „za ostale”, kojima se uvode popratne mjere za bakalar u zoni 3M u vezi s inspekcijom iskrcaja i za grenlandski halibut. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Izmjene uključuju i revidirane odredbe o dodatnim postupcima, teškim povredama povezanima s upotrebom veličina oka mrežnog tega i rešetki te pojačanim mjerama povezanima s daljnjim postupanjem u slučaju povreda, kao i s prosljeđivanjem dokumenata NAFO-u i Europskoj agenciji za kontrolu ribarstva. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prijedlogom se Komisiji delegiraju ovlasti za izmjenu Uredbe (EU) 2019/833 u pogledu iskrcaja i inspekcije grenlandskog halibuta i mjera kontrole za bakalar u zoni 3M ako NAFO u budućnosti izmijeni svoje mjere. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Te se odredbe moraju brzo izmijeniti kako bi plovila Unije mogla obavljati ribolov ravnopravno s plovilima drugih ugovornih stranaka NAFO-a. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO smatra da se mjere očuvanja i kontrole donesene na zadnjem godišnjem sastanku NAFO-a moraju prenijeti u pravo Unije kako bi se osigurala njihova ujednačena provedba u EU-u. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Međutim, Odbor smatra da mehanizam prenošenja i dalje nije dovoljno fleksibilan jer se mjere svake godine mijenjaju, a birokracija EU-a vrlo je spora, zbog čega neprestano dolazi do neusklađenosti pravila koje donosi NAFO sa zakonodavstvom Zajednice. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO ponovno ističe potrebu za usvajanjem jednostavnijeg postupka, kao što je onaj koji je Odbor predložio 2019. i 2020., koji su poduprle i uprave država članica i predmetnih sektora. To bi bila jednostavna uredba sa samo jednim člankom koji bi sadržavao obvezu da Europska unija svake godine na svoju flotu obavezno primijeni pravila koja donese NAFO. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Odbor ponovno upozorava da daljnja primjena uredbe može dovesti do proturječnih pravila ili u najmanju ruku do razdoblja pravne nesigurnosti za uprave i sama poduzeća, koji ne znaju moraju li poštovati prijašnja pravila, koja su još uvijek na snazi u EU-u, ili nova. Time se stvaraju i poremećaji u primjeni mjera u odnosu na flote koje su izvan EU-a. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO smatra da je jedini način za olakšavanje uvođenja sustava delegiranih akata mogućnost da Komisija utvrđuje pravila a da pritom ne podliježe redovnim postupcima. |
| --- | --- |

3.5.

Bruxelles, 24. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Mišljenje EGSO-a „Mjere za očuvanje i kontrolu na području koje regulira Organizacija za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika” (SL C 159, 10.5.2019., str. 60.).

1

(2)  Mišljenje EGSO-a „Mjere očuvanja i provedbe – NAFO” (SL C 429, 11.12.2020., str. 279.).

2

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/151 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/151

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu produljenja razdoblja primjene neobveznog mehanizma prijenosa porezne obveze u odnosu na isporuke određene robe i usluga podložnih prijevari te primjene mehanizma brze reakcije na prijevaru u vezi s PDV-om

(COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS))

(2022/C 290/25)

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 28.2.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 194/1/4 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 28.2.2022.

Pravna osnova:

članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

194/1/4

Budući da Odbor prihvaća sadržaj Prijedloga direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu produljenja razdoblja primjene neobveznog mehanizma prijenosa porezne obveze na isporuke određene robe i usluga podložnih prijevari i mehanizma brze reakcije na prijevaru u vezi s PDV-om te smatra da njegov komentar nije potreban, na 568. plenarnom zasjedanju održanom 23. i 24. ožujka 2022. (sjednica od 23. ožujka) odlučio je o njemu dati pozitivno mišljenje sa 196 glasova za, 1 protiv i 4 suzdržana.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/152 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/152

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu njezina razdoblja primjene i u pogledu jednakovrijednosti pregleda usjeva na terenu koji se provode u Boliviji na sjemenskim usjevima žitarica i sjemenskim usjevima uljarica i predivog bilja i u pogledu jednakovrijednosti sjemena žitarica i sjemena uljarica i predivog bilja proizvedenog u Boliviji

(COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD))

(2022/C 290/26)

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 14.2.2022.
  Vijeće, 8.2.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 43. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 178/1/7 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 14.2.2022.

Vijeće, 8.2.2022.

Pravna osnova:

članak 43. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

178/1/7

Budući da je svoj stav o sadržaju dotičnog prijedloga već iznio u mišljenju „Jednakovrijednost pregleda – sjeme iz Brazila i Moldove” (1), usvojenom 14. veljače 2018., Odbor je na 568. plenarnom zasjedanju održanom 23. i 24. ožujka 2022. (sjednica od 23. ožujka), sa 178 glasova za, 1 protiv i 7 suzdržanih, odlučio da o toj temi neće izraditi novo mišljenje, nego upućuje na stajalište izneseno u gore navedenom dokumentu.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  SL C 227, 28.6.2018., str. 76.

1

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/153 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/153

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju prijelaznih pravila za pakiranje i označivanje veterinarsko-medicinskih proizvoda odobrenih u skladu s Direktivom 2001/82/EZ i Uredbom (EZ) br. 726/2004

(COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD))

(2022/C 290/27)

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 7.3.2022.
  Vijeće, 11.3.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 114., članak 168. stavak 4. točka (b) i članak 304. UFEU-a |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 193/0/4 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 7.3.2022.

Vijeće, 11.3.2022.

Pravna osnova:

članak 114., članak 168. stavak 4. točka (b) i članak 304. UFEU-a

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

193/0/4

Budući da Odbor prihvaća sadržaj prijedloga i smatra da njegov komentar nije potreban, na 568. plenarnom zasjedanju održanom 23. i 24. ožujka 2022. (sjednica od 23. ožujka) odlučio je o njemu dati pozitivno mišljenje sa 193 glasa za i 4 suzdržana.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

| 29.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 290/154 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 290/154

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 i Uredbe (EU) br. 223/2014 u pogledu djelovanja kohezijske politike za izbjeglice u Europi (CARE)

(COM(2022) 109 final – 2022/0075 (COD))

(2022/C 290/28)

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 10.3.2022.
  Vijeće, 10.3.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 175. stavak 3., članci 177. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.3.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 568 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 199/0/6 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 10.3.2022.

Vijeće, 10.3.2022.

Pravna osnova:

članak 175. stavak 3., članci 177. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.3.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

568

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

199/0/6

Budući da Odbor bezrezervno prihvaća sadržaj Prijedloga i da je svoj stav o toj temi već iznio u prethodnim mišljenjima SOC/597 – „Europski socijalni fond plus” (usvojeno 17. listopada 2018.), ECO/462 – „Uredba o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu” (usvojeno 17. listopada 2018.), kao i u svojim dokumentima o stajalištu SOC/651 – „Fond europske pomoći za najpotrebitije (FEAD)/Kriza uzrokovana bolešću COVID-19”, ECO/517 – „COVID-19: Europski strukturni i investicijski fondovi – Osiguravanje iznimne fleksibilnosti”, na svojem 568. plenarnom zasjedanju održanom 23. i 24. ožujka 2022. (sjednica od 23. ožujka 2022.) odlučio je o njemu dati pozitivno mišljenje sa 199 glasova za, bez glasova protiv i šest suzdržanih te uputiti na stajalište izneseno u gore navedenim dokumentima.

Bruxelles, 23. ožujka 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---