# Službeni list C 275/18.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 275 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.18. srpnja 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 275

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.18. srpnja 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | MIŠLJENJA |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 567. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 23.2.2022.–24.2.2022. |
| 2022/C 275/01 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Turizam i promet/praćenje (samoinicijativno mišljenje) | 1 |
| 2022/C 275/02 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Utjecaj COVID-a 19 na temeljna prava i vladavinu prava diljem EU-a i budućnost demokracije (samoinicijativno mišljenje) | 11 |
| 2022/C 275/03 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Društveni izazovi ozelenjivanja pomorskog i riječnog prometa (samoinicijativno mišljenje) | 18 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

567. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 23.2.2022.–24.2.2022.

2022/C 275/01

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Turizam i promet/praćenje (samoinicijativno mišljenje)

1

2022/C 275/02

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Utjecaj COVID-a 19 na temeljna prava i vladavinu prava diljem EU-a i budućnost demokracije (samoinicijativno mišljenje)

11

2022/C 275/03

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Društveni izazovi ozelenjivanja pomorskog i riječnog prometa (samoinicijativno mišljenje)

18

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 567. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 23.2.2022.–24.2.2022. |
| 2022/C 275/04 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Preporuke Vijeća o Paktu za istraživanje i inovacije u Europi (COM(2021) 407 final – final 2021/230 (NLE)) | 24 |
| 2022/C 275/05 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o europskim misijama (COM(2021) 609 final) | 30 |
| 2022/C 275/06 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjenama direktiva 2001/20/EZ i 2001/83/EZ u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s određenim lijekovima za humanu uporabu koji se stavljaju u promet u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti (COM(2021) 997 final – 2021/0431 (COD)) Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 536/2014 u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s ispitivanim lijekovima koji su dostupni u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti (COM(2021) 998 final – 2021/0432 (COD)) | 36 |
| 2022/C 275/07 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću: Oporezivanje poslovanja za 21. stoljeće (COM(2021) 251 final) | 40 |
| 2022/C 275/08 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/138/EZ u pogledu proporcionalnosti, kvalitete nadzora, izvještavanja, mjera dugoročnih jamstava, makrobonitetnih alata, rizika za održivost, nadzora grupe i prekograničnog nadzora (COM(2021) 581 final – 2021/0295 (COD)) i o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju društava za osiguranje i društava za reosiguranje i o izmjeni direktiva 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2009/138/EZ, (EU) 2017/1132 i uredaba (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 648/2012 (COM(2021) 582 final – 2021/0296 (COD)) | 45 |
| 2022/C 275/09 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci – Godišnji pregled održivog rasta 2022. (COM(2021) 740 final) | 50 |
| 2022/C 275/10 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Osnivanje tijela EU-a za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize (HERA) (COM(2021) 576 final) | 58 |
| 2022/C 275/11 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada (preinaka) (COM(2021) 734 final – 2021/0375 (COD)) i Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o transparentnosti i ciljanju u političkom oglašavanju (COM(2021) 731 final – 2021/0381 (COD)) | 66 |
| 2022/C 275/12 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Novi europski Bauhaus – atraktivan, održiv, zajedno (COM(2021) 573 final) | 73 |
| 2022/C 275/13 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Paket mjera za djelovanje i potporu za suočavanje s rastom cijena energije (COM(2021) 660 final) | 80 |
| 2022/C 275/14 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na raspolaganje na tržištu Unije i izvozu iz Unije određenih roba i proizvoda povezanih s krčenjem i propadanjem šuma te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 995/2010 (COM(2021) 706 final – 2021/0366(COD)) | 88 |
| 2022/C 275/15 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pošiljkama otpada i izmjeni uredaba (EU) br. 1257/2013 i (EU) 2020/1056 (COM(2021) 709 final – 2021/0367 (COD)) | 95 |
| 2022/C 275/16 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti (COM(2021) 550 final) | 101 |
| 2022/C 275/17 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2008/118/EZ i Direktive (EU) 2020/262 (preinaka) u pogledu prodavaonica koje su izuzete od poreza na francuskom terminalu izravne veze ispod Kanala La Manche (COM(2021) 817 final – 2021/0418 (CNS)) | 108 |
| 2022/C 275/18 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju najvećih dopuštenih dimenzija u unutarnjem i međunarodnom prometu te najveće dopuštene mase u međunarodnom prometu za određena cestovna vozila koja prometuju unutar Unije (kodificirani tekst) (COM(2021) 769 final – 2021/0400 (COD)) | 109 |

III   Pripremni akti

Europski gospodarski i socijalni odbor

567. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 23.2.2022.–24.2.2022.

2022/C 275/04

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Preporuke Vijeća o Paktu za istraživanje i inovacije u Europi (COM(2021) 407 final – final 2021/230 (NLE))

(COM(2021) 407 final – final 2021/230 (NLE))

24

2022/C 275/05

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o europskim misijama (COM(2021) 609 final)

(COM(2021) 609 final)

30

2022/C 275/06

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjenama direktiva 2001/20/EZ i 2001/83/EZ u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s određenim lijekovima za humanu uporabu koji se stavljaju u promet u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti (COM(2021) 997 final – 2021/0431 (COD)) Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 536/2014 u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s ispitivanim lijekovima koji su dostupni u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti (COM(2021) 998 final – 2021/0432 (COD))

(COM(2021) 997 final – 2021/0431 (COD))

(COM(2021) 998 final – 2021/0432 (COD))

36

2022/C 275/07

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću: Oporezivanje poslovanja za 21. stoljeće (COM(2021) 251 final)

(COM(2021) 251 final)

40

2022/C 275/08

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/138/EZ u pogledu proporcionalnosti, kvalitete nadzora, izvještavanja, mjera dugoročnih jamstava, makrobonitetnih alata, rizika za održivost, nadzora grupe i prekograničnog nadzora (COM(2021) 581 final – 2021/0295 (COD)) i o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju društava za osiguranje i društava za reosiguranje i o izmjeni direktiva 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2009/138/EZ, (EU) 2017/1132 i uredaba (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 648/2012 (COM(2021) 582 final – 2021/0296 (COD))

(COM(2021) 581 final – 2021/0295 (COD))

(COM(2021) 582 final – 2021/0296 (COD))

45

2022/C 275/09

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci – Godišnji pregled održivog rasta 2022. (COM(2021) 740 final)

(COM(2021) 740 final)

50

2022/C 275/10

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Osnivanje tijela EU-a za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize (HERA) (COM(2021) 576 final)

(COM(2021) 576 final)

58

2022/C 275/11

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada (preinaka) (COM(2021) 734 final – 2021/0375 (COD)) i Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o transparentnosti i ciljanju u političkom oglašavanju (COM(2021) 731 final – 2021/0381 (COD))

(COM(2021) 734 final – 2021/0375 (COD))

(COM(2021) 731 final – 2021/0381 (COD))

66

2022/C 275/12

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Novi europski Bauhaus – atraktivan, održiv, zajedno (COM(2021) 573 final)

(COM(2021) 573 final)

73

2022/C 275/13

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Paket mjera za djelovanje i potporu za suočavanje s rastom cijena energije (COM(2021) 660 final)

(COM(2021) 660 final)

80

2022/C 275/14

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na raspolaganje na tržištu Unije i izvozu iz Unije određenih roba i proizvoda povezanih s krčenjem i propadanjem šuma te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 995/2010 (COM(2021) 706 final – 2021/0366(COD))

(COM(2021) 706 final – 2021/0366(COD))

88

2022/C 275/15

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pošiljkama otpada i izmjeni uredaba (EU) br. 1257/2013 i (EU) 2020/1056 (COM(2021) 709 final – 2021/0367 (COD))

(COM(2021) 709 final – 2021/0367 (COD))

95

2022/C 275/16

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti (COM(2021) 550 final)

(COM(2021) 550 final)

101

2022/C 275/17

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2008/118/EZ i Direktive (EU) 2020/262 (preinaka) u pogledu prodavaonica koje su izuzete od poreza na francuskom terminalu izravne veze ispod Kanala La Manche (COM(2021) 817 final – 2021/0418 (CNS))

(COM(2021) 817 final – 2021/0418 (CNS))

108

2022/C 275/18

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju najvećih dopuštenih dimenzija u unutarnjem i međunarodnom prometu te najveće dopuštene mase u međunarodnom prometu za određena cestovna vozila koja prometuju unutar Unije (kodificirani tekst) (COM(2021) 769 final – 2021/0400 (COD))

(COM(2021) 769 final – 2021/0400 (COD))

109

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

567. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 23.2.2022.–24.2.2022.

| 18.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 275/1

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Turizam i promet/praćenje”

(samoinicijativno mišljenje)

(2022/C 275/01)

| Izvjestitelj: | Panagiotis GKOFAS |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Panagiotis GKOFAS

| Odluka Plenarne skupštine: | 25.3.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 3.2.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.2.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 567 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 185/2/7 |

Odluka Plenarne skupštine:

25.3.2021.

Pravna osnova:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

3.2.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.2.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

567

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

185/2/7

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pohvaljuje izvanredne zajedničke napore koje su institucije EU-a poduzele 2021. te njihove prijedloge i mjere politike kojima je cilj pomoći poduzećima da se oporave i osigurati radna mjesta u europskim sektorima turizma, prometa i putovanja – sektorima najpogođenijima pandemijom bolesti COVID-19 (1). Međutim, učinak pandemije i posljedice za gospodarstvo i društvo još uvijek nisu potpuno vidljive. Potrebno je uložiti znatne napore kako bi se narednih mjeseci osigurali koordinirani pristup EU-a, jasna potpora malim i srednjim poduzećima (MSP) u smislu kreditiranja i financiranja, informacije o cijepljenju te sigurnosne mjere za osiguravanje sigurnog turizma, putovanja i prometa i postupne obnove turističkih tokova (uvođenjem Europskog sustava pokazatelja za turizam (ETIS) i sigurnosti u sektoru turizma (2)). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Turizam se neće vratiti na razinu prije pandemije: globalna međuovisnost te zelenije i digitalnije ponašanje potrošača oblikovat će nove poslovne modele. EGSO smatra da su potrebne sljedeće kratkoročne, srednjoročne i dugoročne mjere na razini EU-a te na razini država članica, odnosno regionalnoj razini. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Kratkoročne mjere:






  — | osiguravanje da se u planovima oporavka EU-a i država članica na odgovarajući način uzima u obzir hotelijersko-ugostiteljski sektor (HORECA) te mikropoduzeća u cjelokupnom sektoru turizma, posebno restorani, kako bi se osigurao njihov opstanak, EU i nacionalne vlade moraju u potpunosti poduprijeti hitne mjere financijske potpore, inicijative za izravno financiranje i privremeni okvir za mjere državne potpore nakon 2022. godine, |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

—

osiguravanje da se u planovima oporavka EU-a i država članica na odgovarajući način uzima u obzir hotelijersko-ugostiteljski sektor (HORECA) te mikropoduzeća u cjelokupnom sektoru turizma, posebno restorani, kako bi se osigurao njihov opstanak, EU i nacionalne vlade moraju u potpunosti poduprijeti hitne mjere financijske potpore, inicijative za izravno financiranje i privremeni okvir za mjere državne potpore nakon 2022. godine,

| — | očuvanje mjera financijske potpore za mikropoduzeća, posebno ona iz hotelijersko-ugostiteljskog sektora, i produljenje financiranja EU-a i nacionalnog financiranja dokle god je to potrebno i nakon prosinca 2022. godine. Pritom se ne smije podcijeniti učinak koji će trenutačan nedostatak radne snage imati na tempo oporavka, |
| --- | --- |

—

očuvanje mjera financijske potpore za mikropoduzeća, posebno ona iz hotelijersko-ugostiteljskog sektora, i produljenje financiranja EU-a i nacionalnog financiranja dokle god je to potrebno i nakon prosinca 2022. godine. Pritom se ne smije podcijeniti učinak koji će trenutačan nedostatak radne snage imati na tempo oporavka,

| — | produljenje trajanja programa SURE na 2022. i odgađanje svih poreznih obveza prema javnim vlastima, uključujući i one nastale za vrijeme pandemije, posebno za mikropoduzeća iz hotelijersko-ugostiteljskog sektora, |
| --- | --- |

—

produljenje trajanja programa SURE na 2022. i odgađanje svih poreznih obveza prema javnim vlastima, uključujući i one nastale za vrijeme pandemije, posebno za mikropoduzeća iz hotelijersko-ugostiteljskog sektora,

| — | uspostava posebnog proračuna za turizam u višegodišnjem financijskom okviru i poboljšanje uvjeta i usklađenih postupaka za pristup sredstvima iz nacionalnih planova za oporavak i otpornost: primjerice održivija digitalizacija i transformacija infrastrukture, primjena načelâ „počnimo od malih” i „samo jednom”, što u praksi uključuje mikropoduzeća s manje birokracije, te uvođenje transparentnih poziva za podnošenje ponuda za turistička poduzeća i lokalna turistička tijela (3), |
| --- | --- |

—

uspostava posebnog proračuna za turizam u višegodišnjem financijskom okviru i poboljšanje uvjeta i usklađenih postupaka za pristup sredstvima iz nacionalnih planova za oporavak i otpornost: primjerice održivija digitalizacija i transformacija infrastrukture, primjena načelâ „počnimo od malih” i „samo jednom”, što u praksi uključuje mikropoduzeća s manje birokracije, te uvođenje transparentnih poziva za podnošenje ponuda za turistička poduzeća i lokalna turistička tijela (3),

| — | uvođenje preduvjeta za integraciju mikropoduzeća iz sektora turizma i prometa u bankarski sustav i financijski sektor putem programâ jamstva EU-a i Europske središnje banke, |
| --- | --- |

—

uvođenje preduvjeta za integraciju mikropoduzeća iz sektora turizma i prometa u bankarski sustav i financijski sektor putem programâ jamstva EU-a i Europske središnje banke,

| — | poboljšanje koordinacije diljem Europe, bolje usklađivanje zdravstvenih i sigurnosnih protokola (koje pogoduje MSP-ovima), olakšavanje putovanja građanima i poduzećima iz EU-a u zemlje izvan EU-a, održavanje granica otvorenima, smanjenje ograničenja za putnike i povećanje broja strategija i planova koordinacije između EU-a i nacionalnih vlada kako bi se ponovno uspostavili međunarodni turistički tokovi i izravna strana ulaganja, |
| --- | --- |

—

poboljšanje koordinacije diljem Europe, bolje usklađivanje zdravstvenih i sigurnosnih protokola (koje pogoduje MSP-ovima), olakšavanje putovanja građanima i poduzećima iz EU-a u zemlje izvan EU-a, održavanje granica otvorenima, smanjenje ograničenja za putnike i povećanje broja strategija i planova koordinacije između EU-a i nacionalnih vlada kako bi se ponovno uspostavili međunarodni turistički tokovi i izravna strana ulaganja,

| — | poticanje svih institucija EU-a, socijalnih partnera, organizacija civilnog društva te istraživačkih i akademskih tijela da doprinesu održavanju „Godine održivog turizma” 2022. i promicanju mreže izložbi i sajmova u EU-u o održivom turizmu i prometu na međunarodnim tržištima, |
| --- | --- |

—

poticanje svih institucija EU-a, socijalnih partnera, organizacija civilnog društva te istraživačkih i akademskih tijela da doprinesu održavanju „Godine održivog turizma” 2022. i promicanju mreže izložbi i sajmova u EU-u o održivom turizmu i prometu na međunarodnim tržištima,

| — | uvođenje stavke „turizam” u sve projekte TEN-T-a – europske prometne koridore, |
| --- | --- |

—

uvođenje stavke „turizam” u sve projekte TEN-T-a – europske prometne koridore,

| — | uvođenje usklađenog sustava snižene stope PDV-a za cjelokupni sektor ugostiteljstva i turizma, koji mora biti prilagođen MSP-ovima i imati transparentne postupke, zatim financiranje alata i postupaka za pristup (jedinstveno sučelje, internetski alati, programi povezivanja s predstavnicima organizacija MSP-ova) te posebne proračunske linije za mikropoduzeća, |
| --- | --- |

—

uvođenje usklađenog sustava snižene stope PDV-a za cjelokupni sektor ugostiteljstva i turizma, koji mora biti prilagođen MSP-ovima i imati transparentne postupke, zatim financiranje alata i postupaka za pristup (jedinstveno sučelje, internetski alati, programi povezivanja s predstavnicima organizacija MSP-ova) te posebne proračunske linije za mikropoduzeća,

| — | osnivanje ombudsmana/tijela za nadzor provedbe mjera oporavka EU-a i pristupa likvidnosti, posebno za mikropoduzeća i mala poduzeća u sektoru turizma i prometa, te za obavljanje drugih posebnih zadaća (4), |
| --- | --- |

—

osnivanje ombudsmana/tijela za nadzor provedbe mjera oporavka EU-a i pristupa likvidnosti, posebno za mikropoduzeća i mala poduzeća u sektoru turizma i prometa, te za obavljanje drugih posebnih zadaća (4),

| — | osmišljavanje mehanizma EU-a za praćenje pružanja potpore mikropoduzećima i MSP-ovima na temelju postojećeg višegodišnjeg financijskog okvira (2021.–2027.). |
| --- | --- |

—

osmišljavanje mehanizma EU-a za praćenje pružanja potpore mikropoduzećima i MSP-ovima na temelju postojećeg višegodišnjeg financijskog okvira (2021.–2027.).

| 1.2.2. | Srednjoročne mjere:






  — | izbjegavanje prezaduženosti i gubitka kreditne sposobnosti poduzeća (5), |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

—

izbjegavanje prezaduženosti i gubitka kreditne sposobnosti poduzeća (5),

| — | davanje ovlaštenja radnoj skupini da nadzire provedbu i učinak mjera oporavka, osobito onih usmjerenih na mikropoduzeća i mala poduzeća u sektorima turizma i prijevoza, |
| --- | --- |

—

davanje ovlaštenja radnoj skupini da nadzire provedbu i učinak mjera oporavka, osobito onih usmjerenih na mikropoduzeća i mala poduzeća u sektorima turizma i prijevoza,

| — | praćenje nacionalnih planova za oporavak i otpornost država članica kako bi se osiguralo da sadrže reforme koje se odnose na turizam, |
| --- | --- |

—

praćenje nacionalnih planova za oporavak i otpornost država članica kako bi se osiguralo da sadrže reforme koje se odnose na turizam,

| — | izrada mehanizma EU-a za praćenje pružanja potpore mikropoduzećima i MSP-ovima na temelju postojećeg višegodišnjeg financijskog okvira (2021.–2027.), |
| --- | --- |

—

izrada mehanizma EU-a za praćenje pružanja potpore mikropoduzećima i MSP-ovima na temelju postojećeg višegodišnjeg financijskog okvira (2021.–2027.),

| — | uspostava posebne proračunske linije EU-a za turizam kako bi se u obzir uzeli važnost tog sektora i njegove potrebe nakon krize uzrokovane COVID-om 19, |
| --- | --- |

—

uspostava posebne proračunske linije EU-a za turizam kako bi se u obzir uzeli važnost tog sektora i njegove potrebe nakon krize uzrokovane COVID-om 19,

| — | stvaranje snažnog „Europskog turističkog saveza” radi objedinjavanja inicijativa i optimizacije financiranja. EGSO mora imati važno mjesto u tom savezu. |
| --- | --- |

—

stvaranje snažnog „Europskog turističkog saveza” radi objedinjavanja inicijativa i optimizacije financiranja. EGSO mora imati važno mjesto u tom savezu.

| 1.2.3. | Dugoročne mjere:






  — | izrada dugoročnog strateškog plana EU-a za turizam: ubrzavanje prelaska na otporan i održiviji poslovni model u turizmu, primjerice uključivanje MSP-ova u javna/privatna partnerstva, |
| --- | --- | --- |

1.2.3.

—

izrada dugoročnog strateškog plana EU-a za turizam: ubrzavanje prelaska na otporan i održiviji poslovni model u turizmu, primjerice uključivanje MSP-ova u javna/privatna partnerstva,

| — | davanje prioriteta strukovnom obrazovanju i osposobljavanju za MSP-ove na nacionalnoj/regionalnoj razini te poboljšanje programâ za mobilnost naučnika u sektorima turizma i prijevoza uz naglasak na digitalne vještine i vještine u području održivosti (6), osobito u novim destinacijama i udaljenim područjima, |
| --- | --- |

—

davanje prioriteta strukovnom obrazovanju i osposobljavanju za MSP-ove na nacionalnoj/regionalnoj razini te poboljšanje programâ za mobilnost naučnika u sektorima turizma i prijevoza uz naglasak na digitalne vještine i vještine u području održivosti (6), osobito u novim destinacijama i udaljenim područjima,

| — | oblikovanje turističkih i prometnih politika EU-a „nove generacije” kojima se može osigurati predvidljivost i stvoriti povjerenje za održiv oporavak, |
| --- | --- |

—

oblikovanje turističkih i prometnih politika EU-a „nove generacije” kojima se može osigurati predvidljivost i stvoriti povjerenje za održiv oporavak,

| — | razvoj novih oblika financiranja mikropoduzeća, osobito poduzeća iz hotelijersko-ugostiteljskog sektora i onih kojima upravljaju žene, svladavanje suvremenih izazova (7) i oporavak od posljedica pandemije bolesti COVID-19 te promišljanje o tome kako najbolje poduprijeti takva poduzeća, prema prijedlogu Njezina Veličanstva nizozemske kraljice Máxime i Globalnog partnerstva za financijsku inkluziju (8). |
| --- | --- |

—

razvoj novih oblika financiranja mikropoduzeća, osobito poduzeća iz hotelijersko-ugostiteljskog sektora i onih kojima upravljaju žene, svladavanje suvremenih izazova (7) i oporavak od posljedica pandemije bolesti COVID-19 te promišljanje o tome kako najbolje poduprijeti takva poduzeća, prema prijedlogu Njezina Veličanstva nizozemske kraljice Máxime i Globalnog partnerstva za financijsku inkluziju (8).

| 1.3. | EGSO smatra da je većina preporuka iz njegova mišljenja od 18. rujna 2020.„Turizam i promet od 2020. nadalje” (9) još uvijek dosljedna i relevantna te da ih Europska komisija nije dovoljno razmotrila u svojim planovima i savjetovanjima. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO pita EU, države članice, regionalne institucije, socijalne partnere i širi krug organizacija civilnog društva jesu li spremne na ponovno pokretanje dugoročnih ulaganja primjenom sveobuhvatnog pristupa kako bi se pružila potpora izradi okvira plavog gospodarstva i zajedničkog programa za turizam do 2030. odnosno 2050., utvrdili odgovarajući načini financiranja i proširilo kreditiranje jer nakon pandemije neće biti novčanih tokova za MSP-ove u sektoru turizma. Pod tim je uvjetima MSP-ovima nemoguće ulagati u plavo gospodarstvo dok se ne oporave i dok nisu u stanju plaćati svoje obveze. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ključno je da se uvedu nove politike kojima se dodjeljuju dostatna sredstva za spašavanje sektora i da se izradi dugoročno održiva, pametna i odgovorna europska politika za turizam. Nadalje, EGSO ističe važnost postojanja posebne proračunske linije EU-a za turizam i osiguravanja odgovarajućeg upravljanja kako bi se provele strateške mjere politike, uključujući uspostavu europske agencije za turizam koja bi provodila sljedeće aktivnosti:






  — | stvaranje zajedničkog podatkovnog područja kako bi više podataka bilo raspoloživo za upotrebu, |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

stvaranje zajedničkog podatkovnog područja kako bi više podataka bilo raspoloživo za upotrebu,

| — | provedba europskog statističkog programa za prikupljanje pokazatelja u cilju pravilnog praćenja politika za turizam i promicanje razmjene primjera dobre prakse u EU-u i kurikuluma u području održivog turizma (npr. akademija EU-a za održivi turizam namijenjena MSP-ovima), |
| --- | --- |

—

provedba europskog statističkog programa za prikupljanje pokazatelja u cilju pravilnog praćenja politika za turizam i promicanje razmjene primjera dobre prakse u EU-u i kurikuluma u području održivog turizma (npr. akademija EU-a za održivi turizam namijenjena MSP-ovima),

| — | ponovno pokretanje međunarodne suradnje EU-a s UN-ovom Svjetskom turističkom organizacijom (UNWTO), OECD-om i radnom skupinom država G20 za turizam, u pogledu uspostave akademije EU-a za turizam namijenjene MSP-ovima i programima za „osposobljavanje voditelja osposobljavanja”, u skladu sa standardima navedenih organizacija. |
| --- | --- |

—

ponovno pokretanje međunarodne suradnje EU-a s UN-ovom Svjetskom turističkom organizacijom (UNWTO), OECD-om i radnom skupinom država G20 za turizam, u pogledu uspostave akademije EU-a za turizam namijenjene MSP-ovima i programima za „osposobljavanje voditelja osposobljavanja”, u skladu sa standardima navedenih organizacija.

| 1.6. | EGSO se zalaže za primjenu sveobuhvatnijeg pristupa politike i traženje održivih rješenja za osiguravanje budućnosti turizma i prometa na temelju sljedeća tri glavna zahtjeva i mogućnosti:






  — | vraćanje povjerenja i omogućavanje oporavka kako bi se olakšalo postupno ponovno pokretanje putovanja i zajedničke prometne povezanosti u EU-u te s državama izvan EU-a, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

vraćanje povjerenja i omogućavanje oporavka kako bi se olakšalo postupno ponovno pokretanje putovanja i zajedničke prometne povezanosti u EU-u te s državama izvan EU-a,

| — | učenje iz iskustva pandemije i uvedenih praksi, uvođenje posebnih pokazatelja (prilagođenih MSP-ovima) te usklađivanje podataka o učincima pandemije na sektore turizma i prometa i kretanjima u tim sektorima povezanima s pandemijom na razini EU-a, regionalnoj i međunarodnoj razini, |
| --- | --- |

—

učenje iz iskustva pandemije i uvedenih praksi, uvođenje posebnih pokazatelja (prilagođenih MSP-ovima) te usklađivanje podataka o učincima pandemije na sektore turizma i prometa i kretanjima u tim sektorima povezanima s pandemijom na razini EU-a, regionalnoj i međunarodnoj razini,

| — | davanje prioriteta programu održivog razvoja u cilju izrade dugoročnih smjernica za budućnost turizma EU-a, odnosno međunarodnog turizma. |
| --- | --- |

—

davanje prioriteta programu održivog razvoja u cilju izrade dugoročnih smjernica za budućnost turizma EU-a, odnosno međunarodnog turizma.

| 1.7. | EGSO predlaže da se na razini EU-a ili na nacionalnoj razini uspostavi trajna stručna „radna skupina na visokoj razini za ulaganja i likvidnost mikropoduzeća i malih poduzeća”, među ostalim u sektorima turizma i prijevoza, koja bi mogla olakšati i poduprijeti provedbu mjera oporavka i djelovati kao mehanizam EU-a za praćenje s potrebnim neovisnim i transparentnim podacima o likvidnosnim tokovima za mikropoduzeća i njihovom pristupu financijskim sredstvima. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO potiče institucije EU-a, države članice, regije i socijalne partnere na razini EU-a, odnosno nacionalne socijalne partnere da dobro promisle, da uspostave zajedničke kvalitetne programe i djelotvornije alate u okviru sustava rescEU i politike smanjenja rizika od katastrofa te da razmijene primjere dobre prakse o uključivanju civilnog društva u upravljanje krizama te sprečavanje ljudskih i gospodarskih gubitaka (10). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO smatra da će bez povjerenja potrošača industrija turizma i putovanja zaostajati za trendom sveukupnog gospodarskog oporavka. Ključni faktor za ponovno zadobivanje tog povjerenja je osiguravanje snažne zaštite prava potrošača iz Direktive o putovanjima u paket aranžmanima i povezanim putnim aranžmanima (11), čija bi revizija trebala biti usmjerena na uklanjanje nedostataka u zakonodavstvu EU-a o pravima putnika na koje je ukazala pandemija. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Iako prema propisima EU-a o putovanjima putnici imaju pravo na povrat novca, brojne su države članice uvele nacionalne hitne mjere koje su u izravnoj suprotnosti s tim pravom jer se njima prisiljava potrošače na prihvaćanje vaučera i/ili produžuju zakonski rokovi za povrat. Ključno je da se propisi EU-a poštuju i provode. Gotovo dvije godine pandemije ostavile su izravne i katastrofalne financijske posljedice i na turistička poduzeća, posebno na mikropoduzeća. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO stoga poziva Komisiju da razmotri izvedivost prijedloga za prilagodbu Direktive na način da države članice u budućim slučajevima više sile kao što je pandemija uvedu kolektivne jamstvene fondove kako bi se bolje uzeli u obzir interesi turističkih poduzeća u vezi s vlastitim opstankom, pri čemu se u potpunosti treba osigurati kompenzacija za potrošače. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Uvod i opće napomene

| 2.1. | Turizam EU-a i svjetski turizam neće se vratiti na razinu prije pandemije. Učinak pandemije i njezine posljedice za društva i gospodarstvo još uvijek nisu potpuno vidljive. Prije pandemije bolesti COVID-19 turizam je izravno ili neizravno činio gotovo 10 % BDP-a EU-a i osiguravao gotovo 22,6 milijuna radnih mjesta, a EU je bio vodeće svjetsko turističko odredište s 563 milijuna međunarodnih dolazaka i 30 % svjetske dobiti 2018. Zahvaljujući udjelu od 30 % međunarodnih dolazaka 2018., EU je bio najpopularnije turističko odredište u svijetu. U 27 država članica EU-a 2018. je godine bilo više od 600 000 turističkih objekata i ukupno 1 326 049 994 rezervirana noćenja. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prema procjeni Zajedničkog istraživačkog centra Europske komisije (JRC) turistička industrija osigurava više od 6 % ukupnog broja radnih mjesta u EU-u. Nadalje, u nekim regijama turizam puno više doprinosi zapošljavanju i često je jedini oblik zapošljavanja za niskokvalificirane radnike. Na primjer, u regijama Kreta (Grčka), Jadranska Hrvatska (Hrvatska), Valle d’Aosta (Italija) i Kanarski otoci (Španjolska) turizam osigurava više od 30 % ukupnog broja radnih mjesta u regiji. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nakon raznih valova pandemije 2020. i 2021. sada vidimo razmjer posljedica bolesti COVID-19 na zapošljavanje i strašne socijalne posljedice u sektorima turizma i prometa: nepostojanje međunarodnog turizma, nedostatna i osjetljiva potražnja za robom/uslugama u području turizma (zbog modela potrošnje i promjena ponašanja u turizmu za vrijeme pandemije COVID-a 19), sve veći broj poslovnih neuspjeha i sve veća zaduženost (koja nije ograničena samo na poduzeća u sektoru turizma), poteškoće u pristupu mjerama likvidnosti i nedjelotvorni odgovori javnih uprava. Mjere ponovnog otvaranja koje se naizmjenično uvode i ukidaju, zlouporaba zelenih propusnica i nemogućnost neovisnih tijela da jamče ujednačena prava turistima/putnicima i poduzećima, složenost i često nedostatak pouzdanih informacija o trenutačnoj lokalnoj situaciji u pogledu zdravlja i sigurnosti za turiste te složeni birokratski postupci za mobilnost unutar granica EU-a isto tako ne pomažu u ponovnoj uspostavi prekogranične mobilnosti i poticanju gospodarskog oporavka. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Valja napomenuti da su, prema nedavnom izvješću Službe Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS) (12), posljedice pandemije bolesti COVID-19 na različita turistička odredišta u Europskoj uniji „asimetrične i vrlo lokalizirane”. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kako je vidljivo iz slika 1. i 2. u izvješću EPRS-a, doprinos turizma zapošljavanju i BDP-u znatno se smanjio tijekom pandemije. U Italiji se, na primjer, doprinos turizma BDP-u prepolovio 2020. (u usporedbi s 2019.), pao je s 13,1 % na 7 %, i izgubljeno je 337 000 radnih mjesta. U usporedbi sa Sjedinjenim Američkim Državama u nekim je državama članicama EU-a (primjerice Njemačka, Italija i Francuska) zabilježen veći gubitak u pogledu BDP-a, ali manji gubitak u pogledu radnih mjesta. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Dvadeset jedan mjesec nakon izbijanja pandemije u Europi svjetski se sektori turizma i prijevoza još uvijek suočavaju s nezapamćenom krizom (13). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | U urbanim područjima EU-a nastali su neki „novi” obrasci putovanja na posao i s posla te kupnje prilagođeni ograničenjima putovanja koje su uvele vlasti, kao što su više pješačenja, vožnje biciklom, putovanja automobilom i kupnje na internetu umjesto putovanja javnim prijevozom. U mnogim državama članicama EU-a zbog ograničenja povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 osobito starije osobe nisu mogle zadovoljiti potražnju za sezonskim turizmom i prijevozom. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pad potražnje u međunarodnom turizmu od 70 % utjecao je na putovanja željeznicom, brodovima za kružna putovanja, putničkim brodovima i avionima, što je prouzrokovalo gubitke prihoda i radnih mjesta u oba ta sektora i u sektorima koji o njima ovise (primjerice u industriji i maloprodaji). Iako je učinak na prijevoz tereta do sada bio skroman, očekuje se da će se narednih godina taj sektor smanjiti, osobito ako gospodarstvo bude u recesiji. Stoga bi tim sektorima trebalo posvetiti odgovarajuću pozornost u planovima oporavka EU-a i država članica. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Ti su fenomeni te nedavni požari u južnoj i poplave u sjevernoj Europi pokazali, osim tragičnih ljudskih i gospodarskih gubitaka, da konvencionalne politike i postojeći slabi mehanizam rescEU ne daju očekivane rezultate te da nisu prikladni za modele dugoročnog održivog razvoja. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Za „sljedeću generaciju” politika turizma i prometa EU-a

| 3.1. | Potreban je novi pristup „sljedeće generacije” koji je usklađeniji i koji se temelji na europskim i nacionalnim opcijama politike za kratkoročnu, srednjoročnu i dugoročnu otpornost te potpuni oporavak turizma i prometa. Ključna zajednička načela trebala bi biti u središtu novog političkog, društvenog i gospodarskog programa EU-a kako bi se:






  — | ponovno uspostavilo povjerenje u sektore turizma i prometa EU-a (koji se uglavnom sastoje od mikropoduzeća i samozaposlenih osoba) među radnicima, građanima, turistima/putnicima te privatnim i javnim ulagačima na razini EU-a, odnosno globalnoj razini, |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

ponovno uspostavilo povjerenje u sektore turizma i prometa EU-a (koji se uglavnom sastoje od mikropoduzeća i samozaposlenih osoba) među radnicima, građanima, turistima/putnicima te privatnim i javnim ulagačima na razini EU-a, odnosno globalnoj razini,

| — | doprinijelo promišljanjima o postojećim sektorima turizma i prometa EU-a u cilju promicanja otpornosti i oporavka u smjeru „trostruke tranzicije” (zdravstvena, digitalna, zelena), |
| --- | --- |

—

doprinijelo promišljanjima o postojećim sektorima turizma i prometa EU-a u cilju promicanja otpornosti i oporavka u smjeru „trostruke tranzicije” (zdravstvena, digitalna, zelena),

| — | potražnja vratila na razinu prije pandemije bolesti COVID-19 i kako bi se promovirala nova ulaganja pristupačna za MSP-ove u održivi i dugoročni rast sektorâ i nakon razdoblja 2021.–2027. |
| --- | --- |

—

potražnja vratila na razinu prije pandemije bolesti COVID-19 i kako bi se promovirala nova ulaganja pristupačna za MSP-ove u održivi i dugoročni rast sektorâ i nakon razdoblja 2021.–2027.

| 3.2. | Nedavni paket mjera Europske komisije „Spremni za 55 %” omogućuje EU-u da ostvari ciljeve smanjenja emisija stakleničkih plinova na kontinentu navedene u Europskom zakonu o klimi. Prijedlozi iz tog paketa utječu i na europske prometne i turističke ekosustave. Ako te mjere ne budu osmišljene u skladu s odgovarajućom politikom, prijedlozi neće dovesti do oblikovanja turističkih i prometnih politika EU-a „sljedeće generacije”. Naprotiv, predložene mjere mogle bi dovesti do znatnog povećanja regulatornih troškova za velika i mala poduzeća iz EU-a te naštetiti njihovoj konkurentnosti u odnosu na prijevozna i turistička poduzeća izvan EU-a koja su smještena na granicama EU-a, čime bi se ugrozila radna mjesta u EU-u u tim sektorima. Regije EU-a koje u velikoj mjeri ovise o turizmu bile bi stoga posebno pogođene. U novom pristupu „sljedeće generacije” stoga bi trebalo obratiti pozornost na troškovni učinak tog zakonodavnog paketa na europske prometne i turističke ekosustave i pobrinuti se za to da se ne ugrozi njihova (međunarodna) konkurentnost. Samo se na taj način može očuvati zaposlenost i konkurentnost u Europi, izbjeći istjecanje ugljika i zajamčiti uspjeh novog pristupa „sljedeće generacije”. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Dobar početak: nove spoznaje EU-a

| 4.1. | Potpuno iskorištavanje fleksibilnosti privremenog okvira za mjere državne potpore trebalo bi biti zajamčeno do kraja 2022., a u istom bi razdoblju trebao biti operativan i program SURE koji je važan u pogledu nezaposlenosti. Međutim, da bi paket ispunio očekivanja u pogledu učinka i djelotvornosti, potrebna je veća uključenost društvenih aktera i organizacija MSP-ova. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | No za likvidnost, financijske programe i programe dokapitalizacije dostupne malim poduzećima i MSP-ovima iz hotelijersko-ugostiteljskog sektora još je uvijek hitno potrebna intervencija politike kojom bi se te mjere i programi produljili do kraja razdoblja 2022.–2023. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Za podnesene nacionalne planove za oporavak i otpornost i novi višegodišnji financijski okvir (2021.–2027.) potreban je jači i usklađeni sustav zajedničkih metodologija i razmjene političkih praksi (uključujući europski semestar) u cilju osiguravanja potrebnog simetričnog gospodarskog oporavka EU-a, poštenog tržišnog natjecanja među javnim i privatnim akterima, osobito MSP-ovima iz hotelijersko-ugostiteljskog sektora, na nacionalnoj/regionalnoj/lokalnoj razini te u cilju socijalne konvergencije i uključenosti. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Raspodjela i trošenje sredstava u postojećim rokovima ovisit će o nacionalnim planovima za oporavak i otpornost. Ovisno o državi članici EU-a, turizam je pokriven mjerama koje su specifične za turizam i kojima se modernizira sektor ili horizontalnim mjerama relevantnima za sve sektore. Stoga smo izradili kratkoročni do srednjoročni/dugoročni okvir s četiri glavna stupa politike na kojima temeljimo konačne zaključke i preporuke. |
| --- | --- |

4.4.

4.5.   PRVI STUP: Likvidnost, oporavak u području zapošljavanja i vraćanje povjerenja poduzetnika

| 4.5.1. | Budući da nema jasnih i ažuriranih informacija o očekivanom učinku financijske potpore koja je mikropoduzećima i MSP-ovima dodijeljena u okviru Komisijina programa za oporavak iz Europskog investicijskog fonda (EIF), EGSO izražava zabrinutost i predlaže:






  — | uspostavu radne skupine za nadzor provedbe mjera oporavka, osobito onih usmjerenih na mikropoduzeća i mala poduzeća u sektorima turizma i prijevoza, |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

—

uspostavu radne skupine za nadzor provedbe mjera oporavka, osobito onih usmjerenih na mikropoduzeća i mala poduzeća u sektorima turizma i prijevoza,

| — | praćenje nacionalnih planova za oporavak i otpornost država članica kako bi se ocijenilo sadrže li reforme koje se odnose na turizam, |
| --- | --- |

—

praćenje nacionalnih planova za oporavak i otpornost država članica kako bi se ocijenilo sadrže li reforme koje se odnose na turizam,

| — | izradu mehanizma EU-a za praćenje pružanja potpore mikropoduzećima i MSP-ovima na temelju postojećeg višegodišnjeg financijskog okvira (2021.–2027.), |
| --- | --- |

—

izradu mehanizma EU-a za praćenje pružanja potpore mikropoduzećima i MSP-ovima na temelju postojećeg višegodišnjeg financijskog okvira (2021.–2027.),

| — | uspostavu posebne proračunske linije za turizam kako bi se u obzir uzeli važnost tog sektora i njegove potrebe nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19, |
| --- | --- |

—

uspostavu posebne proračunske linije za turizam kako bi se u obzir uzeli važnost tog sektora i njegove potrebe nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19,

| — | provedbu programâ druge prilike i ranog upozorenja za turizam i mala prijevoznička poduzeća te novog programa za solventnost MSP-ova koji je jednostavan za upotrebu, |
| --- | --- |

—

provedbu programâ druge prilike i ranog upozorenja za turizam i mala prijevoznička poduzeća te novog programa za solventnost MSP-ova koji je jednostavan za upotrebu,

| — | navedene inicijative i prijedloge trebalo bi objediniti u „Europski turistički savez”, čime bi se omogućila bolja usmjerenost na probleme, rješenja i financiranje. EGSO će doprinijeti sudjelovanjem u raspravama i radu tog saveza. |
| --- | --- |

—

navedene inicijative i prijedloge trebalo bi objediniti u „Europski turistički savez”, čime bi se omogućila bolja usmjerenost na probleme, rješenja i financiranje. EGSO će doprinijeti sudjelovanjem u raspravama i radu tog saveza.

4.6.   DRUGI STUP: Mreže za razmjenu znanja i podataka i pripravnost, zdravlje i sigurnost, ublažavanje rizika

| 4.6.1. | Turizam utječe na gospodarstvo, prirodni i izgrađeni okoliš, lokalno stanovništvo u turističkim odredištima i na same posjetitelje. Politike kojima je cilj učiniti turizam održivijim i ispuniti njegov potencijal kako bi mogao doprinijeti postizanju ciljeva održivog razvoja ograničene su nedostatkom statističkih podataka o održivosti turizma. Ako je održivost turizma prioritet, i mjerenje turizma mora biti prioritet. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Svjetska turistička organizacija (UNWTO), u suradnji sa Statističkim odjelom Ujedinjenih naroda (UNSD), pomaže vodećim državama i institucijama da izrade statistički okvir za mjerenje održivosti u turizmu. Međunarodne agencije ističu sve veću potrebu za mjerenjem održivosti turizma u svim njegovim dimenzijama – gospodarskoj, društvenoj i ekološkoj – a EU bi svojim nacionalnim iskustvima mogao doprinijeti i postaviti ujednačene standarde u tom pogledu. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   TREĆI STUP: Srednjoročni/dugoročni načini tranzicije

| 4.7.1. | Industrijskom strategijom EU-a trebalo bi dodatno ubrzati zelenu i digitalnu tranziciju te povećati otpornost industrijskih sektora EU-a čiji su ključni dio mikropoduzeća i MSP-ovi, osobito u sektorima turizma i prometa. Zajedničko osmišljavanje „načina tranzicije” za turizam s organizacijama civilnog društva, socijalnim partnerima, svim javnim i regulatornim tijelima trebalo bi biti popraćeno sveobuhvatnim pristupom koji je potreban za uspoređivanje održivih scenarija i promišljanje o rješenjima politike za turizam, hotelijersko-turistički sektor i promet na razini EU-a te na nacionalnoj i regionalnoj razini. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.8. | ČETVRTI STUP: Upravljanje i resursi: uloga organizacija civilnog društva u politikama održivog turizma i prometa „sljedeće generacije” (nacionalni planovi za oporavak i otpornost) |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Europska komisija pokrenula je sedam vodećih inicijativa pa potiče države članice EU-a da predlože ulaganja i reforme u tom pogledu. Neke od tih inicijativa, kao što su one navedene u nastavku, mogu rezultirati ulaganjima u turizam:






  — | obnova: obnavljanje turističke infrastrukture kako bi se poboljšala njezina energetska učinkovitost (zgrade gotovo nulte energije), pristupačnost i upravljanje resursima te izradili kružni poslovni modeli (primjerice za gospodarenje hranom i otpadom) i potaknula održiva strana izravna ulaganja, odnosno izravna ulaganja EU-a, |
| --- | --- | --- |

4.9.

—

obnova: obnavljanje turističke infrastrukture kako bi se poboljšala njezina energetska učinkovitost (zgrade gotovo nulte energije), pristupačnost i upravljanje resursima te izradili kružni poslovni modeli (primjerice za gospodarenje hranom i otpadom) i potaknula održiva strana izravna ulaganja, odnosno izravna ulaganja EU-a,

| — | prekvalifikacija i nadogradnja vještina: osiguravanje osposobljavanja za poduzetnike u turizmu, osobito mikropoduzeća, radnike i upravitelje destinacijama kako bi se poduprla zelena i digitalna tranzicija, |
| --- | --- |

—

prekvalifikacija i nadogradnja vještina: osiguravanje osposobljavanja za poduzetnike u turizmu, osobito mikropoduzeća, radnike i upravitelje destinacijama kako bi se poduprla zelena i digitalna tranzicija,

| — | modernizacija: podupiranje digitalizacije javnih uprava nadležnih za politiku turizma i promicanje razmjene podataka među javnim upravama, upraviteljima destinacijama i poduzećima, |
| --- | --- |

—

modernizacija: podupiranje digitalizacije javnih uprava nadležnih za politiku turizma i promicanje razmjene podataka među javnim upravama, upraviteljima destinacijama i poduzećima,

| — | punjenje i opskrba: ulaganje u čistu mobilnost i bolja povezanost s turističkim odredištima, osobito turističkim žarišnim područjima (primjerice prijevoz vodnim putovima, autobusi, javni prijevoz), |
| --- | --- |

—

punjenje i opskrba: ulaganje u čistu mobilnost i bolja povezanost s turističkim odredištima, osobito turističkim žarišnim područjima (primjerice prijevoz vodnim putovima, autobusi, javni prijevoz),

| — | uvođenje posebne stavke „turizam” u projekte TEN-T (europski prometni koridori) omogućit će uzimanje u obzir njegovih posebnosti. |
| --- | --- |

—

uvođenje posebne stavke „turizam” u projekte TEN-T (europski prometni koridori) omogućit će uzimanje u obzir njegovih posebnosti.

| 4.10. | Državama članicama i institucijama EU-a trebat će jaki okvir za partnerstvo s europskim, nacionalnim, regionalnim i socijalnim partnerima (socijalni dijalog). Od organizacija civilnog društva na razini EU-a, odnosno na nacionalnoj razini te drugih dionika zatražit će se (osim potpune uključenosti u europski semestar, nadzor tržišta itd.) da igraju proaktivnu ulogu i ulogu koja donosi dodanu vrijednost na svim razinama, a neki zajednički dugoročni ciljevi, zajednički vremenski okviri i nova gospodarska konvergencija osigurat će socijalnu inkluziju. Hitno je potrebno planirati unaprijed i poduzeti mjere u okviru detaljne ponovne procjene, konkretnog programa zajedničke politike i nacionalnih obveza kako bi se izradio održiviji, privlačniji i međusobno povezani poslovni model za turizam i promet koji će odgovarati novim zahtjevima globalnog tržišta i promijenjenim načinima života. |
| --- | --- |

4.10.

Bruxelles, 23. veljače 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Komunikacija Komisije „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju” COM(2020) 456 final, potpora u okviru kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027. te paket mjera za zaštitu zdravlja i sigurnosti kao što su politika cijepljenja, EU digitalna COVID potvrda, minimalni standardi za dobivanje Europskog pečata sigurnosti turizma u kontekstu bolesti COVID-19 i ostale mjere.

1

(2)  https://s3platform.jrc.ec.europa.eu/digitalisation-and-safety-for-tourism?p_l_back_url=%2Fsearch%3Fq%3Dtourism.

2

(3)  Glavna područja interesa u „turističkoj tranziciji” za organizacije mikropoduzeća i šire skupine dionika su: zeleniji turizam (kružni turizam, pristupačni turizam za sve, ugljično neutralna mobilnost, znanje o održivosti, održiva potrošnja), digitalizacija (analiza podataka i aktualno iskustvo, digitalni neprekidni turizam i virtualna iskustva, destinacije omogućene tehnologijom, transformacija sudjelovanja u stvaranju vrijednosti, digitalno osnaživanje te znanje pružatelja i korisnika turističkih usluga) i otpornost (sposobnost prilagodbe promjenjivog svijeta turizma, usavršavanje i osiguravanje kvalitetnih radnih mjesta u turizmu, upravljanje destinacijama radi osiguravanja dobrobiti za sve, potpora vlasničkim ulaganjima, pristupačnost i društveni učinak turizma na klimatske promjene, starenje i digitalni jaz).

3

(4)  Druge zadaće tog ombudsmana/tijela: praćenje aktivnosti država članica povezane s nacionalnim planovima za oporavak i otpornost kako bi se ocijenilo jesu li reforme povezane s turizmom dosljedno provedene, praćenje „druge prilike” i „programa ranog upozoravanja” za turistička i mala prijevoznička poduzeća te novog programa solventnosti koji je jednostavan za upotrebu za MSP-ove te stvaranje uvjeta za posebnu proračunsku stavku za turizam koja odražava važnost tog ekosustava i njegove potrebe u razdoblju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19.

4

(5)  Mjere: restrukturiranje dužničkog kapitala, jačanje sposobnosti udruživanja i grupiranja mikropoduzeća, promicanje vlasničkog kapitala i osiguravanje poreznih poticaja privatnim ulagačima te podupiranje mehanizama ranog upozoravanja u slučaju malih poduzeća kojima prijeti rizik od nesolventnosti.

5

(6)  Preporuka Vijeća od 15. ožujka 2018. o europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja (SL C 153, 2.5.2018., str. 1.).

6

(7)  Njezino Veličanstvo kraljica Máxima, u svojstvu posebne zagovornice glavnog tajnika UN-a za inkluzivno financiranje za razvoj (UNSGSA), održala je govor na sastanku na vrhu skupine G20 u Rimu 31. listopada 2021., www.unsgsa.org.

7

(8)  Globalno partnerstvo za financijsku uključenost inkluzivna je platforma za sve države iz skupine G20.

8

(9)  SL C 429, 11.12.2020., str. 219.

9

(10)  UN-ov Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa 2015.–2030.; mreža MSP-ova za razmjenu znanja i pokazni centri za pripravnost, https://www.europeansmeacademy.eu/news/improving-preparednes-response-to-eu-natural-and-man-made-disasters/.

10

(11)  Direktiva (EU) 2015/2302 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o putovanjima u paket aranžmanima i povezanim putnim aranžmanima (SL L 326, 11.12.2015., str. 1.).

11

(12)  Skupina Europskog parlamenta za strateško promišljanje, Relaunching transport and tourism in the EU after COVID-19 (Ponovno pokretanje prometa i turizma u EU-u nakon pandemije bolesti COVID-19), veljača 2021.

12

Relaunching transport and tourism in the EU after COVID-19

(13)  Kriza je najviše utjecala na mala poduzeća i samozaposlene osobe u lancima vrijednosti i opskrbe navedenih sektora te na radnike i društva i njihove kapacitete za stvaranje otpornosti.

13

---

PRILOG

Sljedeći je tekst mišljenja Stručne skupine usvojen, ali je Skupština odbila amandmane premda su dobili barem četvrtinu glasova:

AMANDMAN 3.

INT/949

Turizam i promet/praćenje

Točka 2.1.

Izmijeniti kako slijedi:

| Mišljenje Stručne skupine | Amandman |
| --- | --- |
| 2.1. | Turizam EU-a i svjetski turizam neće se vratiti na razinu prije pandemije. Učinak pandemije i njezine posljedice za društva i gospodarstvo još uvijek nisu potpuno vidljive. Prije pandemije bolesti COVID-19 turizam je izravno ili neizravno činio gotovo 10 % BDP-a EU-a i osiguravao gotovo 22,6 milijuna radnih mjesta, a EU je bio vodeće svjetsko turističko odredište s 563 milijuna međunarodnih dolazaka i 30 % svjetske dobiti 2018. Zahvaljujući udjelu od 30 % međunarodnih dolazaka 2018., EU je bio najpopularnije turističko odredište u svijetu. U 27 država članica EU-a 2018. je godine bilo više od 600 000 turističkih objekata i ukupno 1 326 049 994 rezervirana noćenja. |

Mišljenje Stručne skupine

Amandman

2.1.

Turizam EU-a i svjetski turizam neće se vratiti na razinu prije pandemije. Učinak pandemije i njezine posljedice za društva i gospodarstvo još uvijek nisu potpuno vidljive. Prije pandemije bolesti COVID-19 turizam je izravno ili neizravno činio gotovo 10 % BDP-a EU-a i osiguravao gotovo 22,6 milijuna radnih mjesta, a EU je bio vodeće svjetsko turističko odredište s 563 milijuna međunarodnih dolazaka i 30 % svjetske dobiti 2018. Zahvaljujući udjelu od 30 % međunarodnih dolazaka 2018., EU je bio najpopularnije turističko odredište u svijetu. U 27 država članica EU-a 2018. je godine bilo više od 600 000 turističkih objekata i ukupno 1 326 049 994 rezervirana noćenja.

| 2.1. | Turizam EU-a i svjetski turizam neće se
  odmah
  vratiti na razinu prije pandemije. Učinak pandemije i njezine posljedice za društva i gospodarstvo još uvijek nisu potpuno vidljive. Prije pandemije bolesti COVID-19 turizam je izravno ili neizravno činio gotovo 10 % BDP-a EU-a i osiguravao gotovo 22,6 milijuna radnih mjesta, a EU je bio vodeće svjetsko turističko odredište s 563 milijuna međunarodnih dolazaka i 30 % svjetske dobiti 2018. Zahvaljujući udjelu od 30 % međunarodnih dolazaka 2018., EU je bio najpopularnije turističko odredište u svijetu. U 27 država članica EU-a 2018. je godine bilo više od 600 000 turističkih objekata i ukupno 1 326 049 994 rezervirana noćenja. |
| --- | --- |

2.1.

Turizam EU-a i svjetski turizam neće se
  odmah
  vratiti na razinu prije pandemije. Učinak pandemije i njezine posljedice za društva i gospodarstvo još uvijek nisu potpuno vidljive. Prije pandemije bolesti COVID-19 turizam je izravno ili neizravno činio gotovo 10 % BDP-a EU-a i osiguravao gotovo 22,6 milijuna radnih mjesta, a EU je bio vodeće svjetsko turističko odredište s 563 milijuna međunarodnih dolazaka i 30 % svjetske dobiti 2018. Zahvaljujući udjelu od 30 % međunarodnih dolazaka 2018., EU je bio najpopularnije turističko odredište u svijetu. U 27 država članica EU-a 2018. je godine bilo više od 600 000 turističkih objekata i ukupno 1 326 049 994 rezervirana noćenja.

Rezultat glasanja:

| Za: | 72 |
| --- | --- |
| Protiv: | 84 |
| Suzdržani: | 21 |

Za:

72

Protiv:

84

Suzdržani:

21

AMANDMAN 1.

INT/949

Turizam i promet/praćenje

Točka 1.2.

Izmijeniti kako slijedi:

| Mišljenje Stručne skupine | Amandman |
| --- | --- |
| Turizam
  se
  neće
  vratiti na razinu prije pandemije: globalna međuovisnost te zelenije i digitalnije ponašanje potrošača oblikovat će nove poslovne modele. EGSO smatra da su potrebne sljedeće kratkoročne, srednjoročne i dugoročne mjere na razini EU-a te na razini država članica, odnosno regionalnoj razini. | Ne očekuje
  se
  da će se turizam, unatoč pozitivnim izgledima,
  vratiti na razinu prije pandemije: globalna međuovisnost te zelenije i digitalnije ponašanje potrošača oblikovat će nove poslovne modele. EGSO smatra da su potrebne sljedeće kratkoročne, srednjoročne i dugoročne mjere na razini EU-a te na razini država članica, odnosno regionalnoj razini. |

Mišljenje Stručne skupine

Amandman

Turizam
  se
  neće
  vratiti na razinu prije pandemije: globalna međuovisnost te zelenije i digitalnije ponašanje potrošača oblikovat će nove poslovne modele. EGSO smatra da su potrebne sljedeće kratkoročne, srednjoročne i dugoročne mjere na razini EU-a te na razini država članica, odnosno regionalnoj razini.

Ne očekuje
  se
  da će se turizam, unatoč pozitivnim izgledima,
  vratiti na razinu prije pandemije: globalna međuovisnost te zelenije i digitalnije ponašanje potrošača oblikovat će nove poslovne modele. EGSO smatra da su potrebne sljedeće kratkoročne, srednjoročne i dugoročne mjere na razini EU-a te na razini država članica, odnosno regionalnoj razini.

Rezultat glasanja:

| Za: | 77 |
| --- | --- |
| Protiv: | 91 |
| Suzdržani: | 20 |

Za:

77

Protiv:

91

Suzdržani:

20

---

| 18.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 275/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 275/11

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Utjecaj COVID-a 19 na temeljna prava i vladavinu prava diljem EU-a i budućnost demokracije”

(samoinicijativno mišljenje)

(2022/C 275/02)

| Izvjestitelj: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Izvjestitelj: | Cristian PÎRVULESCU |

Izvjestitelj:

José Antonio MORENO DÍAZ

Izvjestitelj:

Cristian PÎRVULESCU

| Odluka Plenarne skupštine: | 25.3.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | samoinicijativno mišljenje |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 10.2.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.2.2022 |
| Plenarno zasjedanje br.: | 567 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 205/7/5 |

Odluka Plenarne skupštine:

25.3.2021.

Pravna osnova:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

samoinicijativno mišljenje

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

10.2.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.2.2022

Plenarno zasjedanje br.:

567

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

205/7/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO izražava duboku zabrinutost zbog načina na koji pandemija COVID-a 19 utječe na život, sigurnost, dobrobit i dostojanstvo svih ljudi koji žive u EU-u. Također je vrlo zabrinut zbog utjecaja pandemije COVID-a 19 na pojedince i zajednice diljem svijeta, posebno u zemljama koje nemaju odgovarajuću zdravstvenu, socijalnu i obrazovnu infrastrukturu za suočavanje s pandemijom. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Odgovor EU-a i država članica mora nastojati riješiti problem sustavnih nedostataka europske zdravstvene infrastrukture uslijed sve veće mobilnosti opasnih zoonotskih bolesti i sve veće vjerojatnosti njihove pojave. Nadalje, nastojanja da se suzbije pandemija trebala bi ići ruku pod ruku s uspostavom odgovarajućeg sustava socijalne i gospodarske potpore kako bi se ublažili njezini negativni učinci. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kao što je EGSO prethodno istaknuo, Europska unija temelji se na zajedničkim nedodirljivim europskim vrijednostima, a to su poštovanje ljudskog dostojanstva i ljudskih prava, sloboda, demokracija, jednakost i vladavina prava (1). Te se vrijednosti ne smiju zanemariti u trenutku kada se EU i njegove države članice suočavaju s izvanrednim stanjem i posljedičnim gospodarskim, socijalnim i obrazovnim izazovima. Iako odgovor na trenutačnu krizu treba biti brz i opravdava određene izvanredne i vremenski ograničene mjere, one ne smiju biti u suprotnosti s vladavinom prava i ne smiju ugroziti demokraciju, diobu vlasti i temeljna prava europskih građana (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EU bi trebao uskladiti svoje politike, strategije i programe u cilju pravednog i sveobuhvatnog oporavka od krize kako bi se ostvarila uzlazna konvergencija u pogledu zdravstvenih, socijalnih, gospodarskih i demokratskih standarda. U kontekstu rada na otklanjanju neposredne gospodarske i socijalne štete nastale zbog pandemije koronavirusa s pomoću instrumenta NextGenerationEU, EGSO ponovno ističe svoju potporu Komisijinu prijedlogu uredbe kojom bi se uspostavio novi instrument kojim bi se omogućile gospodarske korektivne mjere prema državama članicama koje ozbiljno i kontinuirano krše vrijednosti iz članka 2 (3). Nadalje, potreban nam je širi pojam vladavine prava kojim će se obuhvatiti zaštita temeljnih prava i jamčiti očuvanje pluralističke demokracije. Vladavina prava u međuovisnoj je, nerazdvojivoj i trojnoj vezi s temeljnim pravima i demokracijom. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Institucije EU-a i vlade država članica trebale bi koristiti postojeće institute socijalnog i građanskog dijaloga kako bi se organizacije civilnog društva i socijalni partneri u potpunosti uključili u stvaranje pluralističkog demokratskog prostora u kojem su dobrodošle različite vizije i kritike, uz zaštitne mjere za ograničavanje širenja lažnih vijesti te neopravdanog ekstremističkog diskursa koji se temelji na teorijama zavjere i protivi se zaštiti ljudskih prava. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Vlade bi trebale jasno utvrditi pravnu osnovu za svoje mjere. Svakom reformom postojećih zakona o hitnoj zdravstvenoj zaštiti i povezanih propisa ili uvođenjem novih, među ostalim u okviru pripreme za buduće pandemije, trebalo bi utvrditi izričita ograničenja i uvjete te uključiti izričitu odredbu o parlamentarnom nadzoru i sudskom preispitivanju proporcionalnosti mjera i njihove usklađenosti s domaćim i međunarodnim standardima u području ljudskih prava. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Propisi i politike povezani s COVID-om 19 trebali bi biti jasni i dosljedni, u mjeri u kojoj je to moguće, s pravodobnim pružanjem informacija o njima, a u razvoj propisa i politika trebalo bi uključiti civilno društvo, uključujući socijalne partnere, i savjetovati se s njima. Tim načelom jasnoće trebalo bi se voditi i pri uspostavi predvidljivih mehanizama koji podrazumijevaju sva potrebna demokratska, materijalna i postupovna jamstva kako bi se na pravilan način moglo odgovoriti na potencijalne buduće pandemije, zdravstvene krize ili prirodne katastrofe. Propisi, politike i sve relevantne informacije povezane s njima trebali bi biti dostupni svim društvenim skupinama, uključujući manjinske jezične skupine. Ako je potrebno provesti izmjene politike, trebalo bi ih najaviti dovoljno unaprijed putem raznih službenih i javnih kanala kako bi se ljudima omogućilo vrijeme za pripremu i u skladu s tim prilagodbu ponašanja. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Trebalo bi uvesti obvezu da vladini ministri zaduženi za uvođenje mjera povezanih s pandemijom redovito podnose izvješća parlamentu. Parlamenti država članica trebali bi uspostaviti odbore, povjerenstva ili skupine za nadzor mjera za suzbijanje COVID-a 19 i redovito izvješćivanje parlamenata te lokalnih i regionalnih predstavničkih tijela. Isto bi tako trebalo uvesti obvezu provođenja parlamentarne rasprave o tim vladinim izvješćima i odgovorima kako bi se osigurao nadzor nad djelovanjem vlade. Države bi, osim pružanja potpore vulnerabilnim strankama u postupku, svjedocima ili osobama protiv kojih se vodi kazneni ili parnični postupak, trebale osigurati pristup pravdi jamčenjem neovisnog pravosuđa i omogućavanjem rada na daljinu za sudove. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Temeljna prava, vladavina prava i poštovanje demokracije utvrđeni su u Ugovoru o Europskoj uniji, Povelji Europske unije o temeljnim pravima te u obvezama koje su u okviru međunarodnog prava suvereno preuzele sve države članice EU-a. U skladu s međunarodnim pravom, svaka država ima obvezu poštovanja, zaštite i uvažavanja ljudskih prava. Te su vrijednosti temeljne, međuovisne i međusobno se nadopunjuju. Riječ je o pitanjima međunarodnih obveza, a ne ideologije. Stoga, iako rasprave o postupcima za najbolji način ostvarivanja ljudskih prava imaju smisla, načelo njihova poštovanja ne bi smjelo podlijegati političkoj raspravi. Na isti način, davanje odgovora na javnu zdravstvenu krizu jest obveza javnih tijela. Javna tijela moraju osigurati da su odgovori koje nude podložni odgovarajućoj demokratskoj raspravi, javnom savjetovanju i parlamentarnom nadzoru, što isto tako uključuje potrebu za rješavanjem problema lažnih vijesti, među ostalim ondje gdje su one rezultat namjere da se potkopa političkog oponenta, čime se može ugroziti učinkovit odgovor na pandemijsku krizu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO ističe da je unatoč najboljim namjerama iza instrumenta NextGenerationEU i nacionalnih planova za oporavak i otpornost te otvorenosti Europske komisije prema uključivanju organizacija civilnog društva, socijalnih partnera i dionika, razina njihova stvarnog sudjelovanja i dalje uglavnom nedostatna, a procesi ne omogućavaju da stajališta organizacija civilnog društva ostvare dostatan učinak (4). Iako će unaprijediti zelenu i digitalnu tranziciju i tako potaknuti rast u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, postoji rizik da čak i uspješno provedeni planovi neće poboljšati tešku situaciju u kojoj se ljudi danas nalaze u smislu suočavanja s nezaposlenošću, gubitkom prihoda te pogoršanjem zdravstvenih, životnih i radnih uvjeta i sve većom nejednakošću. Planove za otpornost trebalo bi odmah podvrgnuti procjeni distribucijskog učinka, a o rezultatima raspraviti s organizacijama civilnog društva, socijalnim partnerima i dionicima na nacionalnoj razini i razini EU-a. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO ističe povezanost između zaštite demokracije, vladavine prava i temeljnih prava te razvoja i provedbe europskog stupa socijalnih prava. Kao što je prethodno navedeno, dobrobit i temeljna prava građana trebali bi se graditi na zajedničkom i koherentnom socijalnom modelu koji je dovoljno fleksibilan da vodi računa o različitim nacionalnim tradicijama i iskustvima, u skladu s vrijednostima, načelima i ciljevima Ugovora, stupa socijalnih prava i obnovljenog konsenzusa usmjerenog na budućnost (5). U okviru praćenja provedbe akcijskog plana za provedbu europskog stupa socijalnih prava trebalo bi uzeti u obzir dalekosežne štetne učinke pandemije. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Pandemija je globalna kriza koja će sigurno imati trajne, ali nejednake posljedice na razne skupine stanovništva. Potpora ranjivim skupinama stanovništva trebala bi biti prioritet u skladu s načelom da nitko ne bude zapostavljen, a osobitu bi pažnju trebalo posvetiti ranjivim skupinama radnika i ispunjavanju načela br. 14. europskog stupa socijalnih prava koje se odnosi na minimalni dohodak. Isto tako, trebalo bi pojačati potporu poduzećima koja su pogođena pandemijom, posebno onima na koja je pandemija nerazmjerno utjecala i onima koja imaju poteškoća s održavanjem poslovanja, primjerice MSP-ovi. Trebalo bi isto tako riješiti problem učinaka na poduzeća socijalne ekonomije koja su ozbiljno pogođena krizom (6). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO smatra da bi akcijski plan za europsku demokraciju trebao uključivati opsežnu inicijativu za poticanje obrazovanja o demokraciji i temeljnim pravima jer je ono ključno za zaštitu demokratskih vrijednosti i aktivnog građanstva. Inicijativa bi trebala biti uključiva te upućena svim građanima, s posebnim naglaskom na mlade. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Vladavina prava

| 2.1. | Postoje jasni kriteriji za ocjenjivanje sukladnosti svake državne mjere s načelima vladavine prava te je ključno da se ta načela poštuju i tijekom uobičajenih, a pogotovo u vrijeme izvanrednih situacija. Ti su kriteriji zakonitost, pravna sigurnost, zabrana proizvoljne uporabe izvršnih ovlasti te odgovornost vlada pred zakonom, što je zajamčeno sudskom i parlamentarnom kontrolom (7). Uporaba izvanrednih ovlasti mora biti nužna, razmjerna i privremena te mora uvijek podlijegati ne samo ograničenjima iz ustavnog prava zemlje nego i standardima utvrđenima europskim i međunarodnim pravom. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pandemija COVID-a 19 predstavlja složene izazove za pravne, političke, socijalne, zdravstvene i obrazovne sustave svih država članica. Održavanje visoke razine usklađenosti s vladavinom prava u okruženju koje je puno izazova može se činiti neostvarivim. Međutim, novi dokazi koji se pojavljuju u Europi i izvan nje pokazuju korelaciju između država koje su održale politički i pravni postupak kojim se poštuje vladavina prava i uspješnog upravljanja zdravstvenom zaštitom u izvanrednoj situaciji s manjim stopama smrtnosti i zaraze, ali i s višim razinama povjerenja javnosti u postupke vlade, što je ključno za najučinkovitiji odgovor na krizu (8). Načelom vladavine prava trebala bi se voditi svaka demokratska vlada u legitimnoj i djelotvornoj reakciji na trenutačnu zdravstvenu krizu te na moguće slične situacije u budućnosti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kad je riječ o odgovorima država članica na pandemiju, pojavila se zabrinutost u odnosu na tri ključna načela u središtu vladavine prava, a to su: 1. načelo zakonitosti, 2. načelo pravne sigurnosti i 3. načelo odgovornosti pred zakonom (9). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | U vezi sa zakonitošću utvrđeni su brojni problemi povezani s odgovorima vlada, na nacionalnoj i podnacionalnoj razini, među ostalim: mjere poduzete bez pravne osnove ili zakonodavnog odobrenja; uspostava i/ili produljenje „izvanrednog stanja” uz očigledno kršenje nacionalnih ustavnih okvira; uporaba pravne osnove od strane izvršne vlasti na način na koji se ona nije trebala upotrebljavati; ograničenja temeljnih prava donesena uz očigledno kršenje ustavnih ili međunarodnih odredbi o ljudskim pravima. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kad je riječ o pravnoj sigurnosti, nacionalne mjere koje su problematične u tom smislu uključuju uvođenje mjera ograničavanja s nejasnim tumačenjem, proturječnosti između vladine politike i pripadajućih pravnih mjera te česte promjene zakona zbog kojih je građanima iznimno teško shvatiti što smiju, a što ne smiju činiti. U izvanrednoj se situaciji rizik i neizvjesnost povećavaju, a oči javnosti uprte su u vladu, odnosno u javna tijela općenito, u potrazi za jasnim vodstvom u pogledu onoga što je zakonski dopušteno, a što nije. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | U pogledu odgovornosti pred zakonom, problemi s parlamentarnim i sudskim nadzorom vladinih mjera povezanih s bolešću COVID-19 mogu se vidjeti u marginalizaciji parlamenata. Prije veljače 2021. manje od polovice država članica EU-a uspostavilo je specijalizirane parlamentarne odbore, objavilo izvješća ili organiziralo redovite rasprave o mjerama povezanima s bolešću COVID-19, dok su se u manje od trećine slučajeva vladine mjere preispitivale (npr. u raspravi ili glasanjem) ili mijenjale u parlamentu (10). Sudsko preispitivanje jest postupak kojim sudovi osiguravaju da vlade postupaju u skladu sa zakonom, a osobito je važno u vrijeme krize, kad temeljna prava mogu biti strogo ograničena. Diljem EU-a pojavila se zabrinutost u pogledu djelotvornosti sudskog preispitivanja i pristupa pravdi u kontekstu mjera za suzbijanje COVID-a 19 (11). Zatvaranje sudova ili ograničen pristup sudovima omogućen samo za određene vrste postupaka negativno je utjecao na mogućnost građana da rješavaju sporove i ugrozio je pristup pravdi osobito ondje gdje su najranjiviji članovi društva bili nerazmjerno pogođeni mjerama uvedenima u okviru odgovora na pandemiju. Pravosudni sustavi u većini država članica bili su loše pripremljeni za krizu zbog niske razine digitalizacije i zbog toga što su nekim dijelovima društva, osobito ranjivim skupinama, nedostajale dostatne informacije o tome na koji način pravosuđe funkcionira te mu stoga nisu mogli pristupiti. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | U konačnici se može zaključiti da vladavina prava može usmjeravati najdjelotvornije mjere odgovora na izvanredne javnozdravstvene situacije (12) te da je riječ o bitnoj vrijednosti, ne samo u uobičajenim vremenima, već isto tako, a možda još i više, u vremenima krize. U kontekstu rada na otklanjanju neposredne gospodarske i socijalne štete nastale zbog pandemije koronavirusa s pomoću instrumenta NextGenerationEU, EGSO ponovno ističe svoju potporu Komisijinu prijedlogu uredbe radi stvaranja novog alata kojim bi se omogućile gospodarske korektivne mjere u pogledu država članica koje ozbiljno i uporno krše vrijednosti navedene u članku 2 (13). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Temeljna prava

| 3.1. | Zbog pandemije COVID-a 19 izvršen je ogroman pritisak na sve institucije i infrastrukturu kojima se podupiru i štite temeljna prava u EU-u. Brzo pogoršanje zdravstvenih usluga i socioekonomska kriza velikih razmjera postali su prijetnja životu, zdravlju i dobrobiti većine ljudi na kontinentu te su povećali rizik od siromaštva. To je posebno pogodilo određene skupine već suočene s konkretnim i kontinuiranim poremećajima u pružanju socijalnih usluga koji su posljedica dugoročnog nedovoljnog financiranja i nedovoljne pripremljenosti sustava za suočavanje s krizama. U tom pogledu, EGSO ponavlja svoj poziv na donošenje obvezujućeg europskog okvira za dostojan minimalni dohodak u Europi (14). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EU i njegove države članice trebali bi duboko promisliti o uzrocima krize s društvenog aspekta i o razlozima koji su doveli do toga da je većina europskih zdravstvenih sustava zbog pandemije došla do ruba urušavanja. Višegodišnja politika štednje dovela je do općeg trenda neulaganja u zdravstveni sektor i druge ključne socijalne usluge (pomoć uzdržavanim osobama i ranjivim skupinama, domovima za starije osobe itd.), što je stvorilo tempiranu bombu koja je eksplodirala pred najvećim zdravstvenim izazovom. Budući da je u tijeku Konferencija o budućnosti Europe, sve uključene trebalo bi potaknuti da izvuku pouku iz te krize kako bi položili temelje za obnovu socijalne države. Otpornost je mrtvo slovo na papiru ako se sav trud ne uloži u stvaranje obnovljenoga europskog socijalnog modela koji ljude stavlja u središte. EU mora biti spreman za buduće krize u smislu donošenja odluka, transparentnih postupaka, politika i financijskih sredstava. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Zaštita prava sadržanih u Povelji Europske unije o temeljnim pravima dovedena je u pitanje zbog razvoja krize i političkih odgovora, posebno onih povezanih s pružanjem zdravstvene zaštite, nediskriminacijom, rodnom ravnopravnošću, pravima djeteta, pravima starijih osoba i pravima osoba s invaliditetom te pravednim radnim uvjetima, socijalnom sigurnošću i socijalnom pomoći. Nažalost, u području rodne ravnopravnosti, žene su bile nedovoljno zastupljene u strukturama za donošenje ad hoc odluka uspostavljenih radi suzbijanja pandemije COVID-a 19, a u mnogim procjenama učinka nedostajao je naglasak na rodnim pitanjima. Isto tako, postoji potreba za izričitim priznavanjem nerazmjernog rodnog učinka pandemije i povezanih mjera. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Prava djece, posebno u odnosu na pristup obrazovanju i socijalnoj potpori, od velike su važnosti za Odbor. Kao što je EGSO već predložio, posebnu pozornost treba pridati posljedicama pandemije COVID-a 19 na prava, dobrobit te intelektualni i emocionalni razvoj djece (15). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO ponavlja preporuku iz mišljenja „Nova strategija za provedbu Povelje o temeljnim pravima” da bi se Komisija u izvješću o posljedicama pandemije COVID-a 19 za 2022. trebala usredotočiti na temeljna prava, posebno ona koja se odnose na socioekonomsku dobrobit (16). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EU ima veliku odgovornost za promicanje i zaštitu ljudskih prava u cijelom svijetu. U kontekstu pandemije COVID-a 19 EGSO smatra da bi EU trebao činiti više kako bi pomogao svijetu u njezinu suzbijanju. EGSO pozdravlja i podupire trud EU-a pri pružanju hitnog odgovora na humanitarne potrebe, jačanju sustava zdravstva, vodoopskrbe i odvodnje te ublažavanju socijalnih i gospodarskih posljedica pandemije. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kratkoročno, trebalo bi dodijeliti više resursa za osiguravanje širokog i pravednog pristupa cjepivima. Sto milijuna cjepiva koje se EU obvezao proizvesti nije ni približno dovoljno za najhitnije potrebe većeg dijela svijeta (17). Kao najveći izvoznik cjepiva na svijetu, EU mora biti spreman promijeniti svoj pristup. Cjepiva se moraju proizvoditi u većim razmjerima i u većim količinama kako bi se zemljama izvan EU-a omogućilo postizanje sigurne razine procijepljenosti. U okviru navedene potrebe za izgradnjom novog europskog gospodarskog i socijalnog modela svi europski akteri trebali bi temeljito promisliti o krajnjim ciljevima jedinstvenog tržišta i povezanih politika. To bi promišljanje trebalo biti usmjereno na čovjeka i uzeti u obzir koncepte javnog dobra, kolektivnog zdravlja i alternativne načine mjerenja bogatstva, među ostalim na temelju prijedloga socijalnih partnera (18). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Trebalo bi učiniti više u okviru promicanja i zaštite temeljnih socijalnih prava kao izravnog i djelotvornog načina za rješavanje negativnih zdravstvenih, socijalnih, ekonomskih i obrazovnih posljedica pandemije. Europski stup socijalnih prava trebalo bi smatrati prirodnim razvojem politike u pogledu zaštite temeljnih socijalnih prava. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Mandat Agencije za temeljna prava i područje obuhvaćeno izvješćem EK-a o vladavini prava trebalo bi proširiti kako bi se njima u potpunosti obuhvatilo i omogućilo odgovarajuće praćenje poštovanja tih temeljnih socijalnih prava. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO ističe povezanost između zaštite demokracije, vladavine prava i temeljnih prava te razvoja i provedbe europskog stupa socijalnih prava. Kao što je prethodno navedeno, dobrobit i temeljna prava građana trebali bi se graditi na zajedničkom i koherentnom socijalnom modelu koji je dovoljno fleksibilan da vodi računa o različitim nacionalnim tradicijama i iskustvima, u skladu s vrijednostima, načelima i ciljevima Ugovora, europskog stupa socijalnih prava i obnovljenog konsenzusa usmjerenog na budućnost (19). U okviru praćenja provedbe akcijskog plana za provedbu europskog stupa socijalnih prava trebalo bi uzeti u obzir dalekosežne štetne učinke pandemije. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Budućnost demokracije

| 4.1. | Pandemija je globalna pojava, kao i njezine političke i demokratske posljedice. Prema nedavnoj studiji, utjecaj na stanje demokracije vrlo je ozbiljan i uključuje: broj zemalja koje imaju autoritarne tendencije veći je od broja zemalja koje se kreću u demokratskom smjeru, nazadovanje demokracije događa se u nekim od najvećih zemalja, izborni integritet doveden je u pitanje u nekoliko zemalja, nazadovanje demokracije često uživa potporu građana, jačanje autoritarizma u nedemokratskim režimima te dugotrajna zdravstvena kriza kojima se normalizira ograničenja temeljnih sloboda (20). EU bi trebao uzeti u obzir te globalne trendove koji utječu na njegove globalne i regionalne politike i pružiti demokratski primjer diljem svijeta. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Budućnost demokracije i budućnost EU-a međusobno su isprepleteni. EU je izgrađen kao instrument mira i suradnje te, što je vrlo važno, kao instrument demokracije u svim njezinim fazama. Moramo se pobrinuti za to da izazovi i napetosti koji proizlaze iz pandemije ne utječu na kvalitetu i učinkovitost naših demokratskih sustava i, što je jednako važno, na predanost izgradnji integrirane, demokratske, socijalne i prosperitetne Unije. To, među ostalim, podrazumijeva da bi europsko zakonodavstvo, u skladu s Ugovorima, trebalo imati prednost pred nacionalnim zakonodavstvom. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Od početka 2020., kada je bolest COVID-19 stigla u Europu noseći razorne posljedice, za suzbijanje pandemije koristio se niz instrumenata politike. U većini slučajeva primjenjivale su se zdravstvene, izvanredne i administrativne mjere u okviru raznih režima za izvanredne situacije, koji su se razlikovali po sadržaju i trajanju. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | U nekoliko zemalja EU-a izražena je ozbiljna zabrinutost u pogledu motiva i učinaka tih režima za izvanredne situacije. Ona se odnosi na marginaliziranje parlamentarnih i lokalnih odnosno regionalnih predstavničkih tijela, nedostatak nadzora nad djelovanjem izvršne vlasti, ograničenja u pogledu informiranja javnosti, nedostatak transparentnosti, socijalnog dijaloga i sudjelovanja, neprovjerenu potrošnju i neodgovarajuću potporu za najugroženije osobe, uključujući medicinsko osoblje. U zemljama s već prisutnim slabostima povezanima s demokracijom, režimi za izvanredne situacije ubrzali su ranije trendove (21). U zemljama sa stabilnim demokratskim sustavima pojavila su se pitanja prilagodljivosti novim okolnostima i učinkovitosti poduzetih mjera. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Politički odgovori doveli su do nezapamćene razine dezinformacija i protivljenja zdravstvenim mjerama, od zabrane kretanja do liječenja i cjepiva. Iako je EU općenito bio uspješan u svojim nastojanjima da podupre istraživanja povezana s cjepivom te njegovu nabavu i distribuciju, njegova nemogućnost da to jasno prenese cijelom stanovništvu Europe pomogla je širenju lažnih vijesti, osobito onih koje su širile skupine protivnika cijepljenja. Priče su u društvenim medijima postale tako snažne da su utjecale na povjerenje javnosti u zdravstveni sustav i njegove stručnjake te razbuktale iskazivanje nezadovoljstva prema istraživačima, političarima, članovima akademske zajednice i predstavnicima civilnog društva koji su zagovarali strategiju odgovora koju je odobrila Svjetska zdravstvena organizacija. Najčešće su uključivale kombinaciju uvjerenja povezanih s teorijama zavjere i snažnog nepovjerenja u medicinsku znanost i tehnologiju, a posebno cjepiva. Općenito, OECD smatra da je kriza koju je izazvala pandemija COVID-a 19 ubrzala opći trend pada povjerenja javnosti u institucije, što je omogućilo pojavu dezinformacija, polarizaciju i nespremnost da se poštuju javne politike. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | U nekoliko zemalja ti su stavovi pomogli radikalnim strankama i organizacijama desničara i euroskeptika da dodatno povećaju svoje biračko tijelo. Budući da se medicinska i socioekonomska kriza nastavlja, njihova mobilizacija i njihov utjecaj dodatno će se povećati (22). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | U svim zemljama napetosti zbog zdravstvene i gospodarske krize imaju znatan potencijal za stvaranje podjela među različitim skupinama i društvenim kategorijama. Prema nedavnoj studiji, pandemija i njezine posljedice različito su utjecale na mlade i stare osobe, građane koji navode da su bili ekonomski pogođeni i one koji smatraju da je COVID-19 pretežito javnozdravstvena kriza te one koji državu vide kao zaštitnicu i one koji je vide kao tlačiteljicu (23). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EU i države članice trebali bi postati svjesni rizika koje će uzrokovati dugotrajna kriza. Glavni izazov s kojim se suočavaju institucije EU-a i vlade država članica jest kako ojačati demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava tijekom pandemije, suočavajući se istodobno s propitivanjem i kritikama. Cilj demokratske strategije nije legitimizacija političkih i vladinih elita nego održavanje djelotvornosti odgovorâ uz istodobno promicanje demokratskog pluralizma, odgovarajućih provjera i ravnoteža te racionalne, konstruktivne i građanske kritike. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | U tom pogledu, institucije EU-a i vlade država članica trebale bi iskoristiti postojeće institute socijalnog i građanskog dijaloga kako bi u potpunosti i transparentno uključile organizacije civilnog društva, socijalne partnere i dionike u stvaranje pluralističkog demokratskog prostora u kojem su različite vizije i kritika dobrodošli. EGSO ističe da je unatoč najboljim namjerama iza instrumenta NextGenerationEU i nacionalnih planova za oporavak i otpornost te spremnosti Europske komisije da uključi organizacije civilnog društva, socijalne partnere i dionike, razina njihova stvarnog sudjelovanja i dalje uglavnom nedostatna, a postojeći procesi ne omogućavaju dostatan učinak njihovih stajališta. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | U skladu s preporukom iz mišljenja o akcijskom planu za europsku demokraciju, promicanje europske demokracije bi, uz područja koja su već uključena u taj akcijski plan, trebalo podrazumijevati promicanje demokratskog sudjelovanja na razini EU-a i na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uključenost civilnog društva i sve aspekte i područja demokracije, uključujući radničku i druge oblike demokracije. Nadalje, EGSO smatra da je potrebno staviti veći naglasak na građanski dijalog, koji je u svakoj demokraciji ključan preduvjet kojim se jamči najviša kvaliteta postupka donošenja odluka i preuzimanja odgovornosti za njega, u skladu s odredbama članka 11. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) (24). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EGSO smatra da bi akcijski plan za europsku demokraciju trebao uključivati opsežnu inicijativu za poticanje obrazovanja o demokraciji i temeljnim pravima jer je ono ključno za zaštitu demokratskih vrijednosti i aktivnog građanstva. Inicijativa bi trebala biti uključiva te upućena svim građanima, s posebnim naglaskom na mlade. |
| --- | --- |

4.11.

Bruxelles, 23. veljače 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Članak 2. Ugovora o Europskoj uniji; izjava Luce Jahiera, predsjednika Europskog gospodarskog i socijalnog odbora te Joséa Antonija Morena Díaza, predsjednika Skupine za temeljna prava i vladavinu prava (FRRL), 15. travnja 2020.

1

(2)  Deklaracija Europskog gospodarskog i socijalnog odbora, Odgovor EU-a na izbijanje pandemije COVID-a 19 i potreba za nezapamćenom razinom solidarnosti među državama članicama, 6. travnja 2020.

2

(3)  SL C 62, 15.2.2019., str. 173.

3

(4)  Rezolucija EGSO-a „Uključenost organiziranog civilnog društva u nacionalne planove za oporavak i otpornost – Što funkcionira, a što ne?”, 25. veljače 2021. (SL C 155, 30.4.2021., str. 1.).

4

(5)  SL C 374, 16.9.2021., str. 38.

5

(6)  Social Economy Europe, The Impact of COVID-19 on Social Economy Enterprises (Utjecaj pandemije COVID-a 19 na poduzeća socijalne ekonomije), srpanj 2020.

6

The Impact of COVID-19 on Social Economy Enterprises

(7)  Vijeće Europe, Europska komisija za demokraciju putem prava (Venecijanska komisija), Respect for Democracy, Human Rights and the Rule of Law during States of Emergency: Reflections, (Poštovanje demokracije, ljudskih prava i vladavine prava tijekom izvanrednih situacija: Razmišljanja). Strasbourg, 19. lipnja 2020., CDL-AD(2020)014.

7

Respect for Democracy, Human Rights and the Rule of Law during States of Emergency: Reflections

(8)  Vidjeti, primjerice, globalne komparativne studije i baze podataka: CompCoRe sažete u Jasanoff, Sheila, Hilgartner, Stephen, A Stress Test for Politics: Insights from the Comparative Covid Response Project (CompCoRe) (Test otpornosti na stres za politiku: Uvidi iz projekta usporedbe odgovora na COVID), 2020. (Verfassungsblog, 11. svibnja 2021.); te Power and the COVID-19 Pandemic (Vlast i pandemija COVID-a 19), Verfassungsblog Symposium, sažeto u J. Grogan, Power, Law and the COVID-19 Pandemic: Part I i Part II (Vlast, pravo i pandemija COVID-a 19: Dio I. i II.) sa zaključkom u Power and the COVID-19 Pandemic (Vlast i pandemija COVID-a 19), Verfassungsblog Symposium (2021.).

8

A Stress Test for Politics: Insights from the Comparative Covid Response Project (CompCoRe)

Power and the COVID-19 Pandemic

Verfassungsblog Symposium

Power, Law and the COVID-19 Pandemic: Part I

Part II

Power and the COVID-19 Pandemic (Vlast i pandemija COVID-a 19)

(9)  J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis (Vladavina prava i kriza uzrokovana COVID-om 19) (Democracy Reporting International, svibanj 2021.)

9

Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis

(10)  J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis (Vladavina prava i kriza uzrokovana COVID-om 19) (Democracy Reporting International, svibanj 2021.)

10

Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis

(11)  J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis (Vladavina prava i kriza uzrokovana COVID-om 19) (Democracy Reporting International, svibanj 2021.)

11

Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis

(12)  J. Grogan i N. Weinberg, Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies (Načela provođenja vladavine prava i dobrog upravljanja u izvanrednim javnozdravstvenim situacijama) (Sažetak politike RECONNECT, kolovoz 2020.): https://reconnect-europe.eu/wp-content/uploads/2020/08/RECONNECTPB_082020B.pdf.

12

Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies

(13)  SL C 62, 15.2.2019., str. 173.

13

(14)  SL C 190, 5.6.2019., str. 1. Na ovo mišljenje EGSO-a podneseno je protumišljenje koje je odbijeno, ali je dobilo barem četvrtinu glasova.

14

(15)  SL C 341, 24.8.2021., str. 50.

15

(16)  SL C 341, 24.8.2021., str. 50.

16

(17)  Zaključci Europskog vijeća o pandemiji COVID-a 19, 25. svibnja 2021.

17

(18)  Supplementing GDP as a welfare measure: proposed joint list by the European social partners, (Dopuna BDP-u kao mjere blagostanja: prijedlog zajedničkog popisa europskih socijalnih partnera), 3. ožujka 2021.

18

Supplementing GDP as a welfare measure: proposed joint list by the European social partners

(19)  SL C 374, 16.9.2021., str. 38.

19

(20)  Međunarodni institut za demokraciju i pomoć pri izborima (International IDEA), The Global State of Democracy Report 2021 (Izvješće o globalnom stanju demokracije za 2021.).

20

The Global State of Democracy Report 2021

(21)  Vidjeti Petra Guasti, The Impact of the COVID-19 Pandemic in Central and Eastern Europe (Posljedice pandemije COVID-a 19 u srednjoj i istočnoj Europi). The Rise of Autocracy and Democratic Resilience, Democratic Theory (Porast autokracije i demokratske otpornosti, Democratic Theory), Svezak 7, broj 2, zima 2020., str. 47.

21

The Impact of the COVID-19 Pandemic in Central and Eastern Europe

The Rise of Autocracy and Democratic Resilience, Democratic Theory

Democratic Theory

(22)  Vidjeti, primjerice, José Javier Olivas Osuna i José Rama, COVID-19: A Political Virus? VOX’s Populist Discourse in Times of Crisis, Frontiers in Political Science (COVID-19: Politički virus? VOX-ov populistički diskurs u doba krize, Granice u političkim znanostima), 18. lipnja 2021.

22

COVID-19: A Political Virus? VOX’s Populist Discourse in Times of Crisis, Frontiers in Political Science

(23)  Ivan Krastev i Mark Leonard, Europe’s Invisible Divides: How COVID-19 is Polarizing European Politics (Nevidljive podjele Europe: Kako bolest COVID-19 polarizira europsku politiku), Sažetak politike ECFR-a, rujan 2021.

23

Europe’s Invisible Divides: How COVID-19 is Polarizing European Politics

(24)  SL C 341, 24.8.2021., str. 56.

24

---

| 18.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 275/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 275/18

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Društveni izazovi ozelenjivanja pomorskog i riječnog prometa”

(samoinicijativno mišljenje)

(2022/C 275/03)

| Izvjestitelj: | Pierre Jean COULON |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Pierre Jean COULON

| Odluka Plenarne skupštine: | 25.3.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 2.2.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.2.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 567 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 207/1/2 |

Odluka Plenarne skupštine:

25.3.2021.

Pravna osnova:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

2.2.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.2.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

567

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

207/1/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO potvrđuje svoju potporu zaključcima i preporukama iz mišljenja „FuelEU Maritime” (1) i „NAIADES III” (2). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | U tom području, kako „bi se taj cilj konačno ostvario, potrebna je bliska suradnja sa svim dionicima u pomorskom klasteru i lancu opskrbe.” |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Isto vrijedi i za nužni interes „za uvođenje intermodalnih terminala” koji omogućuju razvoj prijevoza unutarnjim plovnim putovima u gradovima, čime bi se doprinijelo poboljšanju kvalitete života. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.2. | EGSO smatra da se pri ozelenjivanju pomorskog i riječnog prometa obavezno moraju uzeti u obzir zdravlje i kvaliteta života stanovnika koji žive u blizini plovidbenih osi ili luka. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Upravo bi zato lučke uprave, lokalne i regionalne vlasti te dionici u prometu morali zajednički raditi na preispitivanju veza među gradovima, lukama i dionicima u prometu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Prelazak na ozelenjivanje ne može se razmatrati prije nego što se provede odgovarajuće osposobljavanje radnika. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Te su preporuke neizostavna sastavnica buduće valorizacije plavog gospodarstva. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Uvod

| 2.1. | Komunikacijom Europske komisije „NAIADES III” o modernizaciji riječnog prometa u Europi, objavljenom 24. lipnja 2021., i Prijedlogom uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uporabi obnovljivih goriva u pomorskom prometu, objavljenim 14. srpnja 2021., koji se naziva i „FuelEU Maritime” (Održiva goriva za pomorstvo), započinje dekarbonizacija tih sektora. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Akcijskim planom „NAIADES III” nastoji se bolje iskoristiti riječni promet. Plan sadrži 35 točaka i polazi od vrlo jednostavnog opažanja Europske povjerenice za promet Adine Vălean da je riječni promet „jedan od najučinkovitijih načina prijevoza u pogledu emisija CO2 i plovni putovi mogu imati ključnu ulogu u dekarbonizaciji naših prometnih sustava”. Ipak, iako duljina mreže unutarnjih plovnih putova iznosi 41 000 kilometara, samo se 6 % tereta u EU-u prevozi našim rijekama i kanalima. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cilj je Komunikacije omogućiti povećanje količine robe koja se prevozi europskim rijekama i kanalima i olakšati prelazak na teglenice s nultim emisijama do 2050. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisija stoga predlaže reviziju Direktive o intermodalnom prijevozu iz 1992. (3), jedinog pravnog instrumenta EU-a kojim se izravno podupire prelazak s cestovnog prijevoza tereta na načine prijevoza s niskim razinama emisija (unutarnji plovni putovi, pomorski i željeznički promet), ali koji nije doveo do željenog učinka zbog nezadovoljavajućeg prenošenja u državama članicama. Glavni je razlog takvog manjkavog prenošenja činjenica da je u paketu za mobilnost iz 2018. postojao stvarni nesrazmjer između, s jedne strane, cilja postizanja poštenog tržišnog natjecanja između prijevoznika i zaposlenika u sektoru cestovnog prometa na unutarnjem tržištu (ograničavajući kabotažu na smjer od intermodalnih terminala i prema njima) i, s druge strane, prelaska s modalnog na intermodalni prijevoz smanjenjem njegovih troškova. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Prijedlog uredbe o pomorskom prometu dio je zakonodavnog paketa i paketa politika od nazivom „Spremni za 55 %”, kojim se do 2030. godine nastoji smanjiti emisije stakleničkih plinova za 55 %. Prvenstveno je usmjeren na ciljeve smanjenja emisija i njime se od prijevoznika zahtijeva da izvješćuju o vrsti plovila i goriva koje upotrebljavaju. Prema tome, relativno je neobvezujući. Razlog tomu je činjenica da je, prema Europskoj komisiji, pomorski promet općenito odgovoran za samo 10 % emisija povezanih s prometom u Uniji. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EGSO može samo podržati Komisijinu politiku ozelenjivanja pomorskog i riječnog prometa. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | To i čini u nedavno usvojenim mišljenjima „FuelEU Maritime” (4) i „NAIADES III” (5). EGSO ujedno želi iskoristiti ovu priliku da predstavi svoja razmišljanja o društvenim izazovima koje donosi ozelenjivanje pomorskog i riječnog prometa i da skrene pozornost civilnog društva na činjenicu da taj proces podrazumijeva i uređivanje pomorskog prostora kako bi se omogućila prilagodba prometa klimatskim promjenama u okviru plavog gospodarstva (6). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Ovo samoinicijativno mišljenje sastoji se od dva dijela u kojima se obrađuju različite teme: prva tema bavi se u osnovi prirodom riječnog prometa i riječnih luka, a druga društvenim pitanjima koja se tiču zaposlenika u pomorskom i riječnom prometu. EGSO ističe da je pomorski promet sektorsko tržište, od lokalnog trajektnog prijevoza kojim se povezuju gradovi i arhipelazi po rijekama i kratkim pomorskim rutama do dugih putovanja trajekata, brodova za rasuti teret i kontejnerskih brodova te kružnih putovanja.
  Ovo se mišljenje ne bavi svim tim sektorima već društvenom dimenzijom povezanom s pitanjem lokalnog i regionalnog prometa. |
| --- | --- |

3.1.

Ovo se mišljenje ne bavi svim tim sektorima već društvenom dimenzijom povezanom s pitanjem lokalnog i regionalnog prometa.

| 3.2. | Za ozelenjivanje pomorskog i riječnog prometa potreban je integrirani pristup jer bi se budućom prometnom infrastrukturom trebala uzeti u obzir pitanja povezana sa zdravljem stanovnika i radnika na njezinu području. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | U okviru ovog samoinicijativnog mišljenja o društvenim izazovima povezanima s ozelenjivanjem pomorskog i riječnog prometa EGSO smatra da Komisija mora raspolagati pouzdanim studijama o učincima koje aktivnosti u riječnim i morskim lukama imaju na zdravlje. Te bi studije trebale uključivati opsežnu analizu sustava upravljanja okolišem i sadržavati preporuke za rad riječnih i morskih luka kojima se uzimaju u obzir zdravstvena pitanja. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pomorska kabotaža ima ključnu ulogu za ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju, posebno za otočna područja. U njoj se prednost daje politici niskih emisija ugljika, smanjuje se učinak na okoliš i podupire načelo multimodalnosti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Poboljšanje kvalitete zraka u lukama i posljedice koje ona ima na zdravlje stanovnika okolnih područja osjetljivo je pitanje. EGSO smatra da je važan daljnji razvoj sustava opskrbe električnom energijom s kopna u riječnim i morskim lukama, po uzoru na luku Rotterdam, kako bi plovila neovisno o svojoj veličini mogla isključiti motore dok su na vezu jer bi to pridonijelo zaštiti zdravlja okolnog stanovništva i radnika. To se odnosi i na brodove za kružna putovanja koji su često na vezu u središtima luka. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ne može se zanemariti ni onečišćenje bukom koje uzrokuju aktivnosti u morskim lukama jer ono utječe na kvalitetu života stanovnika s jedne strane i na zdravlje radnika s druge. Isto vrijedi i za stanovnike zaleđa unutarnjih plovnih putova. Poboljšanje učinkovitosti riječnog prometa obvezno uključuje i društveni i gospodarski razvoj zaleđa. Ipak, iako riječni promet proizvodi manje onečišćenja od cestovnog prometa, do tog razvoja ne smije doći na štetu kvalitete života okolnih stanovnika. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | O temi ozelenjivanja riječnog i pomorskog prometa ne može se raspravljati ako se ne razmotre pitanja povezana s osposobljavanjem radnika, mogućnostima zapošljavanja i različitim postupanjem prema muškarcima i ženama u tim sektorima te ako se zanemaruju društveni izazovi koji proizlaze iz dubinskih promjena koje donose digitalizacija i automatizacija zanimanja. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Obnova flote ključna je za smanjenje ovisnosti riječnog prometa o fosilnim gorivima. No većinu tog sektora čine mali brodari te mala i srednja poduzeća, koji se trenutno suočavaju s gospodarskim poteškoćama (gubitak prometa od oko 2,7 milijardi EUR, smanjenje prijevoza putnika za najmanje 70 %). Stoga, da bi neophodna obnova flote bila društveno prihvatljiva, potrebno je sudjelovanje brodara, do čega će doći samo ako se ulaganjem i dugoročnom financijskom potporom osigura njihovo povjerenje. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Za prelazak na riječni promet s nultom stopom emisija CO2 potrebno je, stoga, financijski poduprijeti postojeće brodare, ali i uložiti pojačane napore u osposobljavanje sadašnjih i budućih članova posade plovila. Uspjeh ozelenjivanja riječnog i pomorskog prometa ovisi i o sposobnosti sektora da upravlja preobrazbom rada i vještina. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Posebne napomene

Luke

| 4.1. | U području pomorskog prometa politika ozelenjivanja pomorskog prometa dovest će do ponovnog razmatranja veza između gradova i luka. Razvojni projekti koji se temelje na isključivo naftnom gospodarstvu i globalizirana „superkontejnerizacija” iz druge polovine 20. stoljeća doveli su do izmještanja luka iz gradova, koji su postali premali, te do stvaranja industrijskih i lučkih zona na periferiji. Međutim, prihvatljivost velikog lučkog ili urbanog projekta mora biti gotovo jednoglasna, što znači da se u obzir mora uzeti često vrlo složen skup argumenata koji povezuju javni interes i zasebna stajališta. Ti su građanski i društveni zahtjevi relativno novi u tisućljetnim odnosima između gradova i njihovih luka. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Lučka uprava i općine mogu biti usuglašene ili mogu zauzeti potpuno različita stajališta o društvenoj i okolišnoj dimenziji, koja se više ne može zanemarivati (7). U lučkim gradovima, u kojima plovila dijele prostor s lokalnim stanovništvom, industrijama, trgovinama i turističkim djelatnostima, kvaliteta okoliša i izvori onečišćenja postaju čimbenici u mobilizaciji stanovnika. Na primjer, brodski motori rade jednako i danju i noću, a zagađenje zraka svakodnevno muči okolno stanovništvo brojnih europskih luka. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Brodovi za mješoviti teret i trajekti na brojnim linijama ispuštaju u zrak plinove i sitne čestice. Buka koju stvaraju motori isto je tako nepodnošljivo onečišćenje jer se stalno čuje, a noću se pojačava. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Problem proizlazi iz činjenice da su samo neka mjesta za prihvat plovila u lukama opremljena električnim priključkom na kopnu. Zbog toga neka plovila moraju pokrenuti vlastite generatore. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Poboljšanje kvalitete zraka u lukama i posljedice koje ona ima za zdravlje stanovnika okolnih područja osjetljivo je pitanje. Zahtjevi stanovnika za uvođenje preventivnih i korektivnih mjera u području kvalitete zraka u blizini luka postaju sve glasniji, posebno na društvenim mrežama. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Isto vrijedi i za onečišćenje bukom uzrokovano aktivnostima u lukama. EGSO smatra da se ozelenjivanje pomorskog i riječnog prometa ne može razmatrati odvojeno od analize postojećeg stanja i analize učinka luka na okoliš, posebno na područjima na kojima se luke spajaju s gradovima. To bi trebao biti preliminarni korak prije donošenja bilo kakvih mjera i trebalo bi omogućiti pametno upravljanje zaštitom okoliša na područjima u kojima se luke spajaju s gradovima, čemu bi mogao pridonijeti razvoj riječnih luka na unutarnjim plovnim putovima. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | O ozelenjivanju pomorskog i riječnog prometa ne može se odlučivati bez prethodne procjene učinka raspršivanja emisija plinova, čak i niskih emisija ugljika, s brodova, topografskog profila lučkog područja, raširenosti stanovništva u područjima na koje utječu lučke aktivnosti te postojanja meteoroloških postaja, zato što vremenski uvjeti utječu na raspršivanje ili zadržavanje plinova u zraku, i senzora za mjerenje onečišćenja i razina buke. |
| --- | --- |

4.7.

Zaposlenici u pomorskom sektoru

| 4.8. | Isto tako, ne smije se zanemariti još jedan veliki društveni izazov, a to je zapošljavanje i osposobljavanje za nova zanimanja pomoraca. Unatoč nedostatku dostupnih, točnih i usporedivih podataka o pomorcima, općenito se smatra da u pomorskom sektoru nedostaje kvalificirane radne snage i da je teško popuniti radna mjesta i zadržati pomorce. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Određeni manjak privlačnosti tog profesionalnog sektora proizlazi među ostalim iz činjenice da se rad u pomorskoj plovidbi više ne smatra sredstvom za upoznavanje sa svijetom jer su putovanja postala jeftinija i jednostavnija. Prema jednoj neovisnoj studiji koju je naručila Europska komisija, taj se sektor isto tako smatra nespojivim s „normalnim” društvenim i obiteljskim životom, a postoji i percepcija loših uvjeta rada i loših mogućnosti profesionalnog razvoja, i to unatoč Konvenciji o radu pomoraca (MLC) iz 2006., kojom su utvrđeni minimalni radni i životni uvjeti za sve pomorce svjetske trgovačke flote (8). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Međutim, neki podaci iz izvješća Udruženja brodovlasnika Europske zajednice ukazuju na to da se rad u pomorskom prometu u nekim dijelovima društva smatra prestižnim i vrijednim poštovanja, posebno zahvaljujući informativnim kampanjama o tom sektoru koje je izradio javni sektor, stipendijama itd. |
| --- | --- |

4.10.

Zastupljenost žena u prometnom sektoru

| 4.11. | Broj žena u pomorskom prometu i dalje je relativno nizak, odnosno žene su nedovoljno zastupljene, i malo je znakova poboljšanja u budućnosti. Uz iznimku nekih nordijskih zemalja i Nizozemske, žene su zaposlene na poslovima nižih razina i manje plaćene od muškaraca. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EGSO je dionik u europskom panelu čiji je cilj uključivanje i valorizacija uloge žena u zanimanjima u prometnom sektoru općenito, uključujući i pomorski i riječni promet. Internetska anketa koju je od 7. listopada do 29. studenoga 2019. provelo Udruženje europskih radnika u prometu pokazuje da žene čine samo 22 % zaposlenika u prometu u svim sektorima (9). Studija pokazuje da u tom sektoru i dalje postoje brojne prepreke koje proizlaze iz rodnih nejednakosti i stereotipa. Pomorski promet oduvijek je bio „muška” industrija i EGSO smatra da je to potrebno promijeniti kako bi se odgovorilo na društveni izazov uloge žena u tom sektoru. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Ozelenjivanje pomorskog prometa moglo bi biti prilika za to. EGSO smatra da bi tehnološki razvoj do kojeg dolazi zbog ozelenjivanja sa sobom trebao donijeti poboljšanje dinamike zapošljavanja u pomorskom prometu i promjene u načinu na koji se on percipira jer će tradicionalna radna mjesta na moru biti zamijenjena radnim mjestima s visokom dodanom vrijednošću na kopnu, što će omogućiti veće zapošljavanje žena. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Pomorci s odgovarajućim kvalifikacijama izuzetno su važni za to da bi plovidba bila i sigurna i ekološki prihvatljiva. Održivost tog dinamičnog sektora ovisi o sposobnosti da se nastavi privlačiti dovoljan broj kvalitetnih kandidata i da se zadrže iskusni pomorci, uključujući žene i druge podzastupljene skupine. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EGSO smatra da je uključivanje svih dionika, pa i socijalnih partnera, nužno kako bi se pronašla važna i održiva rješenja u kontekstu ozelenjivanja pomorskog prometa (10). |
| --- | --- |

4.15.

Pomorci

| 4.16. | Povrh toga, automatizacija plovila mogla bi dovesti do smanjenja broja članova brodske posade i radnika u plovidbi, čime će se smanjiti potražnja za pomorcima i istodobno povećati radno opterećenje i odgovornosti postojećih radnika. Vrlo je vjerojatno da mogućnost gubitka zaposlenja ili obveza prekvalifikacije neće biti dobro prihvaćene u društvu. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Osim toga, digitalizacijom i automatizacijom mogu se poboljšati radni uvjeti visokokvalificiranih radnika u plovidbi koji posjeduju vještine u području informatike i elektrotehnike. Zahvaljujući tim vještinama moći će se i smanjiti administrativno opterećenje, koje se često navodi kao izvor umora članova brodske posade, i omogućiti razvoj gotovo autonomnih operativnih sustava, što će svakako pozitivno utjecati na raspored radnog vremena i privlačnost rada u pomorskom prometu. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Digitalizacija i automatizacija koje dolaze s ozelenjivanjem pomorskog prometa iz temelja će izmijeniti taj sektor. To se ne očekuje u kratkom roku, posebno jer brodovlasnici još nisu u potpunosti za to pripremljeni iako su te nove tehnologije prilagođene postojećim plovilima. Trošak obnove flote dodatan je razlog oklijevanja. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Ne može se zanemariti ni rizik da bi promjene u potrebama za vještinama mogle štetiti zapošljavanju jer bi neki pomorci mogli biti izostavljeni ili bi moglo doći do neprilagođenog osposobljavanja pomoraca za budućnost. To je velik izazov za škole za osposobljavanje pomoraca na koji ukazuju samo škole koje blisko surađuju s pomorskom industrijom kako bi se prilagodile njezinim potrebama. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Osim toga, kontinuirano strukovno osposobljavanje pomoraca ključno je za održavanje njihovih vještina u skladu s potrebama i olakšavanje prelaska s radnih mjesta na moru na radna mjesta na kopnu, do čega će vjerojatno doći uslijed ozelenjivanja pomorskog prometa. Taj je aspekt ključan za pozitivan učinak prelijevanja na društvo u cjelini. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Poboljšanjem vještina radnika doći i do povećanja troškova rada, rizika od socijalnog dampinga na štetu najmanje kvalificiranih radnika i nelojalne konkurencije na tržištu rada, zbog čega je potrebno zaštititi radna mjesta europskih pomoraca. Korisne informacije dostupne su u studiji Seafarers and digital disruption (Pomorci i digitalizacija) iz 2018. (11). Usto, čini se da dolazi do smanjenja njihova broja i povećanja dobi, zbog čega se postavlja pitanje jesu li konkurentni s neeuropskim pomorcima. To je posve odvojena tema, no ipak ju je potrebno istaknuti u ovom samoinicijativnom mišljenju. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Socijalni partneri stoga imaju ključnu ulogu u osiguravanju poštovanja ili čak podizanja standarda rada u pomorskom prometu. Međutim, kolektivno pregovaranje može biti ugroženo zbog razlika u radničkim pravima koja se primjenjuju na plovilima i komplicirano zbog primjenjivosti radnog prava u prekograničnim područjima jer često nedostaje komunikacije, suradnje i koordinacije među različitim tijelima nadležnima za kontrolu radnih uvjeta. |
| --- | --- |

4.22.

Riječni promet

| 4.23. | Neka od razmatranja koja se odnose na zaposlenike u pomorskom prometu mogu se u nekim slučajevima primijeniti i na riječni promet, osim činjenice da su zbog kombinacije socijalnih, gospodarskih i kulturnih čimbenika na tržištu rada u prijevozu unutarnjim plovnim putovima uglavnom prisutni stariji neovisni prijevoznici (12). Treba napomenuti da starenje utječe i na zaposlenike jer mladi preferiraju zaposlenje na kopnu s redovitim radnim vremenom i mogućnosti provođenja vikenda kod kuće. Na primjer, taj je čimbenik vrlo važan u zapadnoj Europi, gdje oko 80 % poduzeća za prijevoz tereta unutarnjim plovnim putovima čine neovisni vlasnici-prijevoznici s neredovitim radnim vremenom. Zbog toga dolazi do nedostatka radne snage u plovidbi unutarnjim plovnim putovima, kako na tržištu prijevoza putnika unutarnjim plovnim putovima, tako i na tržištu prijevoza tereta, a ta se pojava očituje u pogledu kvalificiranih radnika na razini zapovjednika i kvalificiranih kapetana plovila u segmentu tekućeg tereta. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | EGSO smatra da je taj nedostatak isto tako posljedica tehničkih čimbenika. Budući da su za rad članova posade sve više potrebna tehnička znanja, poduzeća za riječni promet traže specijalizirane profile radnika, koje je teško pronaći. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Za povećanje privlačnosti sektora, posebno za mladu generaciju, potrebno je donijeti osnovne mjere, uključujući socijalno-kulturne i društvene mjere kao što je razvoj zadruga kako bi se gospodarske potrebe (učinkovitost, rentabilnost, povećano radno opterećenje) bolje uskladile sa socijalnim, kulturnim i društvenim aspektima (privatni i društveni život, obitelj itd.). |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | Konačno, EGSO ističe da će se učinci krize uzrokovane bolešću COVID-19, koji se već osjećaju, moći kvantificirati u godinama koje dolaze, posebno jer će se tržište rada u riječnom prometu dodatno izmijeniti zbog ozelenjivanja tog sektora. |
| --- | --- |

4.26.

Bruxelles, 23. veljače 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Mišljenje EGSO-a „FuelEU Maritime” (SL C 152, 6.4.2022., str. 145.).

1

(2)  Mišljenje EGSO-a „NAIADES III” (SL C 194, 12.5.2022., str. 102.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 92/106/EEZ od 7. prosinca 1992. o utvrđivanju zajedničkih pravila za određene vrste kombiniranog prijevoza robe između država članica (SL L 368, 17.12.1992., str. 38.).

3

(4)  Mišljenje EGSO-a „FuelEU Maritime” (SL C 152, 6.4.2022., str. 145.).

4

(5)  Mišljenje EGSO-a „NAIADES III” (SL C 194, 12.5.2022., str. 102.).

5

(6)  Mišljenje EGSO-a „Novi pristup održivom plavom gospodarstvu u Europskoj uniji”, izvjestitelj: Simo Tiainen (SL C 517, 22.12.2021., str. 108.) i mišljenje EGSO-a „Inovacije u plavom gospodarstvu”, izvjestitelj: Séamus Boland (SL C 12, 15.1.2015., str. 93.).

6

(7)  Daudet, B. i Alix, Y., Gouvernance des territoires ville-port: empreintes locales, concurrences régionales et enjeux globaux (Upravljanje područjem lučkih gradova: lokalni utjecaj, regionalna konkurentnost i globalni izazovi), Organisations et Territoires, 2012.

7

Gouvernance des territoires ville-port: empreintes locales, concurrences régionales et enjeux globaux

(8)  Coffey, Consultores em Transportes Inovacāo e Sistemas, Oxford Research i World Maritime University, Study on social aspects within the maritime transport sector (Studija o društvenim aspektima sektora pomorskog prometa), Ured za publikacije Europske unije, 2020.

8

Study on social aspects within the maritime transport sector

(9)  https://www.etf-europe.org/make-transport-fit-for-women-to-work-in-etf-sounds-alarm-over-industrys-growing-gender-divide/

9

(10)  https://www.ecsa.eu/index.php/etf-ecsa-declaration-enhanced-participation-women-european-shipping

10

(11)  https://www.ics-shipping.org/wp-content/uploads/2018/10/ics-study-on-seafarers-and-digital-disruption.pdf.

11

(12)  Središnja komisija za plovidbu Rajnom, Rapport thématique sur le marché du travail dans le secteur de la navigation intérieure européenne (Tematsko izvješće o tržištu rada u sektoru europske plovidbe unutarnjim plovnim putovima), veljača 2021.

12

Rapport thématique sur le marché du travail dans le secteur de la navigation intérieure européenne

---

III Pripremni akti

Europski gospodarski i socijalni odbor

567. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 23.2.2022.–24.2.2022.

| 18.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 275/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 275/24

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Preporuke Vijeća o Paktu za istraživanje i inovacije u Europi

(COM(2021) 407 final – final 2021/230 (NLE))

(2022/C 275/04)

| Izvjestitelj: | Paul RÜBIG |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Panagiotis GKOFAS |

Izvjestitelj:

Paul RÜBIG

Suizvjestitelj:

Panagiotis GKOFAS

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 2.5.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 182. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 3.2.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.2.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 567 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 219/0/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 2.5.2022.

Pravna osnova:

članak 182. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

3.2.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.2.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

567

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

219/0/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja činjenicu da se u Paktu za istraživanje i inovacije u Europi utvrđuju zajednički dogovorene vrijednosti i načela u području istraživanja i inovacija te, na globalnoj, općoj razini, područja u kojima će države članice zajednički razvijati prioritetne mjere. Paktom se stoga podupire novi europski istraživački prostor (EIP) uzimajući u obzir da su za istraživanje i inovacije uglavnom nadležne države članice. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Preporuka Vijeća podijeljena je u veće dijelove koji se obrađuju u sljedećim odjeljcima:






  1. | Vrijednosti i načela; |
| --- | --- | --- |

1.2.

1.

Vrijednosti i načela;

| 2. | Prioritetna područja za zajedničko djelovanje; |
| --- | --- |

2.

Prioritetna područja za zajedničko djelovanje;

| 3. | Davanje prednosti ulaganjima u istraživanje i razvoj; |
| --- | --- |

3.

Davanje prednosti ulaganjima u istraživanje i razvoj;

| 4. | Koordinacija politika te praćenje i izvješćivanje. |
| --- | --- |

4.

Koordinacija politika te praćenje i izvješćivanje.

| 1.3. | Europa bi rezultate vlastitog istraživanja i razvoja u budućnosti trebala koristiti za stvaranje vrijednosti, poslovnih mogućnosti i kvalitetnih radnih mjesta. Izrazito važno sredstvo za razvoj poslovanja, ostvarivanje dobiti i otvaranje radnih mjesta u Europi na temelju rezultata europskog istraživanja i razvoja jesu prava intelektualnog vlasništva. U točki o stvaranju vrijednosti trebalo bi istaknuti veliku važnost prava intelektualnog vlasništva i patenata te bi trebalo izraditi jasnu strategiju u pogledu prava intelektualnog vlasništva za Europu u okviru Pakta za novi EIP (europski istraživački prostor). Ta aktivna i pasivna politika i strategija EU-a u području patenata trebala bi biti popraćena aktivnom i pasivnom strategijom licenciranja te transparentnim sustavom praćenja neto globalne ravnoteže patenata i licencija. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO pozdravlja činjenicu da se u Paktu jasno poziva na produbljenje EIP-a, odnosno na prelazak s koordinacije nacionalnih politika na dublju integraciju tih politika, te na ubrzavanje dvostruke zelene i digitalne tranzicije. Zasada se aktivnosti istraživanja i inovacija u državama EU27 još uvijek uglavnom provode u paralelnim izoliranim skupovima. Te skupove sada treba povezati velikim „komunikacijskim kanalima” koji prema mišljenju EGSO-a moraju biti jedan od glavnih ciljeva Pakta. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO smatra da, s obzirom na golema ulaganja u istraživanje, tehnologiju i inovacije u Aziji (Kina, Južna Koreja itd.), EU mora znatno ubrzati svoje djelovanje u području istraživanja i inovacija, osobito u pogledu brzog prijenosa rezultata istraživanja i razvoja u inovativne proizvode i usluge, jer Europa zaostaje u tom području, kako je jasno istaknuto u komunikaciji COM(2020) 628. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO želi istaknuti da se istraživanje i inovacije u EU-u moraju ubrzati, a digitalna tranzicija brzo postići. Nedavno objavljeno izvješće Europske komisije, Pregled rezultata ulaganja EU-a u istraživanje i razvoj za 2021., pokazuje da je Kina od 2020. do 2021. povećala svoja ulaganja u istraživanje i razvoj za 18,1 %, SAD ih je u istom razdoblju povećao za 9,1 %, dok ih je 27 država članica EU-a smanjilo za 2,2 %. Ti tranzicijski procesi moraju biti pošteni i pravedni te ne smiju izostaviti nijednu skupinu civilnog društva, a posebno vulnerabilne građane i građanke, stanovništvo udaljenih regija Europe i socijalne partnere. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kako je istaknuto u novom EIP-u i u Paktu, EU-u je uistinu potrebna nova vizija, odnosno novi dogovor za europski istraživački prostor EU-a. Ostane li strategija za istraživanje, tehnologiju i inovacije gotovo nepromijenjena, EU će u pogledu istraživanja i inovacija nastaviti zaostajati za SAD-om i Azijom (Kina, Koreja itd.) |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Do sada je samo ograničeni udio stanovništva EU-a (uobičajeni akteri u području istraživanja i inovacija) sudjelovao u politikama EU-a u području istraživanja i inovacija. Međutim, u najnovijim socioekonomskim istraživanjima ističe se velika važnost paradigme znanost-tehnologija-društvo za bolju uspješnost u području istraživanja i inovacija. Radi davanja konkretnog doprinosa ostvarenju cilja snažnijeg EU-a u svijetu, EGSO traži da se u proces Europske komisije za praćenje mjera koje novi Forum EIP-a već provodi 2022. i povezanih inicijativa poput novih panela europskih građana i građanki u sklopu Konferencije o budućnosti Europe na primjereni način uključe organizacije civilnog društva i socijalni i gospodarski partneri (posebno organizacije koje predstavljaju mikropoduzeća i MSP-ove) na europskoj i nacionalnoj razini. Takozvani trokut znanja (visoko obrazovanje, temeljna i primijenjena istraživanja, komercijalizacija nove tehnologije u industriji) koji se na naše zadovoljstvo spominje i u Komisijinu Paktu za istraživanje i inovacije, važan je koncept za poticanje istraživanja i inovacija. U okviru tog koncepta sudjelovanja civilnog društva EU-a isto je tako važno osigurati uključenost radne snage na nižim razinama, kao i vulnerabilnih građana i građanki EU-a. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Europa u okviru novog Pakta za istraživanje i inovacije mora pripremiti teren za bolju poduzetničku kulturu u kojoj će se poticati inovativna poduzeća spremna na preuzimanje rizika – mikropoduzeća, MSP-ovi i start-up poduzeća. Poznati slogan „Tko ne riskira, ne profitira” u području inovacija mogao bi glasiti „Tko ne riskira, ne posluje i ne zapošljava”. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Postoje brojni dokumenti i programi Komisije o istraživanju i inovacijama. Stoga EGSO smatra da bi bilo dobro da Komisija pojasni međusobnu povezanost svih svojih dokumenata o istraživanju i inovacijama, uključujući Pakt za istraživanje i inovacije, novi EIP, europske misije, plan EU-a za oporavak i otpornost te Obzor Europa općenito. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Naposljetku, EGSO želi istaknuti da bi izrada i provedba Pakta EU-a za istraživanje i inovacije i novog EIP-a trebali biti u skladu sa 17 ciljeva Ujedinjenih naroda o održivom razvoju kojima se do 2030. želi postići pristojan život za sve na zdravom planetu. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Opće napomene

| 2.1. | Temeljni dokument Komisije na kojem se Pakt zasniva i na koji Pakt upućuje jest komunikacija COM(2020) 628 „Novi EIP za istraživanje i inovacije”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | U ožujku 2021. godine EGSO je objavio mišljenje (1) o komunikaciji „Novi EIP za istraživanje i inovacije” (2). Mnogi zaključci, preporuke i opće napomene iz tog mišljenja EGSO-a vrijede i u slučaju Pakta, a neki su ponovljeni i u ovom dokumentu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Objedinjavanjem tih elemenata o istraživanju i inovacijama u jedinstvenom pravnom aktu potvrdit će se politička obveza država članica da mobiliziraju svoje politike u području istraživanja i inovacija radi svladavanja izazova s kojima se Europa danas suočava, a to su:






  a. | dvostruka tranzicija (digitalna tranzicija i zeleni plan); |
| --- | --- | --- |

2.3.

a.

dvostruka tranzicija (digitalna tranzicija i zeleni plan);

| b. | oporavak nakon pandemije; |
| --- | --- |

b.

oporavak nakon pandemije;

| c. | sve žešće globalno tržišno natjecanje u području istraživanja, tehnologije i inovacija, osobito s Azijom (Kina, Koreja itd.). |
| --- | --- |

c.

sve žešće globalno tržišno natjecanje u području istraživanja, tehnologije i inovacija, osobito s Azijom (Kina, Koreja itd.).

Svi ti izazovi moraju se svladavati na pravedan i pošten način, pri čemu nitko ne smije biti zapostavljen, a posebno ne vulnerabilni građani i građanke EU-a.

| 2.4. | Prema globalnim ljestvicama i studijama provedenima u području istraživanja, tehnologije i inovacija vidljivo je da u smislu globalnog tržišnog natjecanja u tom području države EU27 zaostaju za SAD-om i Azijom, osobito Kinom i Korejom i osobito u pogledu ključnih razvojnih tehnologija (npr. umjetna inteligencija, strojno učenje, robotika, digitalni poslovni modeli itd.). Problemi pod a. i b. navedeni su u komunikaciji Komisije COM(2021) 407. EGSO je svjesno dodao izazov c. „globalno tržišno natjecanje u području istraživanja, tehnologije i inovacija, osobito s Azijom (Kina, Koreja itd.)” jer smatra da ako ga EU ne svlada uspješno, prepustit će milijune kvalificiranih radnih mjesta Aziji nauštrb bogatstva i kvalitete života za građane i građanke Europe. Istraživanje, tehnologije i inovacije glavni su pokretači za stvaranje budućih kvalitetnih radnih mjesta. Ako se tehnološka premoć u mnogim industrijskim granama premjesti u Aziju, tamo će se premjestiti i kvalitetna radna mjesta. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Europsko istraživačko vijeće isto je tako već objavilo mišljenje o Paktu i novom EIP-u. Europsko istraživačko vijeće također jasno ističe da EU zaostaje u usporedbi s Azijom, osobito Kinom, u pogledu istraživanja, tehnologije i inovacija, te navodi da bi „Pakt za istraživanje i inovacije mogao biti posljednja prilika da EU konačno ispuni ciljeve iz prvotnog EIP-a kako bi učvrstio položaj Europe kao predvodnika u području istraživanja i inovacija” (3). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kina ne samo što je pretekla EU po pitanju rezultata istraživanja i razvoja i rezultata u području patenata nego, već otprilike pet godina, agresivno nastupa kao globalni predvodnik u postavljanju standarda za tehnološku industriju. Desetljećima su SAD i Europa imale monopol na postavljanje standarda za industriju. Postavljanje standarda za tehnološku industriju ima vrlo važnu ulogu u području istraživanja, tehnologije i inovacija na globalnoj razini, što znači da država koja postavlja te standarde ima konkurentsku prednost. EGSO stoga izričito preporučuje da Komisija u Paktu utvrdi jasne mjere u cilju podupiranja snažnog položaja Europe u postavljanju standarda za tehnološku industriju na globalnoj razini. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EGSO smatra da, s obzirom na golema ulaganja u istraživanje, tehnologiju i inovacije u Aziji (Kina, Južna Koreja itd.), EU mora znatno ubrzati svoje djelovanje u području istraživanja i inovacija, osobito u pogledu brzog prijenosa rezultata istraživanja i razvoja u inovativne proizvode i usluge. Nedavno objavljeno izvješće Europske komisije, Pregled rezultata ulaganja EU-a u istraživanje i razvoj za 2021., pokazuje da je Kina od 2020. do 2021. povećala svoja ulaganja u istraživanje i razvoj za 18,1 %, SAD ih je u istom razdoblju povećao za 9,1 %, dok ih je 27 država članica EU-a smanjilo za 2,2 %. Mjerama EU-a za ubrzavanje istraživanja i inovacija osobito se u obzir moraju uzimati multinacionalne kompanije sa sjedištem u EU-u, kao i mikropoduzeća i MSP-ovi jer i njih ugrožava konkurencija iz Azije i jer zaposlenost u Europi raste uglavnom zahvaljujući mikropoduzećima i MSP-ovima te start-up poduzećima. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EGSO pozdravlja činjenicu da se u Paktu jasno poziva na produbljenje EIP-a, odnosno na prelazak s koordinacije nacionalnih politika na dublju integraciju tih politika, te na ubrzavanje zelene i digitalne tranzicije. Zasada se aktivnosti istraživanja i inovacija u državama EU27 još uvijek uglavnom provode u paralelnim izoliranim skupovima. Te skupove sada treba povezati velikim „komunikacijskim kanalima” koji prema mišljenju EGSO-a moraju biti jedan od glavnih ciljeva Pakta. Komunikacija i suradnja ključni su pokretači istraživanja i inovacija. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kako je istaknuto u novom EIP-u i u Paktu, EU-u je uistinu potrebna nova vizija, odnosno novi dogovor za europski istraživački prostor EU-a. Ostane li strategija za istraživanje, tehnologiju i inovacije gotovo nepromijenjena, EU će u pogledu istraživanja i inovacija nastaviti zaostajati za SAD-om i Azijom (Kina, Koreja itd.). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Zaključak je brojnih studija da znanje u području istraživanja i inovacija uglavnom prenose nositelji inovacija, to jest, da se znanje u velikim razmjerima prenosi rotacijom radnih mjesta među organizacijama za istraživanje i inovacije te među državama članicama EU-a. EGSO preporučuje golemo povećanje prijenosa znanja rotacijom stručnjaka, odnosno radnih mjesta, i programima velikih razmjera usmjerenih na mobilnost istraživača unutar 27 država članica EU-a. Znanje u području istraživanja i inovacija ne prenosi se velikim dokumentima: znanje koje je istraživač prikupio svojim petogodišnjim radom u području istraživanja i razvoja ne može se prenijeti izvješćem od 500 stranica. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | U Paktu se spominju tehnološki planovi za EIP. Prema saznanjima kojima trenutno raspolaže EGSO, postoji plan za EIP za razdoblje 2015.–2020., no EGSO nema informacija o ikakvom tehnološkom planu za EIP nakon 2020. Tehnološke strategije treba planirati dugoročno jer nove tehnologije ne nastaju preko noći. Za tehnološke planove potrebno je prijelazno razdoblje od najmanje deset godina. EGSO stoga poziva Komisiju da nakon objave novog EIP-a izradi tehnološke planove za srednjoročno (2020.–2030.) i dugoročno razdoblje (2020.–2050.). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EGSO pozdravlja upućivanje na veliku važnost takozvanog trokuta znanja (visoko obrazovanje, temeljna i primijenjena istraživanja, komercijalizacija novih tehnologija u industriji) (4). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EGSO smatra da iako su istraživanje i (visoko) obrazovanje ključni pokretači stvaranja znanja, nisu ključni pokretači inovacija. Prema definiciji, inovacije podrazumijevaju prijenos rezultata istraživanja i razvoja u inovativne proizvode i poduzeća. Nije zadaća sveučilišta ili istraživačkih institucija razvijati inovativne proizvode i poduzeća. U toj točki nedostaju poduzeća, osobito novoosnovana poduzeća i poduzetnici, i treba dodatno istaknuti njihovu važnu ulogu u inovacijskom procesu. U tom kontekstu važnu ulogu imaju Europsko vijeće za inovacije (EIC), zajednice znanja i inovacija (ZZI) Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT) i drugi programi inovacija. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14 | Prema poznatom dijagramu profesora Ansoffa, samo mali dio projekata istraživanja i razvoja (manje od otprilike 25 %) rezultira uspješnim tehničkim proizvodima na tržištu. Stoga djelotvornost i učinkovitost istraživanja i inovacija moraju biti među najvažnijim ciljevima pakta i strategije EU-a za istraživanje i inovacije. Ako se inteligentnim sredstvima za osiguravanje djelotvornosti i učinkovitosti istraživanja i inovacija uspjeh tog područja može povećati s 25 % na primjerice 28 %, to bi bio izniman uspjeh za Europu. Djelotvornost i učinkovitost istraživanja i inovacija, uz snažnu predanost EU-a održavanju izvrsnosti u istraživanju, također bi mogli znatno ubrzati istraživanje i inovacije u Europi, što je prijeko potrebno. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15. | Kad je riječ o „vrijednostima i načelima”, EGSO se slaže da su vrijednosti navedene u odgovarajućem poglavlju važne, no potrebna su dodatna načela kako bi se zaustavilo zaostajanje EU-a za SAD-om i Azijom u globalnom tržišnom natjecanju u području istraživanja i inovacija. U novom EIP-u navedeno je da EU mora ubrzati prijenos rezultata istraživanja i razvoja u inovativne proizvode i usluge za globalna tržišta. Za to ubrzavanje koje je hitno potrebno neophodni su, među ostalim, vrijednosti, sposobnosti i poduzetništvo. U brojnim se studijama navodi da EU znatno zaostaje za SAD-om i Azijom u pogledu poduzetništva (npr. u pogledu inovativnih digitalnih poslovnih modela). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Kad je riječ o „stvaranju vrijednosti”, EGSO se u potpunosti slaže da je vrlo važno pretvoriti „znanje” (odnosno rezultate istraživanja i razvoja) u inovativne, održive proizvode i usluge. U Paktu se spominje važna uloga temeljnih istraživanja u ostvarivanju prijelomnih otkrića i znanja. Međutim, za stvaranje „vrijednosti za Europu” potrebno je više od ostvarivanja prijelomnih otkrića: nažalost, brojni su primjeri slučajeva kada su europski istraživači ostvarili prijelomna otkrića, ali su poduzetnici i inovativna poduzeća iz SAD-a i Azije razvili posao i ostvarili dobit zahvaljujući rezultatima europskih istraživanja i razvoja, a radna mjesta su se iz Europe preselila u SAD i Aziju. Europa ne bi smjela dozvoliti da se to ponovi. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17 | Europa bi rezultate vlastitog istraživanja i razvoja u budućnosti trebala koristiti za stvaranje vrijednosti, poslovnih mogućnosti i kvalitetnih radnih mjesta Vrlo važno sredstvo za razvoj poslovanja, ostvarivanje dobiti i otvaranje radnih mjesta u Europi na temelju rezultata europskog istraživanja i razvoja jesu patenti. U točki o stvaranju vrijednosti trebalo bi istaknuti veliku važnost prava intelektualnog vlasništva te bi trebalo izraditi jasnu strategiju u pogledu prava intelektualnog vlasništva za Europu u okviru Pakta za novi EIP. Ta aktivna i pasivna politika i strategija EU-a u području patenata trebala bi biti popraćena aktivnom i pasivnom strategijom licenciranja te transparentnim sustavom praćenja neto globalne ravnoteže patenata i licencija. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18. | U točki 2. Prijedloga preporuke Vijeća (5) navedena su prioritetna područja za istraživanje i inovacije EU-a. Sljedeća prioritetna područja za istraživanje i inovacije navedena su i u komunikaciji COM(2020) 628:






  — | umjetna inteligencija, |
| --- | --- | --- |

2.18.

—

umjetna inteligencija,

| — | mikroelektronika, |
| --- | --- |

—

mikroelektronika,

| — | kvantno računalstvo, |
| --- | --- |

—

kvantno računalstvo,

| — | 5G, |
| --- | --- |

—

5G,

| — | obnovljiva energija, |
| --- | --- |

—

obnovljiva energija,

| — | tehnologije vodika, |
| --- | --- |

—

tehnologije vodika,

| — | pametna mobilnost bez emisija. |
| --- | --- |

—

pametna mobilnost bez emisija.

| 2.19. | Iako se slaže da je tih sedam prioritetnih područja (6) izrazito važno, EGSO želi podsjetiti da bi trebalo dodati sljedeće ključne tehnologije i sektore:






  — | svemirske tehnologije, |
| --- | --- | --- |

2.19.

—

svemirske tehnologije,

| — | čista voda i sanitarni uvjeti, |
| --- | --- |

—

čista voda i sanitarni uvjeti,

| — | novi visokotehnološki materijali s velikim potencijalom za budućnost EU-a, npr. grafen, |
| --- | --- |

—

novi visokotehnološki materijali s velikim potencijalom za budućnost EU-a, npr. grafen,

| — | tehnologije za proizvodnju robe i hrane, |
| --- | --- |

—

tehnologije za proizvodnju robe i hrane,

| — | sektor kliničkih istraživanja, farmaceutski i biotehnološki sektor, |
| --- | --- |

—

sektor kliničkih istraživanja, farmaceutski i biotehnološki sektor,

| — | digitalni poslovni modeli općenito, |
| --- | --- |

—

digitalni poslovni modeli općenito,

| — | tehnologije (hardver i softver) za pripravnost na izvanredne situacije (prekidi u opskrbi električnom energijom, ometanje digitalne komunikacije, npr. uslijed kiberkriminaliteta itd.). |
| --- | --- |

—

tehnologije (hardver i softver) za pripravnost na izvanredne situacije (prekidi u opskrbi električnom energijom, ometanje digitalne komunikacije, npr. uslijed kiberkriminaliteta itd.).

| 2.20. | Nažalost, 27 država članica bilježi znatan odljev mozgova izvrsnih istraživača u SAD, a sve više i u Aziju. Taj se odljev mozgova mora zaustaviti i pretvoriti u priljev mozgova. Među ostalim, za postizanje izvrsnih, globalno vodećih i brzih rezultata u području istraživanja, tehnologije i inovacija vrlo su važna sljedeća načela:






  — | priznavanje i pravedna naknada za izvrsne istraživače u 27 država članica EU-a, posebno za izvrsne istraživačice (vidjeti nedostatnu rodnu ravnotežu u području istraživanja, tehnologije i inovacija u 27 država članica EU-a), |
| --- | --- | --- |

2.20.

—

priznavanje i pravedna naknada za izvrsne istraživače u 27 država članica EU-a, posebno za izvrsne istraživačice (vidjeti nedostatnu rodnu ravnotežu u području istraživanja, tehnologije i inovacija u 27 država članica EU-a),

| — | učinkovita komunikacija, zajedničko djelovanje i suradnja (eng. communication, collaboration, cooperation, tri „K” važna za inovacije!), |
| --- | --- |

—

učinkovita komunikacija, zajedničko djelovanje i suradnja (eng. communication, collaboration, cooperation, tri „K” važna za inovacije!),

| — | povećanje financijskih sredstava EU-a i nacionalnih sredstava za istraživačke centre i sveučilišta na temelju konkurentnih natječajnih postupaka čime se osigurava da novac dobiju uistinu najbolji istraživači (ne financiranje svih istraživačkih centara u istoj mjeri). |
| --- | --- |

—

povećanje financijskih sredstava EU-a i nacionalnih sredstava za istraživačke centre i sveučilišta na temelju konkurentnih natječajnih postupaka čime se osigurava da novac dobiju uistinu najbolji istraživači (ne financiranje svih istraživačkih centara u istoj mjeri).

| 2.21. | Glavni cilj novog europskog istraživačkog prostora EU-a je stvaranje vrijednosti. EGSO stoga smatra da je točka „vrednovanje znanja” izrazito važna. U toj se točki ističe važnost suradnje i međusobnih veza među sudionicima u istraživanju i inovacijama. To je važno, no nije dovoljno za „vrednovanje znanja”. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Za stvaranje vrijednosti za Europu jednako su važni:






  — | posvećenost brzom pretvaranju rezultata istraživanja i razvoja u inovativne proizvode, usluge te u konačnici u vrijednost, poslovne mogućnosti i kvalitetna radna mjesta. Za to je, među ostalim, potrebno mnogo više poduzetničke kulture u Europi te pozitivan stav prema preuzimanju rizika: i brzo pokretanje inovativnih proizvoda uvijek je popraćeno rizikom.
  Poznati slogan „Tko ne riskira, ne profitira” u području inovacija mogao bi glasiti „Tko ne riskira, ne posluje i ne zapošljava”, |
| --- | --- | --- |

2.22.

—

posvećenost brzom pretvaranju rezultata istraživanja i razvoja u inovativne proizvode, usluge te u konačnici u vrijednost, poslovne mogućnosti i kvalitetna radna mjesta. Za to je, među ostalim, potrebno mnogo više poduzetničke kulture u Europi te pozitivan stav prema preuzimanju rizika: i brzo pokretanje inovativnih proizvoda uvijek je popraćeno rizikom.

Poznati slogan „Tko ne riskira, ne profitira” u području inovacija mogao bi glasiti „Tko ne riskira, ne posluje i ne zapošljava”,

| — | jasan tehnološki plan, osobito u pogledu ključnih razvojnih tehnologija te budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju, |
| --- | --- |

—

jasan tehnološki plan, osobito u pogledu ključnih razvojnih tehnologija te budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju,

| — | jasna strategija u pogledu prava intelektualnog vlasništva za novi EIP. |
| --- | --- |

—

jasna strategija u pogledu prava intelektualnog vlasništva za novi EIP.

| 2.23. | Kad je riječ o „produbljenju stvarno funkcionalnog unutarnjeg tržišta za znanje”, znanje je, bez ikakve sumnje, vrlo važno jer je 21. stoljeće stoljeće znanja. Međutim, vrlo je važno i dati novi poticaj proizvodnji hardvera u Europi. Prije 20 godina u EU-u se smatralo da se proizvodnja robe može preseliti u Aziju uz zadržavanje istraživanja i razvoja vezanih za proizvodnju u Europi. To se pokazalo kao pogreška. Istraživanje i razvoj uvijek idu za proizvodnjom, prije ili kasnije. EU stoga mora uložiti velike napore u cilju vraćanja barem dijela proizvodnje i s njom povezanih radnih mjesta iz Azije u Europu. To bi uvelike doprinijelo i rješavanju problema nezaposlenosti, osobito velikog problema u nekim državama južne Europe. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Lekcija koju je Europa naučila i zbog pandemije koronavirusa: proizvodnja gotovo svih osnovnih lijekova i cjepiva u posljednjih je 20 ili 30 godina premještena iz Europe u Aziju. Europa je izgubila suverenitet u pogledu brojnih važnih proizvoda i lijekova. Mikročipovi su još jedan primjer sektora u kojem europska industrija, osobito automobilska industrija, trenutačno bilježi ogromne gubitke. Drugi primjeri nažalost potpune ovisnosti Europe o Aziji jesu baterije za električna vozila i tehnologije vodika. (Dok europski proizvođači automobila još uvijek eksperimentiraju s prototipovima automobila s pogonom na vodik, Toyota, Honda i Hyundai ih već masovno proizvode i redovito prodaju.) Azija je ujedno i uvjerljivi predvodnik u području optičkih tehnologija, 5G komunikacijskih tehnologija, umjetne inteligencije, strojnog učenja, robotike te brojnih drugih ključnih razvojnih tehnologija (KET) i budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju (FET). U Paktu za istraživanje i inovacije Europa mora postaviti vraćanje suverenosti u ključnim tehnologijama kao jasan prioritet. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Europa se s jedne strane suočava s izazovom visoke nezaposlenosti među mladima, posebno u nekim zemljama južne Europe, a s druge strane s izazovom nedostatka visokokvalificiranih osoba s diplomom u području STEM-a (prirodne znanosti, tehnologija, inženjerstvo, matematika), i to osobito s ozbiljnim nedostatkom inženjera u svim područjima IKT-a i digitalizacije, e-mobilnosti i tehnologija za energiju iz obnovljivih izvora. Često se zaboravlja da rezultate istraživanja i razvoja koje postignu istraživači u tehničke proizvode pretvaraju uglavnom inženjeri. Zbog demografskih promjena (starenje našeg društva) i činjenice da većina europskih država ne uspijeva zainteresirati više studentica za inženjerske studije, taj će problem u bliskoj budućnosti rasti. Naravno, potrebno je izrazito intenzivirati mjere za poboljšanje zainteresiranosti studentica za inženjerske studije. Nadalje, Paktom za istraživanje i inovacije potrebno je uspostaviti pametne programe za privlačenje visokokvalificiranih inženjera iz država koje nisu – članice EU-a. Globalno tržišno natjecanje u području istraživanja, tehnologije i inovacija sve će više postajati globalni rat za talente, a EU je do sad bio vrlo neuspješan u tom ratu u usporedbi s, primjerice, SAD-om. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Naposljetku, EGSO želi istaknuti da bi izrada i provedba Pakta EU-a za istraživanje i inovacije i novog EIP-a trebali biti u skladu sa 17 ciljeva Ujedinjenih naroda o održivom razvoju kojima se do 2030. želi postići pristojan život za sve na zdravom planetu. |
| --- | --- |

2.26.

Bruxelles, 23. veljače 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Mišljenje EGSO-a o novom EIP-u za istraživanje i inovacije (SL C 220, 9.6.2021., str. 79.).

1

(2)  COM(2020) 628.

2

(3)  Izvor: https://erc.europa.eu/news/pact-research-innovation-foundations-european-research-area-still-valid-and-unavoidable

3

(4)  Kako je istaknuto u točki 2. podtočki (h) Prijedloga preporuke Vijeća (COM(2021) 407). Podtočka (h) glasi: „istraživanje i inovacije i (visoko) obrazovanje ključni su pokretači inovacija te stvaranja, širenja i korištenja znanja.”

4

(5)  COM(2021) 407

5

(6)  Kako je navedeno u dokumentu COM(2020) 628.

6

---

| 18.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 275/30 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 275/30

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o europskim misijama

(COM(2021) 609 final)

(2022/C 275/05)

| Izvjestitelj: | Paul RÜBIG |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | Małgorzata Anna BOGUSZ |

Izvjestitelj:

Paul RÜBIG

Suizvjestiteljica:

Małgorzata Anna BOGUSZ

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 1.12.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 3.2.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.2.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 567 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 214/1/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 1.12.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

3.2.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.2.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

567

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

214/1/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO vjeruje da je pet misija predstavljenih u Komunikaciji glavni prioritet za EU, ali jednako tako smatra da je pet izazova i ciljeva navedenih u nastavku vrlo važno za Europu. |
| --- | --- |

1.1.

Potrebno je razviti i provesti misije i mjere usmjerene na sljedeće ciljeve:

| 1. | držanje koraka sa SAD-om i Azijom u globalnom natjecanju u područjima istraživanja, tehnologije i inovacija; |
| --- | --- |

1.

držanje koraka sa SAD-om i Azijom u globalnom natjecanju u područjima istraživanja, tehnologije i inovacija;

| 2. | suočavanje s izazovima povezanim sa starenjem društva u EU-u; |
| --- | --- |

2.

suočavanje s izazovima povezanim sa starenjem društva u EU-u;

| 3. | definiranje strategije za uspješnu integraciju velikog broja migranata koji dolaze u EU; |
| --- | --- |

3.

definiranje strategije za uspješnu integraciju velikog broja migranata koji dolaze u EU;

| 4. | poboljšanje pripravnosti za izvanredna stanja; |
| --- | --- |

4.

poboljšanje pripravnosti za izvanredna stanja;

| 5. | zadovoljavanje potreba pacijenata koji boluju od nezaraznih bolesti, a na koje je utjecala pandemija bolesti COVID-19, posebno pacijenata koji boluju od kardiovaskularnih bolesti. |
| --- | --- |

5.

zadovoljavanje potreba pacijenata koji boluju od nezaraznih bolesti, a na koje je utjecala pandemija bolesti COVID-19, posebno pacijenata koji boluju od kardiovaskularnih bolesti.

| 1.2. | U Komunikaciji se navodi i razmatra pet prioritetnih misija EU-a:






  1. | Prilagodba klimatskim promjenama; |
| --- | --- | --- |

1.2.

1.

Prilagodba klimatskim promjenama;

| 2. | Borba protiv raka; |
| --- | --- |

2.

Borba protiv raka;

| 3. | Obnova naših oceana i voda do 2030., uključujući odvodnju; |
| --- | --- |

3.

Obnova naših oceana i voda do 2030., uključujući odvodnju;

| 4. | 100 klimatski neutralnih i pametnih gradova do 2030., uključujući pametna sela; |
| --- | --- |

4.

100 klimatski neutralnih i pametnih gradova do 2030., uključujući pametna sela;

| 5. | Plan za tlo za Europu. |
| --- | --- |

5.

Plan za tlo za Europu.

| 1.3. | EGSO snažno podržava ideju jačanja položaja 150 klimatski referentnih regija u cijeloj Europi. Međutim, to će zahtijevati ogroman proračun za istraživanja i razvoj. EGSO stoga odlučno preporučuje da se udio sredstava namijenjenih istraživanju i razvoju u regionalnim proračunima EU-a poveća s trenutačnih 5 % na 10 %. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO pozdravlja naglasak koji EU stavlja na borbu protiv raka kao jednog od najvažnijih zdravstvenih problema te želi potaknuti institucije EU-a da poduzmu slične korake u pogledu kardiovaskularnih bolesti, koje su najveći uzrok prerane smrti u Europi i svijetu. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Opće napomene

| 2.1. | Misijama EU-a ostvarit će se rezultati zahvaljujući novoj ulozi istraživanja i inovacija u okviru programa Obzor Europa, u kombinaciji s koordiniranim sveobuhvatnim pristupom i novim odnosom s građanima. U okviru misija potpuno će se mobilizirati i uključiti javni i privatni akteri kao što su države članice EU-a, regionalne i lokalne vlasti, istraživački instituti, poduzetnici te javni i privatni investitori kako bi se ostvario stvaran i dugotrajan učinak. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EGSO želi naglasiti da je konkurentnost europske industrije vrlo važna za ostvarenje misija EU-a. Odbor stoga pozdravlja to što se spominje novi plan za industrijsku konkurentnost. Istodobno, EGSO naglašava važnost razmatranja utjecaja na građane EU-a te potiče Komisiju da u velikoj mjeri poveže aktivnosti sa socijalnim politikama i europskim stupom socijalnih prava, naročito uzimajući u obzir posebne potrebe starijih i ranjivih građana i građanki EU-a. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EGSO želi naglasiti da, iako je glavni cilj misija EU-a ostvarivanje učinka za EU s pomoću nove i veće uloge istraživanja i inovacija, u njima važnu ulogu moraju imati i gospodarska (globalno tržišno natjecanje, visokokvalitetna radna mjesta itd.) i socijalna dimenzija. Što se tiče socijalne dimenzije, EGSO želi naglasiti da, osim važnosti socijalnih prava i očuvanja socijalne sigurnosti i pravednih radnih uvjeta za sve zaposlenike, posebnu pozornost treba posvetiti posebnim potrebama ranjivih skupina u EU-u (starije osobe, bolesne osobe itd.). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EGSO s velikim zadovoljstvom pozdravlja činjenicu da se u dokumentu o misijama EU-a na istraživanja i inovacije očito gleda kao na ključno pitanje. Uvjeren je da su istraživanje i inovacije glavni način za rješavanje složenih izazova koji stoje pred EU-om. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EGSO je donio mišljenje „Novi EIP za istraživanje i inovacije” u ožujku 2021. (1), mišljenje o Paktu za istraživanje i inovacije u Europi u veljači 2022. (2) te mišljenje „Akcijski plan za intelektualno vlasništvo za oporavak i otpornost EU-a” (3). Ovo mišljenje treba promatrati u uskoj vezi s ta tri novija mišljenja EGSO-a. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EGSO se u potpunosti slaže s tvrdnjom da zbog aktualnih izazova „[o]državati status quo više nije moguće” i da je Europi potrebna „nova vrsta politike istraživanja i inovacija”. Naime, ako EU nastavi provoditi „staru” politiku istraživanja i inovacija, neće biti u stanju nositi se s golemim izazovima pred kojima se nalazi, točnije s izrazito oštrom konkurencijom iz Azije. EGSO je na to vrlo jasno ukazao u svojem mišljenju „Novi EIP za istraživanje i inovacije”. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kad je riječ o poduzećima, u Komunikaciji se navodi da će se misijama EU-a u potpunosti mobilizirati i angažirati javni i privatni dionici, kao što su države članice EU-a, regionalne i lokalne vlasti, istraživački instituti, poduzetnici i javni i privatni ulagači, građani EU-a i civilno društvo, kako bi se postigao stvaran i trajan učinak, vodeći pritom računa o privredi i poduzećima, a naročito mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima (MSP). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Konkurentnost industrije EU-a u pogledu tehnologija za dekarbonizaciju proizvodnje električne energije i drugih industrija s visokim emisijama CO2 ključni je čimbenik u ostvarenju prve misije EU-a – „Prilagodba klimatskim promjenama”. Ako EU u tome ne uspije, izgubit će milijune radnih mjesta u tim sektorima. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EGSO se također u potpunosti slaže s time da misije EU-a moraju biti u potpunosti usklađene s ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EGSO vjeruje da je navedenih pet misija glavni prioritet za EU, ali smatra i da je pet izazova i misija navedenih u točki 4. vrlo važno za Europu. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EGSO preporučuje da Europska komisija da prioritet i misijama i mjerama kojima se otvaraju nova visokokvalitetna radna mjesta i stvaraju poslovne prilike, prihodi, bogatstvo i visok životni standard za građane i građanke EU, kao što su održavanje konkurentnosti europskih tehnoloških proizvoda u okolnostima sve oštrije konkurencije (naročito iz Kine, Koreje itd.). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Izvoz europskih tehnoloških proizvoda (automobila, strojeva, materijala itd.) izvor je velikog broja radnih mjesta i znatnog dijela bogatstva u Europi. Mikropoduzeća, MSP-ovi i inovativna start-up poduzeća, poduzeća koja brzo rastu i visoko obrazovanje također su važan izvor novih radnih mjesta u Europi. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Posebne napomene

3.1.   1. misija – Prilagodba klimatskim promjenama

| 3.1.1. | Klimatske promjene jedan su od najvećih izazova s kojima se čovječanstvo suočava u 21. stoljeću. Oni koji donose političke odluke morat će predvidjeti buduće promjene kako bi zaštitili najugroženije sektore i skupine, uzimajući u obzir i zapošljavanje. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Gotovo sve mjere zelenog plana za sobom povlače povećanje cijena za građane EU-a, među ostalim, cijena električne energije, goriva, grijanja kućanstava. Ta povećanja cijena imaju naročito velik utjecaj na stotine milijuna ljudi u državama članicama EU-a s niskim i srednjim dohotkom te na ranjive osobe općenito, koje često imaju niske prihode. To znači da sve mjere u okviru zelenog plana imaju znatan socijalni utjecaj i stoga se moraju provoditi pažljivo. Njima se mora povećati blagostanje, a ne gurnuti u stranu one kojima je potrebna potpora kako bi se suočili s promjenama. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Evo nekih primjera novih tehnologija koje će zasigurno imati vrlo važnu ulogu u smanjenju emisija CO2:






  — | dekarbonizacija proizvodnje električne energije, |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

—

dekarbonizacija proizvodnje električne energije,

| — | dekarbonizacija industrija koje su izvori emisija CO2, npr. industrije čelika, cementa itd., |
| --- | --- |

—

dekarbonizacija industrija koje su izvori emisija CO2, npr. industrije čelika, cementa itd.,

| — | hvatanje i skladištenje ugljika (CCS) i, na primjer, postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda, |
| --- | --- |

—

hvatanje i skladištenje ugljika (CCS) i, na primjer, postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda,

| — | skladištenje električne energije u velikim razmjerima uz niske dodatne troškove, |
| --- | --- |

—

skladištenje električne energije u velikim razmjerima uz niske dodatne troškove,

| — | električna mobilnost, |
| --- | --- |

—

električna mobilnost,

| — | pametne mreže i visokonaponske električne mreže, |
| --- | --- |

—

pametne mreže i visokonaponske električne mreže,

| — | pametni gradovi itd. |
| --- | --- |

—

pametni gradovi itd.

| 3.1.4. | Te je tehnologije lako nabrojati na papiru, ali njihova provedba nesumnjivo predstavlja ogroman izazov s obzirom na razmjere koji su potrebni za svih 27 država članica EU-a, kao i globalno. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Dostupnost velikog broja istraživača i inženjera bit će jedno od ključnih pitanja u tom globalnom natjecanju u vezi s novim tehnologijama. To je za Europu definitivno ogroman izazov. Zemlje u Aziji proteklih su 20 godina u ogromnim razmjerima povećale broj studenata fizike, informacijskih i komunikacijskih tehnologija i inženjerstva, dok je u Europi taj broj manje-više stagnirao. Misijama EU-a treba promicati ne samo povećanje broja tih studenata, već bi EU trebao promicati i promjenu trenutnog trenda „odljeva mozgova” visokokvalificiranih osoba u „priljev mozgova” u EU. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | EGSO odlučno preporučuje da Komisija utvrdi mjere za znatno poboljšanje osnovnih vještina, kao i za povećanje broja studenata i studentica fizike, informacijskih i komunikacijskih tehnologija, inženjerstva, medicine i farmakologije u Europi u sljedećih 20 godina. Europa će bez tog inženjerskog trusta mozgova nastaviti zaostajati u svim tehnologijama potrebnim za borbu protiv klimatskih promjena. |
| --- | --- |

3.1.6.

3.2.   2. misija – Borba protiv raka

| 3.2.1. | U 27 država članica EU-a broj slučajeva raka neprestano raste. Te zemlje moraju zajednički raditi na poboljšanju dijagnosticiranja, terapije, pristupa personaliziranim lijekovima, liječenja i prevencije, kao što je EGSO već naglasio u lipnju 2021. u svojem mišljenju „Europski plan za borbu protiv raka” (4). Stoga EGSO pozdravlja činjenicu da su istraživanja u području prevencije i liječenje raka navedena kao jedna od pet misija EU-a. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EGSO želi jasno naglasiti da će uklanjanje razlika među pojedinačnim državama u pristupu liječenju raka biti jedan od najtežih izazova. EGSO preporučuje da se posebna pažnja posveti ranjivim skupinama u EU-u. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Kao što je EGSO već opisao u svojem mišljenju „Europski plan za borbu protiv raka”, pristup najinovativnijim terapijama i uvođenje kampanja cijepljenja koje će nam omogućiti da smanjimo broj slučajeva raka uzrokovanih virusnim infekcijama u tome imaju jedinstvenu ulogu. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EGSO želi naglasiti potrebu za aktivnijim pristupom prevenciji raka povezanog s radom. Kako je naglašeno u mišljenju „Europski plan za borbu protiv raka”, EGSO poziva na više istraživanja u području profesionalne izloženosti karcinogenim i mutagenim tvarima te endokrinim disruptorima, kao i uzroka raka povezanog s radom. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | EGSO želi naglasiti da socijalni partneri, skupine koje se zalažu za prava pacijenata i organizacije civilnog društva imaju nezamjenjivu ulogu koja se sastoji od širenja najboljih praksi i pružanja relevantnih informacija o uzrocima raka i specifičnim pitanjima povezanima sa, primjerice, rodom ili ranjivim skupinama. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   3. misija – Obnova naših oceana i voda do 2030.

| 3.3.1. | Čista voda je od velike važnosti za građane, poljoprivredu i ribarstvo EU-a. I za ovu su misiju ključni istraživanja i tehnologije za čistu vodu, uključujući ekstrakciju iz otpadnih voda, odvodnju i pročišćavanje otpadnih voda. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Nadalje, pristup čistoj vodi i dalje je problem za mnoge građane. EGSO potiče Komisiju da se u pravnom smislu pobrine za provedbu ljudskog prava na vodu i sanitarne uvjete. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   4. misija – 100 klimatski neutralnih i pametnih gradova do 2030.

| 3.4.1. | Više od 65 % svjetskog stanovništva živi u velikim gradovima i taj postotak raste. U tim velikim gradovima nameću se sve veći izazovi u pogledu infrastrukture (vodoopskrbe i odvodnje, prometa, opskrbe energijom itd.) i kvalitete života. Mnogi od tih izazova mogu se riješiti isključivo uz pomoć istraživanja i visokotehnoloških rješenja. U budućnosti će biti potrebno mnogo više visokokvalificiranih inženjera za planiranje tih visokotehnoloških pametnih gradova i sela. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Udio starijih stanovnika u gradovima ubrzano raste („starenje društva”). Potrebe starijih i ranjivih osoba razlikuju se od potreba mlađih: starijim osobama potrebno je više medicinske i socijalne skrbi itd. Zbog demografskih kretanja u društvu u skoroj budućnosti neće biti dovoljno mladih da pružaju sve te usluge, što znači da će se neke od usluga za starije osobe morati obavljati na temelju pametnih rješenja (npr. roboti). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | U proteklih nekoliko godina brojne su krize pokazale da su suvremena društva relativno ranjiva, zbog čega je povećanje „pripravnosti za izvanredna stanja” putem istraživanja i razvoja vrlo važno:






  — | katastrofe u nuklearnim elektranama u Fukušimi i Černobilu, na otoku Three Mile itd., |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

—

katastrofe u nuklearnim elektranama u Fukušimi i Černobilu, na otoku Three Mile itd.,

| — | prekidi u opskrbi električnom energijom i prekidi komunikacija, |
| --- | --- |

—

prekidi u opskrbi električnom energijom i prekidi komunikacija,

| — | nestašice svih energenata, uključujući prirodni plin, i njihova nagla poskupljenja, |
| --- | --- |

—

nestašice svih energenata, uključujući prirodni plin, i njihova nagla poskupljenja,

| — | olujna nevremena i jake poplave koji su odnijeli stotine i stotine života, |
| --- | --- |

—

olujna nevremena i jake poplave koji su odnijeli stotine i stotine života,

| — | pandemije, kao što su pandemija bolesti COVID-19 i virusa zika te buduće pandemije, |
| --- | --- |

—

pandemije, kao što su pandemija bolesti COVID-19 i virusa zika te buduće pandemije,

| — | kibernapadi (s golemim rastom digitalizacije cjelokupnog javnog i privatnog života i poslovanja ubrzano raste i prijetnja kibernapada). |
| --- | --- |

—

kibernapadi (s golemim rastom digitalizacije cjelokupnog javnog i privatnog života i poslovanja ubrzano raste i prijetnja kibernapada).

| 3.4.4. | Istočna i južna Europa 8. siječnja 2021. jedva su izbjegle prekid opskrbe električnom energijom golemih razmjera. Sve veći udio električne energije iz obnovljivih izvora, koju nije moguće u potpunosti predvidjeti i planirati, poput energije vjetra i solarne energije, temeljni je uzrok sve veće ranjivosti u opskrbi električnom energijom u Europi. Europa nije dobro pripremljena za prekid opskrbe električnom energijom. U slučaju da do njega dođe, opskrba kućanstava i industrije električnom energijom odmah prestaje, u roku od nekoliko minuta do nekoliko sati dolazi do prekida komunikacija, u kratkom vremenu prekida se i opskrba pitkom vodom itd. Oporavak od velikog prekida opskrbe električnom energijom nije laka zadaća. |
| --- | --- |

3.4.4.

3.5.   5. misija – Plan za tlo za Europu

| 3.5.1. | Uz čistu vodu, koju smo već spomenuli, zdravo tlo za uzgoj osnovnih namirnica jedan je od najvažnijih resursa za sva živa stvorenja, kako za ljude tako i za životinje. Svjetsko stanovništvo raste: do kraja stoljeća morat ćemo na održiv način prehranjivati oko 10 milijardi ljudi. Konvencionalna proizvodnja hrane i poljoprivreda jedan su od najvećih izvora emisija stakleničkih plinova CO2 i metana. To znači da su potrebni brojni projekti istraživanja i razvoja kako bi se istražila i razvila klimatski neutralna poljoprivreda za održivu proizvodnju hrane za 10 milijardi ljudi koji žive na Zemlji. Trenutno se oko 10 % proračuna EU-a za poljoprivredu izdvaja za istraživanje i razvoj. EGSO preporučuje da se ta izdvajanja povećaju na najmanje 20 % kako bi se povećali istraživanje i razvoj novih, održivih poljoprivrednih tehnologija, posebno uključujući robotiku u poljoprivrednoj tehnologiji i proizvodnji hrane. |
| --- | --- |

3.5.1.

4.   Pet dodatnih misija

| 4.1. | EGSO vjeruje da je pet misija navedenih u Komunikaciji glavni prioritet EU-a, ali smatra da je pet izazova i misija opisanih u nastavku također vrlo važno. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   1. dodatna misija EU-a – Držanje koraka sa SAD-om i Azijom u globalnom natjecanju u područjima istraživanja, tehnologije i inovacija

| 4.2.1. | Važno je utvrditi i provoditi misije i mjere kako bi se spriječilo zaostajanje EU-a za Azijom u područjima istraživanja, tehnologije, inovacija i patenata, posebno u usporedbi s Kinom i Južnom Korejom. Činjenica je da EU od oko 2000. godine sve više zaostaje za Kinom i Južnom Korejom u području istraživanja, tehnologije, inovacija (5). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Ako Europa nastavi zaostajati za SAD-om i Azijom u tim područjima, dugoročno će (za 20 do 50 godina) izgubiti milijune radnih mjesta i znatnu količinu bogatstva. Zaostajanje 27 država članica EU-a zaista je kritično, posebno u ključnim poticajnim tehnologijama i budućim tehnologijama u nastajanju kao što su umjetna inteligencija, strojno učenje, duboko učenje, robotika, genetičko inženjerstvo, komunikacijske tehnologije (npr. 5G), proizvodnja računalnih čipova, proizvodnja ključnih dijelova za električnu mobilnost (npr. baterija, gorivnih ćelija i vodika) itd. Inovacije su uvijek pokretali novi materijali i uvijek će ih i pokretati: na primjer, inovacije povezane s grafenom i njegova sve veća važnost u industriji imaju znatan potencijal za istraživanja i inovacije u Europi. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   2. dodatna misija EU-a – Suočavanje s izazovima povezanim sa starenjem društva u EU-u

| 4.3.1. | Društvo EU-a ubrzano stari, što će donijeti nekoliko novih izazova za sve države članice EU-a. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Potrebe starijih i ranjivih osoba razlikuju se od potreba mlađih osoba. Starijima je potrebno više lijekova i potrebni su im novi lijekovi (za demenciju, Alzheimerovu bolest itd.), potrebno im je više medicinske skrbi i socijalne skrbi te specifično osposobljavanje i obrazovanje, posebno osmišljeno za starije i ranjive osobe itd. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Istraživanje i inovacije (u medicini, farmaceutici, društvenim znanostima, inženjerskim znanostima, posebnim tečajevima za osposobljavanje itd.) nesumnjivo će dati velik doprinos nošenju s izazovom starenja stanovništva EU-a. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Društvu u cjelini potrebna je ambiciozna europska strategija za skrb. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   3. dodatna misija EU-a – Strategije za uspješnu integraciju velikog broja migranata koji dolaze u EU

| 4.4.1. | EU mora osmisliti misije i mjere za integraciju velikog broja migranata u države članice EU-a. Budući da društvo EU-a ubrzano stari, potrebno mu je više visokoobrazovanih mladih ljudi. Stoga su potrebni inovativni koncepti za obrazovanje i osposobljavanje migranata. Socioekonomska istraživanja mogu doprinijeti boljem razumijevanju o tome što je potrebno za uspješnu integraciju milijuna migranata. |
| --- | --- |

4.4.1.

4.5.   4. dodatna misija EU-a – Pripravnost za izvanredna stanja

| 4.5.1. | Pripravnost za izvanredna stanja uključuje razvoj i provedbu misija i mjera za zaštitu stabilne opskrbe električnom energijom i izbjegavanje prekida u opskrbi, uz istovremenu dekarbonizaciju energetskog sustava EU-a. U vezi s time vidjeti točku 3.4.4., u kojoj se razmatra pitanje pripravnosti za izvanredna stanja, posebno za izazove povezane s prekidom u opskrbi električnom energijom i prekidom u komunikacijama. Istraživanja i inovacije, prvenstveno u inženjerskim znanostima, ključna su za rješavanje i tih izazova. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Drugi izazovi u pogledu izvanrednih stanja uključuju poplave, suše, pandemije, ali i izvanredne ekonomske situacije, npr. prekid globalnih lanaca opskrbe (npr. blokiranje Sueskog kanala 2021. itd.) |
| --- | --- |

4.5.2.

4.6.   5. dodatna misija EU-a – Ispunjavanje potreba pacijenata koji boluju od nezaraznih bolesti, a na koje je utjecala pandemija COVID-a 19, naročito pacijenata koji boluju od kardiovaskularnih bolesti, što je najčešći uzrok smrti u Europi i svijetu.

| 4.6.1. | Nakon pandemije potrebno je staviti snažniji naglasak na nezarazne bolesti. U EU-u 60 milijuna osoba boluje od kardiovaskularnih bolesti, koje su najveći uzrok smrti europskih građana. Prije pandemije COVID-a 19 kardiovaskularne bolesti bile su najčešći uzrok smrtnih slučajeva koji su se mogli spriječiti u EU-u. Tijekom pandemije mnogi od tih bolesnika dijagnosticirani su prekasno ili ih se uopće nije stiglo dijagnosticirati. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Trebali bismo razmotriti dimenziju pravednosti u pogledu zdravlja i na taj način podržati smanjenje nejednakosti u području zdravlja, uključujući neke aspekte rodne medicine. Uz naglasak na promicanju i prevenciji, tom inicijativom također bi trebalo poduprijeti bolje znanje i podatke, preglede i rano otkrivanje, upravljanje dijagnosticiranjem i liječenjem te kvalitetu života pacijenata. Još jedan cilj trebao bi biti pomoći zemljama EU-a u razmjeni najboljih praksi, osmišljavanju smjernica, uvođenju inovativnih pristupa itd. To ujedno znači da bi EU trebao utvrditi još jednu europsku misiju, a to je izgradnja boljih sustava zdravstvene skrbi koji bi bili otporniji na pandemije kad je riječ o kardiovaskularnim bolestima, u skladu s nastojanjima u okviru misije za borbu protiv raka, pri čemu je konačni cilj suzbijanje dviju nezaraznih bolesti koje predstavljaju najveći teret za stanovništvo EU-a. Smatramo da je potrebno posvetiti se i pitanju drugih bolesti, naročito onih koje uvelike utječu na europski BDP, npr. mišićno-koštanih bolesti. |
| --- | --- |

4.6.2.

Bruxelles, 23. veljače 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  SL C 220, 9.6.2021., str. 79.

1

(2)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Preporuke Vijeća o Paktu za istraživanje i inovacije u Europi (COM(2021) 407 final – final 2021/230 (NLE)) (SL C 275, 18.7.2022., str. 24.).

2

(3)  SL C 286, 16.7.2021., str. 59.

3

(4)  SL C 341, 24.8.2021., str. 76.

4

(5)  Pojedinosti se mogu naći, na primjer, u izvješćima OECD-a o znanosti, tehnologiji i inovacijama za 2015. i 2017.

5

---

| 18.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 275/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 275/36

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o

Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjenama direktiva 2001/20/EZ i 2001/83/EZ u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s određenim lijekovima za humanu uporabu koji se stavljaju u promet u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti

(COM(2021) 997 final – 2021/0431 (COD))

Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 536/2014 u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s ispitivanim lijekovima koji su dostupni u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti

(COM(2021) 998 final – 2021/0432 (COD))

(2022/C 275/06)

| Izvjestitelj: | Martin SCHAFFENRATH |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Martin SCHAFFENRATH

| Zahtjev za savjetovanje: | a) | Europski parlament, 20.1.2022. |
| --- | --- | --- |

Zahtjev za savjetovanje:

a)

Europski parlament, 20.1.2022.

| b) | Vijeće, 3.2.2022. |
| --- | --- |

b)

Vijeće, 3.2.2022.

Pravna osnova:

| a) | članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| --- | --- |

a)

članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

| b) | članak 114. i članak 168. stavak 4. točka (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| --- | --- |

b)

članak 114. i članak 168. stavak 4. točka (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

3.2.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

24.2.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

567

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

180/0/4

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Kontinuirana opskrba visokokvalitetnim, djelotvornim i sigurnim lijekovima za humanu uporabu ključna je za osiguravanje pristupa zdravstvenoj skrbi za pacijente. Stoga Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja paket mjera koji je 17. prosinca 2021. predstavila Europska komisija u cilju da se dugoročno osigura kontinuirana dostava lijekova iz Velike Britanije u Sjevernu Irsku, kao i da se što prije uklone još uvijek postojeća uska grla u dostavi na Cipar, u Irsku i na Maltu do kojih je djelomice došlo uslijed povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO je svjestan da manje države članice EU-a, osobito Cipar, Irska i Malta, povijesno uvelike ovise o opskrbi lijekovima i ispitivanim lijekovima iz Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra da su izmjene paketa mjera kojima se za Sjevernu Irsku, Cipar, Irsku i Maltu uvode odstupanja od određenih obveza u pogledu lijekova i ispitivanih lijekova koji su dostupni u Ujedinjenoj Kraljevini primjerene zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a i povezanih okvirnih uvjeta te ih stoga u potpunosti podupire. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO posebno naglašava središnju ulogu funkcionalnog, pravednog i učinkovitog unutarnjeg tržišta. Glavni prioritet mora biti usklađenost sa zakonodavstvom EU-a koje se odnosi na lijekove i ispitivane lijekove, posebno u pogledu kvalitete i sigurnosti predmetnih proizvoda. EGSO istodobno pozdravlja zahtjeve iz paketa u pogledu ambalaže za proizvode iz Ujedinjene Kraljevine, čija je svrha izbjeći dodatno prepakiravanje koje bi moglo dovesti do povlačenja lijekova s tržišta Sjeverne Irske zbog dodatnih troškova i složenosti postupka. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Međutim, kad je riječ o privremenim odstupanjima za Cipar, Irsku i Maltu, EGSO skreće pozornost na potrebu za pravovremenim i održivim rješenjem koje bi trebalo razviti u okviru europske farmaceutske strategije kako bi se za pacijente u navedenim državama članicama osigurala dugoročna opskrba lijekovima odobrenima u EU-u. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Prijedlozi Komisije u kontekstu

| 2.1. | U skladu s Protokolom o Irskoj/Sjevernoj Irskoj uz Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine (1), lijekovi koji se stavljaju na tržište u Sjevernoj Irskoj moraju imati valjano odobrenje za stavljanje u promet koje je izdala Komisija (odobrenja za stavljanje u promet na razini EU-a) ili Ujedinjena Kraljevina za Sjevernu Irsku. Ta nacionalna odobrenja moraju biti u skladu sa zakonodavstvom EU-a o lijekovima. Uvoz ispitivanih lijekova iz trećih zemalja u Uniju ili Sjevernu Irsku podliježe i posjedovanju dozvole za proizvodnju i uvoz. Ta odobrenja moraju biti u skladu s obvezama iz pravne stečevine EU-a za klinička ispitivanja. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cipar, Irska, Malta i Sjeverna Irska oduvijek ovise o opskrbi lijekovima, uključujući ispitivane lijekove, iz Ujedinjene Kraljevine ili preko dijelova Ujedinjene Kraljevine koji nisu Sjeverna Irska, a lanci opskrbe za ta tržišta još nisu u potpunosti usklađeni s pravom EU-a i situacijom koja je promijenjena povlačenjem Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | U Obavijesti Komisije od 25. siječnja 2021. (2) predviđeno je jednogodišnje razdoblje odgode (do kraja prosinca 2021.) u kojem se zadržava ispitivanje serija i proizvodnja/logistika u dijelovima Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske kako bi se osigurala neometana opskrba lijekovima u Sjevernoj Irskoj, na Cipru, u Irskoj i na Malti. Ta se Obavijest primjenjuje i na zahtjeve za uvoz ispitivanih lijekova kako bi se osigurala neprekinuta opskrba Sjeverne Irske, Cipra, Irske i Malte lijekovima. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pokazalo se da je usprkos prijelaznom razdoblju prilagodba u skladu s Protokolom za određene gospodarske subjekte s poslovnim nastanom u dijelovima Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske još uvijek vrlo teška. Glavni razlozi za to su previsoki troškovi prilagodbe s obzirom na to da je tržište Sjeverne Irske, koje čini 3 % ukupnog tržišta Ujedinjene Kraljevine, malo te kompleksni logistički aspekti i nepostojanje održivih alternativnih logističkih centara u Sjevernoj Irskoj. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ciljevi su ovih prijedlogâ rješavanje pitanja povezanih s lijekovima za humanu uporabu, sprečavanje nestašica lijekova i osiguravanje adekvatne razine zaštite javnog zdravlja u Sjevernoj Irskoj, na Cipru, u Irskoj i na Malti, ali i rješavanje problema povezanih s ispitivanim lijekovima i sprečavanje negativnog utjecaja na opskrbu tim lijekovima te, kao rezultat toga, na provođenje kliničkih ispitivanja odobrenih u skladu s Uredbom (EU) 536/2014 (3) u Sjevernoj Irskoj, na Cipru i Malti. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO stoga pozdravlja predmetni paket mjera. Osiguravanje opskrbe lijekovima i zaštita javnog zdravlja temeljna su pitanja kojima se bavi Odbor. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO smatra da je povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a vrlo složen i težak proces. Točno je da se Sporazumom o trgovini i suradnji između EU-a i Ujedinjene Kraljevine (4) i njegovim Protokolom o Irskoj/Sjevernoj Irskoj (5) uređuje većina budućih odnosa između dviju strana. Budući da se predviđeno jednogodišnje prijelazno razdoblje pokazalo nedovoljnim za prilagodbu novim zahtjevima kojima bi se trebala osigurati neprekinuta opskrba Sjeverne Irske, Cipra, Irske i Malte lijekovima i ispitivanim lijekovima, sada se mora djelovati ciljano i žurno kako bi se ublažile gospodarske i zdravstvene posljedice. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ključni elementi paketa, za koje EGSO smatra da ih je potrebno posebno istaknuti, jesu:






  — | neprekinuta opskrba lijekovima iz Ujedinjene Kraljevine u Sjevernu Irsku pod uvjetom da su u skladu sa zakonodavstvom EU-a; |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

neprekinuta opskrba lijekovima iz Ujedinjene Kraljevine u Sjevernu Irsku pod uvjetom da su u skladu sa zakonodavstvom EU-a;

| — | daljnje priznavanje ispitivanja serija od strane stručne osobe koja ima poslovni nastan u Ujedinjenoj Kraljevini izvan Sjeverne Irske i nadležna je za ispitivanje serija i farmakovigilanciju, kako bi se izbjeglo udvostručenje posla i u budućnosti; |
| --- | --- |

—

daljnje priznavanje ispitivanja serija od strane stručne osobe koja ima poslovni nastan u Ujedinjenoj Kraljevini izvan Sjeverne Irske i nadležna je za ispitivanje serija i farmakovigilanciju, kako bi se izbjeglo udvostručenje posla i u budućnosti;

| — | ostavljanje mogućnosti zadržavanja ambalaže za Sjevernu Irsku i Ujedinjenu Kraljevinu uz mogućnost podnošenja zahtjeva za odobrenje za stavljanje u promet putem decentraliziranog ili nacionalnog postupka; |
| --- | --- |

—

ostavljanje mogućnosti zadržavanja ambalaže za Sjevernu Irsku i Ujedinjenu Kraljevinu uz mogućnost podnošenja zahtjeva za odobrenje za stavljanje u promet putem decentraliziranog ili nacionalnog postupka;

| — | odgovarajuće mjere za prilagodbu zahtjeva iz Direktive 2011/62/EU o krivotvorenju (6) kako bi se dodatno osigurala sigurnost lijekova u Sjevernoj Irskoj i spriječila njihova distribucija u ostatak EU-a. |
| --- | --- |

—

odgovarajuće mjere za prilagodbu zahtjeva iz Direktive 2011/62/EU o krivotvorenju (6) kako bi se dodatno osigurala sigurnost lijekova u Sjevernoj Irskoj i spriječila njihova distribucija u ostatak EU-a.

| 3.4. | U pogledu jedinstvenog tržišta EU-a, EGSO naglašava da se provedbom paketa mjera u svakom slučaju mora osigurati da predmetni lijekovi i ispitivani lijekovi iz Ujedinjene Kraljevine ostanu u Sjevernoj Irskoj i da ne dospijevaju na tržište u drugim dijelovima unutarnjeg tržišta, osim ako ih ne odobri neko nacionalno nadležno tijelo u skladu sa zakonodavstvom EU-a. Isto vrijedi i za prijelazno razdoblje od tri godine za Cipar, Irsku i Maltu. U ovom slučaju najvažnije načelo mora biti da ti lijekovi i ispitivani lijekovi služe samo za liječenje pacijenata koji borave u tim zemljama. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | S tim u vezi EGSO također posebno pozdravlja načelo transparentnosti kojim se od nadležnih tijela Sjeverne Irske i dotičnih država članica EU-a zahtijeva da sastave i objave popis relevantnih lijekova i ispitivanih lijekova kako bi se osigurala zaštita zdravlja u Uniji i spriječio ulazak tih lijekova u druge države članice. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO posebno podržava i predložena odstupanja od Direktive 2011/62/EU o borbi protiv krivotvorenja, kojima bi se proizvođačima trebalo omogućiti da zadrže jedinstvene identifikacijske oznake lijekova koje Unija zahtijeva, čak i ako ih druge države članice EU-a uvezu preko Ujedinjene Kraljevine u Sjevernu Irsku, odnosno – tijekom trogodišnjeg razdoblja – na Cipar, u Irsku i na Maltu. EGSO također podržava predloženi mehanizam obavješćivanja ljekarni i bolnica u Uniji (osim u Sjevernoj Irskoj, na Cipru, u Irskoj i na Malti) posredstvom Europskog sustava za provjeru lijekova, i to čim se u sustav uvede lijek odobren u Ujedinjenoj Kraljevini za Sjevernu Irsku. Time će se krajnjim korisnicima jasno naznačiti da takav paket lijekova možda nije namijenjen za prodaju u Uniji. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kad je riječ o mogućim prijelaznim rješenjima kojima bi se osiguralo da pacijenti u Sjevernoj Irskoj budu izjednačeni s pacijentima u ostatku Ujedinjene Kraljevine, EGSO također pozdravlja predloženo odstupanje za privremeni uvoz novih patentiranih lijekova odobrenih u Ujedinjenoj Kraljevini dok Unija ne izda odobrenje za njihovo stavljanje u promet. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | EGSO smatra da su sva pitanja koja izazivaju zabrinutost dionika u potpunosti uzeta u obzir kako bi se osigurala neprekinuta opskrba Sjeverne Irske i drugih manjih, s tom problematikom povezanih država članica lijekovima i ispitivanim lijekovima. Međutim, EGSO u nastavku predlaže da se u popratne smjernice uvrsti nekoliko pojašnjenja. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Konkretno, u uvodnoj izjavi 7. Prijedloga direktive daje se važno pojašnjenje u pogledu zadržavanja regulatornih zahtjeva za ispitivanje serija i farmakovigilanciju u Ujedinjenoj Kraljevini za potrebe izvoza u Sjevernu Irsku. Pritom se mora jasno navesti da se svaka regulatorna funkcija koja se nalazi u Ujedinjenoj Kraljevini izvan Sjeverne Irske u kontekstu odobrenja za stavljanje u promet u Ujedinjenoj Kraljevini za Sjevernu Irsku može upotrebljavati i za postojeća i za buduća nacionalna odobrenja za stavljanje u promet te za odobrenja za decentralizirano/uzajamno priznavanje. To mora biti čvrsto ugrađeno i u Prijedlog direktive i u odgovarajuće smjernice. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO posebno skreće pozornost na članak 2. Prijedloga direktive Europske komisije, kojim se u Direktivu 2001/83/EZ uvodi članak 5.a i koji se odnosi na izuzeća od određenih obveza za određene lijekove za humanu uporabu dostupne u Ujedinjenoj Kraljevini. U svakom se slučaju mora osigurati da predmetni lijekovi koji se izvoze iz Ujedinjene Kraljevine u Sjevernu Irsku (a u trogodišnjem prijelaznom razdoblju i na Cipar, u Irsku i na Maltu) ostanu na tim tržištima i da se ne stavljaju u prodaju u drugim dijelovima unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO smatra da je potrebno dodatno pojasniti ispitivanje kvalitete predviđeno člankom 2. stavkom 4. Prijedloga direktive (izmjena članka 20. Direktive 2001/83/EZ) za lijekove odobrene centraliziranim postupkom Unije koji su proizvedeni u Ujedinjenoj Kraljevini (izvan Sjeverne Irske), a ne u jednoj od država članica EU-a i koji se odatle izravno uvoze u Sjevernu Irsku. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO također preporučuje da se dodatno pojasni članak 2. stavak 5. Prijedloga direktive (izmjena članka 40. Direktive 2001/83/EZ) o potrebi za izdavanjem dozvole za veleprodaju poduzećima s poslovnim nastanom u dijelovima Ujedinjene Kraljevine izvan Sjeverne Irske za izvoz iz Sjeverne Irske i uvoz u nju. Treba napomenuti da bi i dalje trebalo osigurati mogućnost uvoza lijekova iz Ujedinjene Kraljevine u Sjevernu Irsku s dozvolom za veleprodaju koju izda nadležno tijelo Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Podržava se i članak 2. stavak 9., kojim se poduzećima omogućuje da i dalje budu prisutna u dijelovima Ujedinjene Kraljevine izvan Sjeverne Irske u svrhu ispitivanja serija i farmakovigilancije. Međutim, EGSO poziva na dodatno pojašnjenje, po mogućnosti u okviru smjernica koje tek treba donijeti, o konkretnoj provedbi tog pravila u praksi. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Naposljetku, EGSO naglašava da je posebno važno jasno razlikovati Obavijest Komisije od 25. siječnja 2021. (7), kojom se predmetnim gospodarskim subjektima privremeno omogućuje da nastave opskrbljivati Sjevernu Irsku lijekovima i ispitivanim lijekovima, od odredbi iz predmetnog paketa mjera. Unija se poziva da osigura visoku razinu pravne sigurnosti za nositelje odobrenja za stavljanje u promet, trgovce na veliko i ljekarnike tijekom tog prijelaznog razdoblja između odobravanja prethodno navedenog odstupanja te donošenja i provedbe izmjena na temelju prijedloga direktive ili uredbe. |
| --- | --- |

4.7.

Bruxelles, 24. veljače 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  SL L 29, 31.1.2020., str. 7.

1

(2)  Obavijest Komisije – Primjena pravne stečevine Unije u području farmaceutskih proizvoda na tržištima koja se tradicionalno oslanjaju na opskrbu lijekovima iz Velike Britanije ili preko nje nakon isteka prijelaznog razdoblja (SL C 27, 25.1.2021., str. 11.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 536/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o kliničkim ispitivanjima lijekova za primjenu kod ljudi te o stavljanju izvan snage Direktive 2001/20/EZ (SL L 158, 27.5.2014., str. 1.).

3

(4)  Sporazum o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane (SL L 444, 31.12.2020., str. 14.).

4

(5)  SL L 29, 31.1.2020., str. 7.

5

(6)  SL L 174, 1.7.2011., str. 74.

6

(7)  Obavijest Komisije – Primjena pravne stečevine Unije u području farmaceutskih proizvoda na tržištima koja se tradicionalno oslanjaju na opskrbu lijekovima iz Velike Britanije ili preko nje nakon isteka prijelaznog razdoblja (SL C 27, 25.1.2021., str. 11.).

7

---

| 18.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 275/40 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 275/40

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću: Oporezivanje poslovanja za 21. stoljeće

(COM(2021) 251 final)

(2022/C 275/07)

| Izvjestitelj: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Krister ANDERSSON

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 1.7.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Predsjedništva: | 8.6.2021. |
| Nadležna Stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 8.2.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.2.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 567 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 216/00/07 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 1.7.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Predsjedništva:

8.6.2021.

Nadležna Stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

8.2.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.2.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

567

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

216/00/07

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja dugo očekivanu inicijativu Komisije za strategiju za oporezivanje poslovanja u 21. stoljeću. EGSO snažno podupire i cijeni činjenicu da Komisija svoj rad usklađuje s međunarodnim raspravama i sporazumima. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO naglašava da treba olakšati prekogranična ulaganja i smanjiti troškove usklađivanja za poduzeća, a europsko gospodarstvo istodobno učiniti zelenijim i digitaliziranijim. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO potiče Komisiju da nastavi svoj Akcijski plan za pravedno i jednostavno oporezivanje koji podupire strategiju oporavka (1), uzimajući u obzir mišljenje EGSO-a o paketu za pravedno i jednostavno oporezivanje (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO pozdravlja to što su ministri financija zemalja skupine G20 prihvatili sporazum koji je 8. listopada 2021. potpisalo 136 od 140 zemalja Uključivog okvira kako bi se postiglo globalno i konsenzualno paketno rješenje o načinu raspodjele prava na oporezivanje među zemljama. Istodobno, EGSO naglašava posljedice složenosti takvih ambicioznih ciljeva, pozivajući na jedinstvenu i globalno usklađenu i koordiniranu provedbu 1. i 2. stupa (paket). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO naglašava potrebu za provedbom poreznog paketa u EU-u i, istodobno, u zemljama koje su glavni trgovinski partneri. Ako se 1. stup istodobno ne provede u SAD-u i drugim glavnim trgovinskim partnerima, europska poduzeća mogla bi se naći u nepovoljnom položaju u odnosu na konkurenciju. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO naglašava da je važno da pravila o 2. stupu i minimalnoj efektivnoj stopi poreza na dobit u Europi budu potpuno ista kao dogovorena složena pravila utvrđena u globalnom sporazumu. Države članice stoga bi trebale omogućiti dovoljno vremena da konačni dogovoreni tekst bude dostupan prije donošenja direktive. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Izračun efektivne porezne stope namijenjen je utvrđivanju toga je li efektivna porezna stopa određene skupine multinacionalnih poduzeća iznad ili ispod minimalne porezne stope predmetne jurisdikcije. EGSO naglašava da zahtjevi za izračun efektivnih poreznih stopa moraju slijediti dogovoreni globalni pristup kako se administrativni troškovi ne bi povećali. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO podržava inicijativu Komisije da izda preporuku državama članicama kako bi se omogućilo da se gubici nadoknade prenošenjem u prethodno razdoblje. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO podupire Komisiju u borbi protiv zlouporabe fiktivnih subjekata za pranje novca, agresivno porezno planiranje od strane pojedinaca i korporacija i utaje poreza. EGSO se raduje izražavanju svojih stajališta o konkretnom prijedlogu koji se bavi zlouporabom fiktivnih subjekata. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO pozdravlja inicijativu Komisije za uvođenje olakšica za smanjenje povlaštenog poreznog tretmana duga (DEBRA). Ulaganja u novu zeleniju tehnologiju povezana su s visokim rizikom za ulagača. U takvim je situacijama posebno važno financiranje vlasničkim kapitalom i potrebno je prevladati inherentnu manu poreznih sustava koji ne favoriziraju financiranje vlasničkim kapitalom. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO pozdravlja okvir pod nazivom „Poslovanje u Europi: okvir za oporezivanje dobiti” (BEFIT) s jedinstvenim pravilnikom o porezu na dobit i raduje se što će moći ispitati detaljan prijedlog. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO potiče Komisiju da riješi slučajeve prekograničnog rada na daljinu koji je sastavni dio strategije oporezivanja poduzeća. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Drugo područje koje treba preispitati je pokrivenost PDV-om. Iznimke i rupe u zakonu uzrokuju složenost i dovode do nejednakih uvjeta kao i izgubljenih poreznih prihoda. EGSO potiče Komisiju da preispita pokrivenost sustavom PDV-a. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Prijedlog Komisije

| 2.1. | Komunikacija Komisije o oporezivanju poduzeća za 21. stoljeće ima za cilj riješiti nekoliko velikih izazova koji su se pojavili tijekom godina, zajedno s epidemijom bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EU treba snažan, učinkovit i pravedni porezni okvir koji zadovoljava potrebe javnog financiranja, a istodobno podupire oporavak kao i zelenu i digitalnu tranziciju stvaranjem okruženja pogodnog za pravedan, održiv i uključiv rast, kao i za ulaganja kako bi se omogućile prilike za zapošljavanje. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Očekuje se da će oporezivanje doprinijeti širim politikama EU-a, kao što su europski zeleni plan, Digitalna agenda Komisije, industrijska strategija za Europu i unija tržišta kapitala. Oporezivanje će također morati olakšati digitalnu tranziciju pružanjem okruženja u kojem se digitalna poduzeća mogu razvijati. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komunikacija Komisije uzima u obzir rezultate projekta za suzbijanje smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti (BEPS) i bavi se reformom međunarodnog okvira za porez na dobit, koju vodi OECD i koju mu je povjerila skupina G20. Paket reformi sastoji se od dva stupa. Prvi stup ima za cilj prilagoditi međunarodna porezna pravila novim poslovnim modelima koji poduzećima omogućuju poslovanje bez fizičke prisutnosti (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Drugi stup će smanjiti poreznu konkurenciju postavljanjem minimalne efektivne stope poreza na dobit od 15 % (4). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nakon što se postigne dogovor u okviru multilateralne konvencije, primjena paketa bit će obvezna, a Komisija će predložiti direktivu za njegovu provedbu u EU-u. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisija će također iznijeti novi prijedlog za godišnju objavu efektivne stope poreza na dobit velikih poduzeća koja imaju poslovni nastan u EU-u i spadaju u područje primjene 2. stupa, uz korištenje metodologije dogovorene za izračune 2. stupa. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EU će se, u okviru programa za transparentnost, također dodatno baviti rješavanjem problema zlouporabe fiktivnih subjekata u porezne svrhe – tj. poduzeća s minimalnom značajnom prisutnošću i stvarnom gospodarskom aktivnošću, ili bez nje – novom zakonodavnom inicijativom usmjerenom na sprječavanje agresivnog poreznog planiranja, utaja poreza ili pranja novca od strane pojedinaca i korporacija. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Strategija Komisije također će se baviti rješavanjem problema povlaštenog poreznog tretmana duga u odnosu na vlasnički kapital u oporezivanju dobiti trgovačkih društava tako što će ulaganja financirana vlasničkim kapitalom učiniti manje nepovoljnim putem sustava olakšica (DEBRA) za financiranje novim vlasničkim kapitalom. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Komisija bi trebala povući svoje neriješene prijedloge za zajedničku konsolidiranu osnovicu poreza na dobit (CCCTB) (5), nakon što se predstavi novi prijedlog za jačanje unutarnjeg tržišta. Bit će to novi okvir za oporezivanje dohotka za poduzeća u Europi, nazvan BEFIT. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Prijedlog BEFIT-a temeljit će se na 1. i 2. stupu. Komisija će blisko surađivati s državama članicama u izradi ovog prijedloga, također uzimajući u obzir stajališta Europskog parlamenta te u savjetovanju s poslovnim sektorom i skupinama civilnog društva. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Strategija Komisije uključuje preporuku državama članicama da dopuste nadoknadu gubitaka prenošenjem u prethodno razdoblje kako bi se ujednačili uvjeti za poduzeća u cijeloj Uniji. Preporuka se odnosi na fiskalne godine 2020. i 2021. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO pozdravlja dugo očekivanu inicijativu Komisije za strategiju za oporezivanje poduzeća u 21. stoljeću. EGSO snažno podupire i cijeni činjenicu da Komisija svoj rad usklađuje s međunarodnim raspravama i sporazumima. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO podupire cilj Komisije da porezni program pridonese općem cilju omogućavanja pravednog i održivog rasta podupiranjem širih politika EU-a, kao što su europski zeleni plan, Digitalna agenda Komisije, industrijska strategija za Europu i unija tržišta kapitala. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO naglašava potrebu za olakšavanjem prekograničnih ulaganja i smanjenjem troškova usklađivanja za poduzeća, čineći pritom europsko gospodarstvo zelenijim i digitaliziranijim. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO je zabrinut zbog postojanja poreznog jaza, i to unatoč činjenici da su prihodi od poreza na dobit u odnosu na BDP tijekom posljednjeg desetljeća u EU-u i državama OECD-a u prosjeku bili stabilni ili su čak i narasli. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO dijeli stajalište Komisije da su se vlade angažirale oko usvajanja niza mjera protiv izbjegavanja plaćanja poreza i utaje i da su te mjere dodatno pojačale već postojeću složenost. EGSO poziva na snažan, učinkovit i pravedan porezni okvir koji bi se bavio temeljnim poticajima na smanjenje porezne osnovice i premještanje dobiti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO poziva Europsku komisiju da procijeni učinak niza zakona o borbi protiv izbjegavanja plaćanja poreza koji su provedeni u posljednjih šest godina. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO potiče Komisiju da nastavi svoj Akcijski plan za pravedno i jednostavno oporezivanje koji podupire strategiju oporavka (6), uzimajući u obzir mišljenje EGSO-a o paketu za pravedno i jednostavno oporezivanje (7). EGSO smatra važnim unaprijediti produktivnost europskog gospodarstva barem na razinu konkurentskih gospodarstava. Porez je samo jedan od čimbenika koji utječu na produktivnost, ali je izuzetno važan (8). |
| --- | --- |

3.7.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | EGSO pozdravlja to što su ministri financija zemalja skupine G20 prihvatili sporazum koji je 8. listopada 2021. potpisalo 136 od 140 zemalja Uključivog okvira kako bi se postiglo globalno i konsenzualno paketno rješenje o načinu raspodjele prava na oporezivanje među zemljama (9). Istodobno, EGSO naglašava posljedice složenosti takvih ambicioznih ciljeva, pozivajući na jedinstvenu i globalno usklađenu i koordiniranu provedbu 1. i 2. stupa. U tom kontekstu u prijedlozima EU-a treba voditi računa o specifičnostima zahtjeva sadržanih u propisima EU-a poput slobode poslovnog nastana i nediskriminacije. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO napominje da je potrebno mnogo više rada da bi se postigao detaljan dogovor. Od najvećeg je interesa postići dogovor o mnogim tehničkim aspektima. Kada se pravila provode na razini EU-a, poduzeća sa sjedištem u EU-u ne smiju biti u nepovoljnom položaju u odnosu na svoje ekvivalentne konkurente sa sjedištem u drugim većim jurisdikcijama (10). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO naglašava potrebu za provedbom poreznog paketa ne samo u EU-u, nego istodobno i u zemljama koje su glavni trgovinski partneri. Ako se 1. stup istodobno ne provede u SAD-u i drugim glavnim trgovinskim partnerima, europska poduzeća mogla bi se naći u nepovoljnom položaju u odnosu na konkurenciju. Stoga je potrebno koordinirati i provedbu i korištenje multilateralne konvencije s trgovinskim partnerima. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO naglašava važnost prenošenja i toga da pravila za direktivu za 2. stup i minimalnu efektivnu stopu poreza na dobit trebaju biti potpuno ista kao dogovorena složena pravila utvrđena u globalnom sporazumu. Države članice bi stoga trebale omogućiti dovoljno vremena da konačni dogovoreni tekst bude dostupan prije donošenja direktive (11). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO podržava inicijativu Komisije da izda preporuku državama članicama kako bi se omogućilo da se gubici nadoknade prenošenjem u prethodno razdoblje. Međutim, takva su pravila važna ne samo u situaciji pandemije, već i u normalnim okolnostima. Neto dobit poduzeća bi s vremenom trebala podlijegati porezu na dobit. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO podupire Komisiju u borbi protiv zlouporabe fiktivnih subjekata za pranje novca, agresivno porezno planiranje od strane pojedinaca i korporacija i utaje poreza. EGSO se raduje izražavanju svojih stajališta o konkretnom prijedlogu koji se bavi zlouporabom fiktivnih subjekata. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO pozdravlja inicijativu Komisije za uvođenje olakšica za smanjenje povlaštenog poreznog tretmana duga. Ulaganja u novu zeleniju tehnologiju povezana su s visokim rizikom za ulagača. U takvim situacijama, financiranje vlasničkim kapitalom posebno je važno i potrebno je prevladati inherentnu manu poreznih sustava koji ne favoriziraju financiranje vlasničkim kapitalom (12). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO primjećuje da bi financiranje vlasničkim kapitalom moglo biti manje nepovoljno i za poduzeća i za dioničare. Važno je da porezni tretman ne stvara poticaje za usmjeravanje sredstava s jedne razine na drugu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Osim toga, važno je napomenuti da ako se zakonske stope poreza na dobit povećavaju, povećava se vrijednost odbitka kamata i poduzeću postaje ekonomski prikladnije ulagati putem zajmova. Viša stopa inflacije i/ili više kamatne stope imale bi sličan učinak, čime bi se povećao povlašteni porezni tretman duga (13). Budući da se takav razvoj ne može isključiti, predstojeća inicijativa Komisije tim je važnija i potrebnija. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EGSO pozdravlja ciljeve BEFIT-a i raduje se što će moći ispitati detaljan prijedlog. Prijedlog bi trebao uzeti u obzir posebne pravne režime primjenjive na određene vrste zadruga i uzajamnih društava koje su povijesno usvojile različite države članice. EGSO potiče Komisiju da u rasprave uključi dionike i civilno društvo kako bi se postigao napredak i prihvaćanje. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Dodatna područja koja treba razmotriti za poreznu politiku 21. stoljeća

| 5.1. | EGSO vjeruje da je pandemija mnogima možda promijenila radno mjesto na takav način da će rad na daljinu biti češći u narednim godinama. Porezne implikacije prekograničnog rada na daljinu (ili rada na daljinu) otvaraju porezna pitanja kako za poduzeća tako i za pojedince. Za poduzeće se može postaviti pitanje nenamjernog poslovnog nastana sa poreznim posljedicama koje to za sobom povlači. Pojedinac se može suočiti s poreznim zahtjevima iz više zemalja, a mogu se pojaviti negativni učinci na socijalna davanja i zaštitu. To može utjecati i na pravo na mirovinu. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EGSO potiče Komisiju da slučajeve prekograničnog rada rješava kao sastavni dio strategije za oporezivanje poslovanja. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Drugo područje koje treba preispitati je pokrivenost PDV-om. Iznimke i rupe u zakonu uzrokuju složenost i dovode do nejednakih uvjeta kao i izgubljenih poreznih prihoda. EGSO potiče Komisiju da preispita pokrivenost sustavom PDV-a. |
| --- | --- |

5.3.

Bruxelles, 23. veljače 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 312 final.

1

(2)  SL C 155, 30.4.2021., str. 8.

2

(3)  Obuhvaćena su multinacionalna poduzeća s globalnim prometom iznad 20 milijardi eura i profitabilnošću iznad 10 % (tj. dobit prije oporezivanja/prihodi), koja se izračunava pomoću mehanizma uprosječivanja, uz smanjenje praga prometa na 10 milijardi eura uvjetovano uspješnom provedbom, među ostalim i porezne sigurnosti, pri čemu relevantna revizija počinje 7 godina nakon stupanja sporazuma na snagu, a završava za najviše godinu dana. Rudarska industrija i regulirane financijske usluge nisu uključeni. https://www.oecd.org/tax/beps/statement-on-a-two-pillar-solution-to-address-the-tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-october-2021.pdf.

3

(4)  Drugi stup sastoji se od: (a) dva međusobno povezana domaća pravila (koji zajedno tvore pravila za sprječavanje smanjenja porezne osnovice na globalnoj razini (GloBE)): i. pravilo o uključivanju dohotka, koje nameće dodatni porez matičnom subjektu u odnosu na nisko oporezovani dohodak sastavnog subjekta; i ii. pravilo o sprječavanju plaćanja preniske stope poreza, kojim se odbijaju odbici ili zahtijeva odgovarajuća prilagodba u mjeri u kojoj niski porezni dohodak sastavnog subjekta ne podliježu oporezivanju prema pravilu o uključivanju dohotka; i (b) pravilo utemeljeno na ugovoru (pravilo o podlijeganju porezu) koje izvornim jurisdikcijama dopušta da nametnu ograničeno oporezivanje izvora na određena plaćanja povezanih osoba koja podliježu porezu ispod minimalne stope. Pravilo o podlijeganju porezu će se priznati kao pokriveni porez prema pravilima GloBE-a. Pravila GloBE-a primjenjivat će se na multinacionalna poduzeća koja prelaze prag od 750 milijuna eura kako je utvrđeno u akcijskom planu BEPS 13 (izvješćivanje po zemljama). Zemlje mogu slobodno primijeniti pravilo o uključivanju dohotka na multinacionalna poduzeća sa sjedištem u njihovoj zemlji čak i ako ne prelaze prag. Minimalna porezna stopa koja se koristi za potrebe pravila o uključivanju dohotka i pravila o sprječavanju plaćanja preniske stope poreza bit će 15 %. https://www.oecd.org/tax/beps/statement-on-a-two-pillar-solution-to-address-the-tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-october-2021.pdf.

4

(5)  COM(2016) 685 final i COM(2016) 683 final.

5

(6)  COM(2020) 312 final.

6

(7)  SL C 155, 30.4.2021., str. 8.

7

(8)  Mnogo je izvješća u kojima se zaključuje da je porez na dobit izuzetno štetan za rast i produktivnost. To je zaključak koji je OECD mnogo puta donio. Vidjeti, npr. Tax and Economic Growth (Porez i gospodarski rast), Odjel za gospodarstvo OECD-a, radni dokument br. 620 ili Tax Policy Reform and Economic Growth (Reforma porezne politike i gospodarski rast), OECD (2010.). Preusmjeravanje poreza na dobit na radnike, a posebno na niskokvalificirane radnike, kao i negativan učinak na ulaganja važni su čimbenici u donošenju zaključka. Drugi porezi, poput poreza na dohodak od rada, također mogu usporiti rast i razvoj produktivnosti.

8

Tax and Economic Growth

Tax Policy Reform and Economic Growth

(9)  Pravila o oporezivanju primjenjuju se na sva poduzeća koja prelaze prag, bez obzira na sektor u kojem djeluju, a ne samo na tzv. digitalne poslovne modele ili poduzeća koja su u izravnom kontaktu s potrošačima.

9

(10)  U nedostatku pravila o sprječavanju plaćanja preniske stope poreza i kada se pravilo o uključivanju dohotka ne bi primjenjivalo na domaće situacije, imali bismo situaciju u kojoj bi strane skupine multinacionalnih poduzeća, uključujući američke skupine, primjenjivale samo minimalnu efektivnu poreznu stopu za prekogranične situacije. Tada bi njihove domaće podružnice ostale zaštićene od minimalne efektivne porezne stope: u tom kontekstu, domaće podružnice sjedišta u SAD-u/inozemstvu, koje plaćaju nisku poreznu stopu, nastavile bi koristiti, na primjer, porezne olakšice za istraživanje i razvoj i plaćale bi poreznu stopu ispod dogovorenog minimuma, dok bi se porezne olakšice za istraživanje i razvoj sjedišta u EU-u i njegovih domaćih podružnica (kad bi vlastitu domaću efektivnu poreznu stopu smanjili ispod dogovorenog minimuma) neutralizirale zbog dodatnog poreza.

10

(11)  Ako sva pravila iz Uključivog okvirnog sporazuma OECD-a ne budu poznata u trenutku kada se države članice slože s direktivom, bit će potrebno pokrenuti postupak izmjene direktive kako bi se globalni sporazum prenio u sporazum EU-a. Neke države članice možda će se usprotiviti takvoj izmjeni Direktive. Kako bi se postigao pravilan i potpun prijenos, globalni sporazum mora biti u potpunosti osmišljen i poznat prije nego što se postigne dogovor o direktivi.

11

(12)  Vidjeti mišljenje „Uloga poreza na dobit trgovačkih društava” (SL C 152, 6.4.2022., str. 13.).

12

(13)  Vidjeti The Taxation of Income from Capital (Oporezivanje dohotka od kapitala), Mervyn King i Don Fullerton, The University of Chicago Press i NBER (1984.).

13

The Taxation of Income from Capital

---

| 18.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 275/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 275/45

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/138/EZ u pogledu proporcionalnosti, kvalitete nadzora, izvještavanja, mjera dugoročnih jamstava, makrobonitetnih alata, rizika za održivost, nadzora grupe i prekograničnog nadzora

(COM(2021) 581 final – 2021/0295 (COD))

i o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju društava za osiguranje i društava za reosiguranje i o izmjeni direktiva 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2009/138/EZ, (EU) 2017/1132 i uredaba (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 648/2012

(COM(2021) 582 final – 2021/0296 (COD))

(2022/C 275/08)

| Izvjestitelj: | Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Christophe LEFÈVRE |

Izvjestitelj:

Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH

Suizvjestitelj:

Christophe LEFÈVRE

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 22.11.2021.
  Vijeće Europske unije, 26.11.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članci 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 8.2.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.2.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 567 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 169/0/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 22.11.2021.

Vijeće Europske unije, 26.11.2021.

Pravna osnova:

članci 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

8.2.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.2.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

567

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

169/0/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) slaže se s procjenom Europske komisije da se skup pravila iz Direktive Solventnost II, koji se temelji na trima stupovima (kvantitativni zahtjevi za vlastita sredstva; organizacija poslovanja, nadzor; izvještavanje, transparentnost), pokazao korisnim. Međutim, iz iskustava s krizom državnog duga, politike niskih kamatnih stopa, početnih učinaka pandemije bolesti COVID-19, koja nipošto još nije završila, i znanja o tome da će biti drugih kriza proizlazi nužnost prilagodbe regulatornog okvira. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO toplo pozdravlja posvećenost Europske komisije pitanju sistemskih rizika u sektoru osiguranja. Profil rizičnosti osiguratelja mijenja se. Sektor osiguranja suočen je s izazovima povezanima s klimatskom krizom, osobito u slučaju osiguranja od učinaka klimatskih promjena i novih okolišnih rizika (npr. u pogledu biološke raznolikosti). Usto postoje veći rizici osiguratelja u njihovoj ulozi ulagatelja. Konkretno, materijalni rizici, rizici u pogledu odgovornosti i tranzicijski rizici povezani s klimatskim promjenama nisu primjereno procijenjeni. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO podržava cilj Europske komisije da uspostavi regulatorni okvir u kojem će sektor osiguranja imati (još) veću ulogu ulagatelja u financiranju prelaska na održivo gospodarstvo i prevladavanju posljedica krize koju je izazvao COVID-19 i klimatskih promjena. Međutim, EGSO istodobno ističe velik interes civilnog društva za stabilnost financijskog sektora i zahtijeva da se u sektoru osiguranja zajamče solidni kapitalni zahtjevi i pripravnost za rizike. Nestabilnosti u sektoru osiguranja znatno bi unazadile napore za rješavanje klimatske krize i prevladavanje pandemije. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Opće napomene

2.1.   Pristup Europske komisije

| 2.1.1. | EGSO se slaže s procjenom Europske komisije da se skup pravila iz Direktive Solventnost II, koji se temelji na trima stupovima (kvantitativni zahtjevi za vlastita sredstva; organizacija poslovanja, nadzor; izvještavanje, transparentnost), pokazao korisnim. Zahvaljujući njima europski sektor osiguranja dobro je prebrodio previranja tijekom krize državnog duga, politiku niskih kamata, koja doduše još traje, i prve učinke pandemije bolesti COVID-19, koja nipošto još nije završila. EGSO smatra svrsishodnim i nužnim izvlačenje potrebnih zaključaka na temelju iskustava s primjenom tih pravila. To se odnosi osobito na pitanja proporcionalnosti i pravila o kapitalnim zahtjevima i pripravnosti za rizike. Upravo su te točke ključne za potrebni kapital društava, a time i za ulogu koju osiguratelji mogu imati kao ponuditelji proizvoda i ulagatelji u gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.1.1.

2.2.   Usklađenost s politikama EU-a u drugim područjima

| 2.2.1. | Provedba europskog zelenog plana i prevladavanje posljedica pandemije bolesti COVID-19 apsolutno je prioritetna politika, za čiju je provedbu potrebno angažirati velike iznose javnog i privatnog kapitala. Europski sektor osiguranja kao dugoročni ulagatelj koji u 2020. raspolaže ukupnim ulaganjima većima od 10 bilijuna EUR mogao bi u mnogo većoj mjeri nego danas pridonositi financiranju prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, ali i financiranju infrastrukturnih projekata i cjenovno pristupačnog stanovanja. Njegove mogućnosti za to uvelike su određene pravilima o kapitalnim zahtjevima i pripravnosti za rizike u sustavu Solventnost II. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | EGSO podržava cilj Europske komisije da uspostavi regulatorni okvir u kojem će sektor osiguranja imati (još) veću ulogu ulagatelja u financiranju prelaska na održivo gospodarstvo i prevladavanju posljedica krize koju je izazvao COVID-19. Pritom EGSO istodobno naglašava potrebu da se ne ugrožavaju zaštitni ciljevi sustava Solventnost II, naime zaštita osiguranih osoba i korisnika osiguranja te očuvanje financijske stabilnosti. Međutim, oni bi mogli biti ugroženi ako bi se radi potpore europskom zelenom planu odstupilo od stroge procjene rizika ulaganja osiguratelja. Pravila o zaštiti potrošača sustava Solventnost II trebala bi uključivati ulaganja i aktivnosti sektora osiguranja u sektorima u koje osiguratelji ulažu na temelju zahtjeva tijela vlasti ili vlade. Tada bi se ta ulaganja mogla na odgovarajući nagrađivati ili kažnjavati. Međutim, svako ulaganje u okviru europskog zelenog plana ili, primjerice, paketa za oporavak NextGenerationEU svakako mora podlijegati jednakoj procjeni rizika kao i svako drugo ulaganje. Održivi nadzor osiguranja iziskuje procjenu rizika temeljenu na činjenicama i s njome usklađeno utvrđivanje potrebnog kapitala. EGSO toplo pozdravlja pristup Europske komisije da revidira postojeća pravila o kapitalnim zahtjevima u slučajevima u kojima su rezultirala neadekvatnim kapitalnim zahtjevima (prekomjernim ili nedostatnim). Prijedlozi Europske komisije pokazuju koliki se manevarski prostor može dobiti već samim time. Ipak, kada su kapitalni zahtjevi preniski (primjer: rizici povezani s klimatskim promjenama) potrebno ih je povećati kako bi se osigurala stabilnost sektora. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | EGSO podržava napore Europske komisije da pruži dodatni znatni doprinos ostvarenju unije tržišta kapitala. Uspostavom unutarnjeg tržišta olakšalo bi se i financiranje izlaska iz pandemije bolesti COVID-19 i financiranje europskog zelenog plana. To bi se dogodilo već samim time što bi potrošači mogli vidjeti daljnji napredak u stvaranju istinskog jedinstvenog tržišta financijskih tržišta, iako još uvijek postoje brojne pravne i stvarne prepreke za ostvarenje unije tržišta kapitala. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | EGSO pozdravlja pristup prema kojemu bi sektor osiguranja trebao imati snažniju ulogu u financiranju zelene tranzicije. Sektor osiguranja trebao bi također nastojati ublažiti sve negativne okolišne i socijalne učinke svojih ulaganja i djelatnosti osiguranja. Pritom je svrsishodno povezivanje s taksonomijom EU-a. EGSO poziva da se sustavno vodi računa i o socijalnim ciljevima održivog razvoja. Naime, i nepoštovanje radničkih i ljudskih prava može itekako dovesti do povećanog rizika. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Prijedlozima se na raznim mjestima predviđaju pojednostavnjenja složenog sustava Solventnost II. To valja pozdraviti. Nije prihvatljivo i potrebno je odbaciti to da bi i korisnici internih modela sada morali dodatno podnositi jednake izvještaje kao da upotrebljavaju standardnu formulu. Dvostruko izvješćivanje mora se isključiti. |
| --- | --- |

2.2.5.

2.3.   Delegirani akti

| 2.3.1. | EGSO je svjestan činjenice da je Europska komisija ovlaštena delegiranim aktima utvrđivati određena pravila, osobito ona tehnička. Ona najavljuje brojne prijedloge koje namjerava provesti delegiranim aktima. Ti prijedlozi imaju veliku težinu i gospodarsku važnost. Kao primjere valja spomenuti prilagodbu zbog volatilnosti, uravnoteženu prilagodbu i ekstrapolaciju, ali i duboko političku odluku o tome u kojem opsegu i s kojim ograničenjima u procjeni rizika ulaganja treba olakšati financiranje zelenog plana. EGSO se ovdje, kao i u drugim slučajevima, zalaže za odlučivanje o važnim pitanjima gospodarske politike u redovnom zakonodavnom postupku uz sudjelovanje Parlamenta i savjetovanje s civilnim društvom, a ne u obliku delegiranih akata. Prije usvajanja paketa Solventnost II Europski parlament, Europska komisija i EGSO trebali bi imati jasnu sliku o sadržaju i učinku delegiranih akata. |
| --- | --- |

2.3.1.

2.4.   Ocjena rekalibracijâ – Procjene učinka: Tržišno natjecanje

| 2.4.1. | EGSO predlaže da se narednih godina provodi cjelovita ocjena logike okvira Solventnost II. Okvirni uvjeti u međuvremenu su se u mnogome promijenili i nastavit će se mijenjati, zbog čega je evaluacija apsolutno neophodna. U tom bi kontekstu mogla biti korisna provjera konkurentnosti kako bi se utvrdio učinak izmijenjenih pravila na konkurentnost europskog sektora osiguranja na svjetskom tržištu. |
| --- | --- |

2.4.1.

3.   Posebne napomene

3.1.   Proporcionalnost i pragovi

| 3.1.1. | EGSO pozdravlja to što Europska komisija nastoji primijeniti pristup jačanja načela proporcionalnosti. Pojednostavnjenje vrlo složenog i opterećujućeg skupa pravila posebno je važno za osiguratelje manje veličine i izloženosti, koji čine važan dio regionalne raznolikosti. Točno je da bi zahtjeve Direktive Solventnost II u području upravljanja rizicima i izvještavanja trebalo preispitati i prilagoditi na temelju pravila. Međutim, valja izraziti žaljenje zbog toga što se i dalje prvenstveno uzima u obzir samo veličina društva, a ne i usklađivanje opsega bonitetnih zahtjeva sa stvarnim rizicima osiguratelja u okviru njegova poslovnog modela. Jednu od važnih prednosti europskog tržišta osiguranja čini raznolikost velikih i malih osiguratelja. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Među njima su i oni koji djeluju na međunarodnoj razini i oni koji su jaki u regiji. Isto tako, prisutna je raznolikost pravnih oblika jer mogu biti dionička društva ili zadruge. Tu raznolikost ne bi trebalo ugroziti prekomjernim administrativnim opterećenjem osiguratelja. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   Dugoročna jamstva

| 3.2.1. | EGSO podržava namjeru Europske komisije da se sektoru osiguranja putem objektivnijih kapitalnih zahtjeva omogući snažnije uključivanje u financiranje provedbe europskog zelenog plana, u borbu protiv klimatskih promjena i njihovih posljedica i borbu protiv posljedica pandemije bolesti COVID-19. Provedbom europskog zelenog plana ne smije se propuštati financiranje tranzicije prema održivom gospodarstvu, a ciljevi održivog razvoja ne smiju biti ugroženi nedostatnim kapitalnim zahtjevima zbog kojih vrlo onečišćujuće aktivnosti kao ulaganje na umjetan način postaju profitabilne. Revizija pravila o potrebnom kapitalnom zahtjevu bit će ključna za rješavanje tih pitanja. EGSO smatra neophodnim da se pravila Direktive Solventnost II smiju izmijeniti samo u mjeri u kojoj se time neće ugroziti bonitetni ciljevi zaštite osiguranih osoba i korisnika osiguranja ni cilj financijske stabilnosti. Cilj mora biti postizanje prave ravnoteže između, s jedne strane, poticaja osiguravateljima da ulažu u djelatnosti usmjerene na socijalne i okolišne ciljeve i, s druge strane, bonitetnih zahtjeva. To još nije osigurano. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EGSO podržava prijedloge Komisije da se predloženom prilagodbom zbog volatilnosti smanji volatilnost koja proizlazi iz dugoročnih ulaganja. Međutim, istodobno se povećava volatilnost zbog prelaska na relativni ispravak rizika (postotni odbitak od prinosa). To je kontraproduktivno. Nije jasno zašto se ne bi zadržao važeći ispravak rizika. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Prijedlozi Europske komisije o izmjeni dodatka za rizik (primjeri: stopa troška kapitala od 5 % i zanemarivanje faktora likvidnosti), kamatni rizik i korelacija između rizika prinosa i kamatnog rizika služe svrsi, a da ne ugrožavaju zaštitne ciljeve Direktive Solventnost II. Međutim, posebnu pozornost treba posvetiti tekstovima druge razine jer prijedlozi koji dovode do općeg poboljšanja mogu imati i štetan učinak na portfelje ulaganja malih i srednjih osiguratelja. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EGSO u načelu pozdravlja prijedloge Europske komisije za reviziju kriterija prihvatljivosti za kategoriju imovine dugoročnih vlasničkih ulaganja uz istodobno osiguravanje financijske stabilnosti. Time će se osigurateljima olakšati da iskoriste prednosti povlaštenog tretmana kapitala ako gospodarstvu stave na raspolaganje dugoročni kapital, pod uvjetom da se taj kapital uloži u skladu sa socijalnim i okolišnim ciljevima. Potrebno je izbjeći presložena pravila. Još jednom, konačna procjena može se provesti samo ako su poznati prijedlozi druge razine. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Europska komisija najavljuje da namjerava predstaviti novu metodu ekstrapolacije. Ekstrapolacija je metoda izračuna koja omogućuje formiranje pričuva za ugovore o osiguranju čija se dospijeća protežu u budućnost dalje od pouzdanih informacija s tržišta kapitala o nerizičnim kamatnim stopama. Ta je metoda ključni čimbenik za utvrđivanje pričuva, a time i potrebnih vlastitih sredstava. Ekstrapolacija je posebno važna za životno osiguranje, ali ne samo za to. Sama Europska komisija u svojoj Komunikaciji COM(2021) 580 final potvrđuje da će prijedlog, koji će konkretizirati u naknadnom delegiranom aktu, „na više tržišta znatno utjecati na izvore sredstava osiguratelja”. Na temelju dosadašnjih predodžaba u neživotnom osiguranju može se procijeniti da će taj pozamašni učinak značiti povećanje potrebnog kapitala za više od 10 %, čime će se u potpunosti kositi s potencijalnim učincima oslobađanja kapitala osiguratelja. EGSO smatra da bi se o tako dalekosežnim intervencijama moralo odlučivati u redovnom zakonodavnom postupku. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   Analiza klimatskih scenarija i mandat EIOPA-e (1)
  u pogledu rizika za održivost

| 3.3.1. | EGSO u potpunosti podržava potrebu da osiguratelji utvrde svaku značajnu izloženost rizicima povezanima s klimatskim promjenama i procijene srednjoročni i dugoročni učinak na njihovo poslovanje. EGSO preporučuje da se ta analiza scenarija proširi na sve rizike za okoliš i da se na te zahtjeve primijeni načelo „dvostrukog aspekta materijalnosti”. Od osiguratelja bi se trebalo zahtijevati i da procijene i, prema potrebi, ublaže učinak svojih djelatnosti na klimatske promjene i okoliš općenito. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | EGSO pozdravlja prijedlog Europske komisije da se EIOPA-i naloži da, nakon što se posavjetuje s Europskim odborom za sistemske rizike, do 28. lipnja 2023. podnese izvješće s prijedlogom za moguće prilagodbe potrebnog kapitala u odnosu na rizike za održivost. Pravilna je odluka da se o tako dalekosežnim pitanjima raspravlja na empirijskoj osnovi. Međutim, EGSO smatra da je rok za podnošenje izvješća nedovoljno ambiciozan. Ublažavanje učinaka klimatskih promjena iziskuje brzo djelovanje. EGSO već sada ukazuje na to da će se izvlačenje spoznaja iz tih prijedloga odnositi na temeljna pitanja financiranja europskog zelenog plana. Stoga te spoznaje neće biti tehničke, nego političke naravi te bi se, prema mišljenju EGSO-a, morale obrađivati u okviru redovnog zakonodavnog postupka uz sudjelovanje Europskog parlamenta. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Nadzor grupe

| 3.4.1. | Nadzorna praksa otkrila je regulatorne nedostatke u nadzoru grupe. EGSO podržava prijedloge Europske komisije da se osigurateljni holdinzi i mješoviti financijski holdinzi uključe u izravno područje primjene bonitetnog okvira EU-a. Sa stajališta potrošača, važno je osigurati transparentnost vanjskog prikaza skupine u pogledu njezinih odnosa odgovornosti. |
| --- | --- |

3.4.1.

3.5.   Uloga osiguranja u doba pandemije i u kontekstu drugih događaja koji dovode do velikih gospodarskih poremećaja

| 3.5.1. | EGSO se slaže s ocjenom Europske komisije da se tijekom pandemije pokazala potreba za jasnijim i jednostavnijim informacijama o uvjetima osigurateljnog pokrića i jamstvima za potrošače, osobito za osiguranje od prekida poslovanja i putno osiguranje, te da je potrebno kontinuirano jamčiti da osigurateljni proizvodi i dalje odgovaraju potrebama potrošača. Jednako je važno da potrošači mogu ostvariti svoja prava. Očito je da trenutačna praksa nadzora osigurateljnih proizvoda nije funkcionirala u dovoljnoj mjeri. EGSO poziva Komisiju da od EIOPA-e zatraži da iznese konkretne prijedloge za bolje rješavanje tog već duže poznatog problema. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Zbog pandemije i posljedica klimatskih promjena s kojima se u Europi suočavamo u obliku šumskih požara, suša, odumiranja šuma, obilnih kiša i poplava dosad nezabilježenih razmjera, ali i zbog novih velikih rizika, kao što su kiberrizici, postavlja se pitanje dostupnosti osigurateljnog pokrića za takve događaje, koji neće ostati samo jednokratne pojave. EGSO snažno podupire plan Europske komisije da do 2022. pokrene raspravu o otpornosti na klimatske promjene u koju bi se uključili osiguratelji, reosiguratelji, javna tijela i drugi relevantni dionici. EGSO predlaže da se predstavnici civilnog društva od samog početka uključe u tu raspravu. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Sustavi jamstva u osiguranju (IGS), oporavak i sanacija te nove nadzorne mjere

| 3.6.1. | Europska komisija nije iznijela prijedlog za usklađivanje šarolikog mozaika IGS-ova u Europi. To je propustila učiniti unatoč činjenici da se s pomoću IGS-ova osiguranim osobama i korisnicima osiguranja pruža važna zaštita u krajnjoj nuždi. Paneuropski sustav IGS-ova, kojim se istodobno uzima u obzir vrsta proizvoda, a time i sigurnost potrošača, znatno bi povećao povjerenje u jedinstveno europsko tržište osiguranja. EGSO smatra, kako predlaže i EIOPA, da je hitno potrebno uskladiti barem skup minimalnih načela IGS-ova. S druge strane, EGSO također smatra, kako ističe i Europska komisija, da bi to u nekim državama članicama koje još nemaju IGS-ove dovelo do znatnog financijskog opterećenja tržišta osiguranja, koje se za njih u ovoj fazi oporavka nakon krize izazvane bolešću COVID-19 čini neprihvatljivim. EGSO poziva Europsku komisiju da najprije brzo iznese prijedlog minimalnog okvira za IGS-ove, uključujući prijelazno razdoblje, radi rješavanja tog pitanja bez preopterećenja tržišta. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Svojim prijedlogom za oporavak i sanaciju (2) Europska komisija proširuje nadzorne instrumente kako bi nadzornim tijelima omogućila bržu i učinkovitiju intervenciju u slučaju ekonomske krize, osobito u slučaju krize koja se tek nazire. Ti instrumenti uključuju i mjere kao što su preventivni oporavak i plan sanacije, i to uvijek uz uključivanje razine grupe. Definiraju se instrumenti i ovlasti u pogledu sanacije. Međutim, pritom nedostaje jasno razgraničenje prema postojećim nadzornim mjerama Direktive Solventnost II. Općenito, takozvana ljestvica intervencija, koja se pokazala itekako korisnom, na mnogim je mjestima dovedena u pitanje jer bi nove ovlasti za intervenciju trebale nastupiti već prije nastanka neusklađenosti s potrebnim solventnim kapitalom. EGSO smatra neophodnim da se predložene mjere usklade s pravilima ljestvice intervencija tako da ne budu u kontradikciji s njima. Pravilima o sanaciji trebao bi se olakšati usklađen pristup na razini grupe, posebno u slučaju mješovitih financijskih grupa. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Protiv tih prijedloga argumentira se time da se tijekom pandemije bolesti COVID-19, a pogotovo politike niskih kamatnih stopa, pokazalo da je paket alata Direktive Solventnost II bio dovoljan za rješavanje teških situacija. Iako je ta tvrdnja uvelike istinita, EGSO se ne slaže s tim argumentom. Na temelju iskustva stečenih u financijskim krizama iz prošlosti EGSO smatra prijeko potrebnim da se na razini društva već i prije pada kapitala ispod minimalnog potrebnog kapitala počnu uvoditi postupne mjere krizne intervencije, pod uvjetom da postoje jasne naznake pogoršanja situacije. EGSO ističe da će u konkretnoj razradi i provedbi pravila biti vrlo važno nedvosmisleno definirati i jasno razgraničiti zadaće EIOPA-e i nacionalnih nadzornih tijela. |
| --- | --- |

3.6.3.

Bruxelles, 23. veljače 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA).

1

(2)  COM(2021) 582 final

2

---

| 18.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 275/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 275/50

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci – Godišnji pregled održivog rasta 2022.

(COM(2021) 740 final)

(2022/C 275/09)

| Izvjestiteljica: | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Judith VORBACH

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 21.1.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna Stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 8.2.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.2.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 567 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 140/5/38 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 21.1.2022.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna Stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

8.2.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.2.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

567

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

140/5/38

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EU je davno prije izbijanja pandemije COVID-a 19 bio suočen s nepovoljnim kretanjima i krizama, a 2020. ušao je u najdublju gospodarsku recesiju u svojoj povijesti, dok postojeći problemi nisu bili ni približno riješeni. EU je poduzeo nezabilježene mjere potpore kako bi ublažio udarac i izbjegao nestabilnost. Međutim, protiv pandemije se može boriti samo na transnacionalnoj razini, pa EGSO poziva na suradnju okrenutu budućnosti u pogledu zdravstvene politike EU-a, kao i na povećanje procijepljenosti i primjenu globalnog pristupa kako bi se na razini EU-a održala otvorena rasprava o privremenom i dobrovoljnom izuzeću u pogledu trgovinskih aspekata prava intelektualnog vlasništva (TRIPS). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO se zalaže za politiku okrenutu prosperitetu i podržava program EU-a za konkurentnu održivost. Njegove četiri dimenzije – okolišna održivost, produktivnost, pravednost i makroekonomska stabilnost – i konkurentnost trebaju imati jednaku važnost kako bi se postigli željeni učinci međusobnog jačanja i ostvarila uspješna transformacija. Na primjer, pravednost i socijalna održivost ključni su elementi konkurentnosti i obrnuto. Što su manje uključeni parlamenti, socijalni partneri i druge organizacije civilnog društva, to je vjerojatnije da će se nejednakosti povećati, a prihvaćenost smanjiti, naročito kad je riječ o transformaciji gospodarstva radi postizanja klimatske neutralnosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Jedan od izazova koji stoje pred nama jest u najvećoj mogućoj mjeri odvojiti ekonomski prosperitet od uništavanja okoliša. I za to je potreban holistički pristup kojim se uzimaju u obzir sve vrste štete koje se nanose okolišu. Obveze u pogledu očuvanja socijalne dobrobiti ne smiju završiti kao mrtvo slovo na papiru. Od presudne je važnosti osigurati pravednu raspodjelu napora koji se ulažu u tranziciju i prednosti koje ona donosi. EGSO ističe važnost pouzdanog poslovnog okruženja i zadržavanja snažnih industrijskih lanaca vrijednosti u Europi te poziva europsko industrijsko vodstvo da intenzivno radi na postizanju održivosti. Mehanizam za ugljičnu prilagodbu na granicama mora biti osmišljen na djelotvoran način, a mjere državne potpore trebaju biti povezane sa stvaranjem kvalitetnih radnih mjesta i poštovanjem radničkih prava i fiskalnih obveza. Naposljetku, EGSO naglašava da pomak prema ekološkom oporezivanju za sobom ne smije povlačiti regresivne distribucijske učinke ili energetsko siromaštvo. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO pozdravlja prijedloge Komisije o reformama i ulaganjima te promicanju pravednog jedinstvenog tržišta kako bi se osigurala snažna gospodarska osnova. Mjere za promicanje jedinstvenog tržišta i poboljšanje poslovnog okruženja presudne su za poticanje inovacija i produktivnosti. Povrh toga, pravedan pristup produktivnosti ključan je pokretač konkurentnosti i uzlazne konvergencije u dugoročnom razdoblju. Međutim, socijalna i radnička prava od temeljne su važnosti, ali ne spadaju među slobode unutarnjeg tržišta koje su zaštićene ustavom. EGSO poziva na iznošenje odgovarajućih prijedloga o tome kako zajamčiti nacionalna pravila koja nisu zaštićena ugovorima. EGSO preporučuje ublažavanje negativnog učinka velikog povećanja cijena energije na proizvodnju i distribuciju te pozdravlja pomnije praćenje rizika na financijskim tržištima koji proizlaze iz klimatske krize. Produbljivanje unije tržišta kapitala i bankovne unije trebalo bi konsolidirati kanale financiranja, promicati ulaganja i povećati otpornost. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO ističe da će istodobno nastojanje da se provede poštena i pravedna zelena i digitalna tranzicija, za koju su potrebni održivi socijalni uvjeti, biti temelj za budući prosperitet i otpornost. Dobro osmišljene politike tržišta rada i sustavi socijalne zaštite osnova su za otpornost i uključiv rast. EGSO se u potpunosti slaže s time da bi države članice trebale intenzivnije raditi na poboljšanju ishoda učenja u svojim sustavima obrazovanja i osposobljavanja te da je potrebno osigurati pristup cjeloživotnom učenju. EGSO poziva Komisiju da pomno prouči distribucijske učinke isplata iz višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) i instrumenta NextGenerationEU te da se pobrine za to da doprinose razvoju zelenijeg i digitaliziranijeg gospodarstva i uzlaznoj socijalnoj konvergenciji. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Gospodarski oporavak i stabilan uključiv rast preduvjeti su za održive javne proračune. Politike moraju ostati poticajne uz mogućnost da se reagira na bilo koji trajniji poremećaj. EGSO pozdravlja činjenicu da će opća klauzula o odstupanju ostati aktivirana. U trenutku njezine deaktivacije bit će potrebno razmotriti razinu gospodarske aktivnosti te stope zaposlenosti i siromaštva u usporedbi s razinama prije krize. Osim toga, EGSO poziva Komisiju da prije stupanja na snagu moderniziranog okvira predloži smjernice za prijelazno razdoblje. EGSO upozorava na to da treba izbjegavati poticanje politika kojima se smanjuju tekući rashodi povezani sa socijalnim, obrazovnim i zdravstvenim troškovima te poziva na pravedne politike prihoda. Osim toga, smatra da se u nadzoru tijekom postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže nedovoljno uzimaju u obzir interakcije među novim gospodarskim izazovima i ujedno poziva na praćenje socijalnih neravnoteža. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO smatra da ulazimo u novu fazu ekonomske politike, a izmjene europskog semestra 2022. prilika su za poboljšanje gospodarske, okolišne i socijalne održivosti. Uravnotežen pristup programa konkurentne održivosti trebao bi se odražavati u predstojećim preporukama za pojedinačne zemlje, a socijalni partneri i organizirano civilno društvo već su odavno trebali biti više uključeni. Preporuke po državama članicama dobivaju veću političku važnost jer je usklađenost s najavljenim reformama uvjet za isplatu bespovratnih sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost. Veća važnost koja se pridaje načelima europskog stupa socijalnih prava je dobrodošla, ali ostaje nejasno u kojoj će se mjeri to zaista odraziti u preporukama za pojedinačne zemlje i planovima za oporavak i otpornost. Gospodarsko upravljanje treba biti integrirano u postupak europskog semestra na način kojim bi se osiguralo demokratsko sudjelovanje parlamenata, socijalnih partnera i organiziranog civilnog društva. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Opće napomene

| 2.1. | EU je i prije izbijanja pandemije COVID-a 19 bio suočen s nepovoljnim ekonomskim i socijalnim kretanjima i krizama. Nakon dugog razdoblja gospodarskog pada uslijed krize financijskog tržišta 2008., gospodarstvo EU-a konačno se počelo oporavljati 2014. i zatim je ušlo u razdoblje rasta i povećanja stopa zaposlenosti. Međutim, javna ulaganja pala su ispod razina koje su potrebne da stanje javnog kapitala kao udjela u BDP-u ostane stabilno. Iako je po svjetskim standardima EU u cjelini relativno prosperitetan, u našim društvima i dalje su postojale razlike među državama i regijama te nejednakosti i rodna neravnopravnost. Već su bile očite i prijetnje povezane s klimatskom krizom i izazovi koji proizlaze iz tehnoloških promjena. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | U ožujku 2020. situacija se dramatično promijenila zbog pandemije COVID-a 19 i mjera poduzetih radi njezina suzbijanja. EU je ušao u „najdublju gospodarsku recesiju u svojoj povijesti” (1), dok su postojeći problemi bili daleko od toga da budu riješeni. No nisu samo pandemija i njezini učinci bili bez presedana – i EU je poduzeo nezabilježeno velik broj mjera solidarnosti kako bi ublažio tešku situaciju, uključujući aktivaciju opće klauzule o odstupanju i instrument SURE (2). EGSO osobito cijeni činjenicu da je EU usred tako teške krize uspio osmisliti i donijeti tako sveobuhvatnu inicijativu kao što je Next Generation EU, koja bi trebala pomoći ne samo u prevladavanju krize već i, kako i treba, u provedbi procesa tranzicije. Cjelokupni poticajni i kohezivni pristup politike ulio je povjerenje i uspješno je ublažio socioekonomske posljedice krize, koje su u protivnom mogle dovesti do gospodarske i političke destabilizacije. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Bliska veza između gospodarstva i pandemije isto je tako postala očigledna iz gospodarskog oporavka koji je potaknulo poboljšanje epidemiološke situacije sredinom 2021. U jesenskoj gospodarskoj prognozi 2021. predviđa se prelazak iz faze oporavka u fazu rasta, uključujući stopu rasta od 4,3 % u 2022., pri čemu se očekuje da će taj rast pratiti stvaranje radnih mjesta (3). Budući da je došlo do novog vala pandemije i da se pojavila varijanta omicron, ti se pozitivni izgledi nažalost možda neće ostvariti. EGSO ističe visoku razinu neizvjesnosti i znatan utjecaj pandemije na gospodarsku aktivnost. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Suzbijanje pandemije i sprečavanje pojave novih varijanti virusa ne može se postići samo na nacionalnoj razini. Za to je potreban transnacionalni pristup. EGSO poziva na blisku suradnju okrenutu budućnosti u pogledu zdravstvene politike EU-a, što će pomoći ne samo u prevladavanju zdravstvene krize već i u ublažavanju njezinog učinka na gospodarstvo. EGSO preporučuje da povećanje procijepljenosti ostane glavni prioritet i poziva na globalni pristup, među ostalim i zato što je dostatna opskrba cjepivom u cijelom svijetu u interesu i samog EU-a. EGSO stoga traži od Komisije da na razini EU-a organizira otvorenu raspravu o privremenom i dobrovoljnom izuzeću u pogledu trgovinskih aspekata prava intelektualnog vlasništva (TRIPS), koje bi se primjenjivalo na cjepiva protiv COVID-a 19, kao i na liječenje od te bolesti i testiranje (4). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EGSO pozdravlja višedimenzionalni pristup koji se u pregledu održivog rasta primjenjuje na program konkurentne održivosti. To je u skladu s politikom okrenutom prosperitetu za koju se EGSO zalagao u svojim prethodnim mišljenjima pozivajući na razmatranje nekoliko ciljeva, a to su okolišna i socijalna održivost, održiv i uključiv rast, puna zaposlenost i kvalitetan rad, pravedna raspodjela, zdravlje i kvalitetan život, stabilnost financijskih tržišta, stabilnost cijena, uravnotežena trgovina koja se temelji na pravednoj i konkurentnoj industrijskoj i gospodarskoj strukturi te stabilne javne financije. Ti su ciljevi u skladu s ciljevima navedenima u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji i međusobno su čvrsto povezani. Na primjer, pristup održivog rasta koji izlazi iz okvira ograničenog samo na rast BDP-a ključan je za postizanje klimatski neutralnog gospodarstva 2050. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Povrh toga, četiri dimenzije programa konkurentne održivosti – okolišna održivost, produktivnost, pravednost i makroekonomska stabilnost – usko su međusobno povezane i jednako važne. Sve su to dijelovi iste slagalice i jedni ne mogu postojati bez drugih, tako da nijedan od tih elemenata nije podređen nekom drugom elementu. Komisija s pravom ističe da se te dimenzije trebaju međusobno podupirati. EGSO pozdravlja taj stav, ali i ukazuje na opasnost od kontrakcijskih učinaka. Što je uključenost parlamenata, socijalnih partnera i drugih organizacija civilnog društva slabija, to je vjerojatnije da ove četiri dimenzije neće biti usklađene. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EGSO usto ističe da, osim što su te četiri dimenzije međusobno povezane, s njima je usko povezana i jednako važna i konkurentnost, kao i uravnotežena trgovina, koja je jedan od ključnih gospodarskih ciljeva. Na primjer, pravednost i socijalna održivost ključni su elementi konkurentnosti i obrnuto. Europski socijalni model, a naročito europski stup socijalnih prava, ključne su sastavnice konkurentnosti EU-a. Isto vrijedi i u obrnutom smjeru: uravnotežena trgovina utemeljena na pravednoj, konkurentnoj industrijskoj i gospodarskoj strukturi važan je preduvjet za uključiv rast, pravednost i socijalnu održivost EU-a. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Posebne napomene

3.1   Okolišna održivost

| 3.1.1. | Jedan od najvećih izazova ovog stoljeća jest u najvećoj mogućoj mjeri odvojiti gospodarski prosperitet od ugrožavanja ili uništavanja okoliša. EGSO se u potpunosti slaže s Komisijom da klimatske promjene i uništavanje okoliša zahtijevaju hitno djelovanje. EGSO u potpunosti podupire borbu protiv klimatske krize, ali poziva na holistički pristup kojim se jednako uzimaju u obzir sve vrste štete u okolišu, kao što su prijetnje bioraznolikosti, vodi ili tlu, onečišćenje zraka te nuklearni otpad i druge vrste toksičnog otpada. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Komisija posve ispravno ističe socijalnu i gospodarsku dimenziju te tranzicije i naglašava važnost zaštite prosperiteta i dobrobiti. EGSO naglašava da je od najveće važnosti da ti proglasi ne završe kao mrtvo slovo na papiru i poziva Komisiju da detaljno mapira i analizira učinak koji će tranzicija imati na zapošljavanje i vještine (5). Također je od presudne važnosti osigurati pravednu raspodjelu napora koji se ulažu u tranziciju i prednosti koje ona donosi. EGSO ističe da ključnu ulogu u ostvarivanju toga imaju socijalni dijalog, potpuno uvažavanje autonomije socijalnih partnera, jačanje kolektivnog pregovaranja, pouzdano korporativno upravljanje u kojem sudjeluju radnici (6) i uključenost socijalnih partnera i organiziranog civilnog društva u izradu politika. Time će se osigurati preuzimanje odgovornosti za proces tranzicije, a to je prije svega i od presudne važnosti za osiguravanje uravnoteženog i uključivog procesa tranzicije. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | To sudjelovanje osobito treba intenzivirati u okviru paketa mjera „Spremni za 55 %”, koji sadrži velik broj dalekosežnih prijedloga politike. EGSO ističe važnost zadržavanja snažnih industrijskih lanaca vrijednosti u Europi te poziva Europu da u nastojanjima da se postigne okolišna održivost preuzme industrijsko vodstvo. Prijedlog za uvođenje „mehanizma za ugljičnu prilagodbu na granicama” ima potencijal da poveća stabilnost zaposlenja u klimatski prihvatljivim transformiranim poduzećima te stoga ima ključnu važnost i mora biti osmišljen na djelotvoran način. U kontekstu pomaka prema ekološkom oporezivanju, kao što je oporezivanje aktivnosti koje uzrokuju zagađenje, od presudne je važnosti spriječiti regresivne distribucijske učinke i energetsko siromaštvo. S tim u vezi potrebno je promisliti o pitanju poreznog opterećenja rada. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Komisija ističe da će ostvarivanje ambicioznog europskog zelenog plana iziskivati znatna ulaganja u iznosu od oko 520 milijardi eura godišnje, a za tranzicije na tržištu rada bit će potrebna dodatna ulaganja. U tom kontekstu EGSO ukazuje na dodatne potrebe za ulaganjima zbog digitalne tranzicije, kao i u području zdravstva, obrazovanja i osposobljavanja, socijalne zaštite te istraživanja i razvoja. EGSO ističe da je radi osiguravanja odgovarajuće razine ulaganja izuzetno važno preusmjeriti i povećati i privatna i javna ulaganja. Međutim, ostvarivanje okolišne održivosti predstavlja javno dobro koje za sobom povlači rizik od nefunkcioniranja tržišta. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Privatna ulaganja imaju ključnu ulogu u ekonomskom ciklusu radi promicanja gospodarskog razvoja i otvaranja radnih mjesta. Ulaganja i inovacije u privatnom sektoru naročito su potrebni kako bi se postigao cilj okolišne održivosti, primjerice u području novih baterija za automobile i proizvodnje čelika s nultom stopom emisija CO2. EGSO naglašava potrebu za zdravom poslovnom klimom i pozdravlja nastojanja da se privatna sredstva usmjere prema otpornosti na klimatske promjene i okolišnoj održivosti, kako je predviđeno novom strategijom za održivo financiranje (7). EGSO također izražava podršku za ulogu javnog sektora, osobito ulogu programa InvestEU i relevantnih mjera instrumenta Next Generation EU, u podupiranju privatnih ulaganja pružanjem ciljane potpore uz potpuno poštovanje članka 107. UFEU-a. Međutim, EGSO poziva na povezivanje mjera državne potpore sa stvaranjem kvalitetnih radnih mjesta i poštovanjem prava radnika, okolišnih standarda i fiskalnih obveza. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2   Produktivnost

| 3.2.1. | Produktivnost označava učinkovitost gospodarske proizvodnje te je u osnovi definirana omjerom izlaznih i ulaznih elemenata. Rast produktivnosti na pravedan i održiv način dugoročno pridonosi konkurentnosti, prosperitetu i uzlaznoj konvergenciji. Međutim, nastojanja da se produktivnost poveća na nepravedan i neodrživ način mogla bi dovesti do stvaranja većeg pritiska na zaposlenike i poslodavce, narušavanja okolišne održivosti i tržišnog natjecanja te povećanja nejednakosti i ometanja procesa tranzicije. Imajući to na umu, EGSO pozdravlja Komisijin pristup povećanju produktivnosti na način okrenut prosperitetu promicanjem naprednih tehnologija i inovacija, unapređenjem vještina ljudi, poboljšanjem osposobljavanja i obrazovanja, jačanjem prijenosa i vrednovanja znanja te promicanjem učinkovitosti resursa. EGSO naročito ističe činjenicu da je i socijalna održivost važan element pravednog pristupa produktivnosti. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EGSO naglašava potrebu za novim ulaganjima općenito, a naročito u digitalnom sektoru, te izričito podržava poziv Komisije da se planovi za oporavak i otpornost fokusiraju na razvijanje i uvođenje najsuvremenijih digitalnih kapaciteta. Mehanizam za oporavak i otpornost doista može i treba pomoći državama članicama da provedu ulaganja i reforme kojima se, među ostalim, omogućuje umjetna inteligencija, računalstvo visokih performansi, kibersigurnost, mikroelektroničke i elektroničke komponente te sigurna povezivost. Osim poticanja digitalnih vještina na svim razinama, to će osigurati čvrst temelj za povećanje produktivnosti i konkurentnosti te će stoga dugoročno promicati snažnu gospodarsku osnovu i blagostanje. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Pravedno jedinstveno tržište koje dobro funkcionira promiče održiv i uključiv rast i zapošljavanje. EGSO se slaže s Komisijom da su poštovanje vladavine prava, kvalitetan i učinkovit sustav pravosuđa, djelotvorne protukorupcijske strukture, učinkovita uprava, uključujući poreznu upravu, te okvir za sprečavanje pranja novca i suzbijanje prijevare važni čimbenici za poboljšanje poslovnog okruženja i zaštitu poštenog tržišnog natjecanja među poduzećima. Nažalost, i dalje postoji neravnoteža između ekonomskih sloboda i socijalnih odnosno radničkih prava. Socijalna i radnička prava od temeljne su važnosti, ali ne spadaju među slobode unutarnjeg tržišta koje su zaštićene ustavom. Prava kojima se radnice i radnici štite na nacionalnoj razini ponekad se kategoriziraju kao administrativne prepreke na tržištu. Zbog toga mnogi radnici unutarnje tržište doživljavaju kao prijetnju. EGSO poziva da se iznesu primjereni prijedlozi o tome kako ispraviti tu neravnotežu i zajamčiti nacionalna pravila koja nisu zaštićena ugovorima. EGSO usto odlučno preporučuje da se dosljedno nastavi s ulaganjem napora u inicijativu „izvan okvira BDP-a” (8). |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EGSO odlučno preporučuje rješavanje pitanja negativnih ekonomskih i distribucijskih učinaka velikog povećanja cijena energije. Moguće je da je to naglo povećanje cijena posljedica velikog porasta gospodarske aktivnosti nakon stanke i poremećaja na strani ponude te da će se smanjiti kad gospodarski razvoj postane stabilniji. Međutim, time se izravno opterećuje proizvodna strana i konkurentnost industrije. Povrh toga, visoke veleprodajne cijene energije vjerojatno će se odraziti na maloprodajne cijene te time uzrokovati dodatno opterećenje cijena hrane. Čak i ako ti učinci budu prolazni, mogli bi prouzročiti pritisak na snižavanje kupovne moći plaće, tako da bi kućanstva s nižim prihodima mogla biti izložena siromaštvu. EGSO podupire nastojanja da se zaustave takva kretanja. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3   Pravednost

| 3.3.1. | Slaba socijalna zaštita, neravnoteže i nejednakosti predstavljali su problem mnogo prije krize izazvane pandemijom COVID-a 19. Budući da je mnogo više od 20 % građana EU-a izloženo riziku siromaštva i socijalne isključenosti, Europska središnja banka (ESB) zaključila je 2016. da je raspodjela neto bogatstva „vrlo neravnomjerna” (9). Prema izvješću Svjetske banke o siromaštvu u svijetu (2018.) (10), u protekla tri desetljeća iz apsolutnog siromaštva izvuklo se tek nešto više od milijarde ljudi, uglavnom zbog smanjenja siromaštva u Kini. Pandemija je usporila taj pozitivni trend. Međutim, bogatstvo je i dalje koncentrirano na samom vrhu piramide, a vrlo bogate osobe u posljednjih 25 godina zapravo su se još više obogatile (11). Komisija s pravom ističe sve veće nejednakosti uzrokovane pandemijom. Nejednakost nije problem samo sama po sebi. Ona i ograničava gospodarski razvoj jer umanjuje privatnu potražnju i služi kao plodno tlo za razvoj socijalnih napetosti. Stoga su povećanje broja kvalitetnih radnih mjesta, solidna plaća i radni uvjeti, zapošljavanje skupina u nepovoljnom položaju te pravo na kolektivno pregovaranje od ključne važnosti. EGSO naglašava važnost poštovanja nacionalnih radnih odnosa i autonomije socijalnih partnera pri promicanju takvih politika. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | EGSO cijeni Komisijinu tvrdnju da pravednost mora biti u središtu oporavka. U kontekstu problematične nejednakosti, zabrinjavajućih podataka o siromaštvu i političkih napetosti, socijalna održivost, rodna ravnopravnost, jednake mogućnosti, nediskriminacija i pravedna raspodjela važni su ciljevi sami po sebi. Slijedom toga, EGSO odlučno preporučuje da se pozornost posveti ne samo zelenoj i digitalnoj, takozvanoj dvostrukoj tranziciji, nego i nastojanjima da se ostvari i socijalna održivost. EGSO ističe da će istodobno nastojanje da se provede poštena i pravedna zelena i digitalna tranzicija, za koju su potrebni održivi socijalni uvjeti, biti temelj za budući prosperitet i otpornost. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Dobro osmišljene aktivne politike tržišta rada, javne službe za zapošljavanje i sustavi socijalne zaštite, koji ljudima pomažu da očuvaju svoj životni standard u vrijeme gospodarskih turbulencija, kao i u slučaju pojedinačne potrebe, osnova su za otpornost i uključiv rast. Provedba mjera za očuvanje radnih mjesta, kao što su programi skraćenog radnog vremena, znatno je pomogla pri uklanjanju negativnih posljedica krize na tržišta rada. No iako se potporom dohotku i sustavima socijalne zaštite spriječio veliki pad prihoda, pandemija COVID-a 19 razotkrila je i razlike u pristupu socijalnoj zaštiti. EGSO poziva na uzlaznu socijalnu konvergenciju koja doprinosi općoj otpornosti EU-a na krize. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Posebna pozornost mora se posvetiti i socijalnom učinku digitalne tranzicije, i zato što je pandemija ubrzala taj proces. EGSO pozdravlja činjenicu da Komisija među ostalim ističe nejednak pristup učenju na internetu, koji može imati dugoročne posljedice, uključujući nisku razinu osnovnih vještina, te stoga može pogoršati nejednakosti u obrazovanju. EGSO se u potpunosti slaže s time da bi države članice trebale intenzivnije raditi na poboljšanju ishoda učenja u svojim sustavima obrazovanja i osposobljavanja. Kako bi se riješio problem neusklađenosti vještina i spriječile sve veće socijalne podjele, potrebno je priznati pravo na cjeloživotno učenje i osigurati mu pristup. To se mora poduprijeti javnim sredstvima kako bi se odgovornim poduzećima pomoglo u provedbi kvalitetnog cjeloživotnog osposobljavanja. Kako bi se smanjio digitalni jaz, posebnu pozornost treba posvetiti pristupačnosti digitalnih usluga za osobe s invaliditetom i starije osobe. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Novi višegodišnji financijski okvir i instrument Next Generation EU, a naročito Mehanizam za oporavak i otpornost, iznose oko 1 824 bilijuna eura, s pomoću kojih će se državama članicama pružiti potpora u pronalaženju rješenja za izazove s kojima se trenutačno suočavaju. EGSO poziva Komisiju da nadzire pravilnu provedbu najavljenih mjera politike kako bi dodjela sredstava služila konkretnom ostvarivanju ciljeva zelene i digitalne tranzicije. Prije svega, rashodi koji su već bili planirani ne bi se smjeli prihvaćati u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost. To bi pomoglo i da se izbjegne potreba za povećanjem nacionalnih doprinosa ili smanjenjem potrošnje iz proračuna EU-a. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Nadalje, potrebno je pažljivo pratiti i distribucijske učinke isplata iz fondova i njihov socijalni učinak kako bi se osiguralo da doprinose uzlaznoj socijalnoj konvergenciji. Komisija ispravno ukazuje na razne aspekte asimetričnog učinka krize na razne skupine stanovništva, sektore i regije. EGSO stoga poziva na posebno zalaganje kako bi se zaštitila kućanstva s niskim i srednjim prihodima te ranjive osobe, koje kriza i proces tranzicije najviše pogađaju. Ulaganja bi trebalo financirati pod uvjetom da vode stvaranju novih radnih mjesta i poštovanju prava radnika. Sve u svemu, važno je da buduće generacije imaju koristi od današnjih rashoda. |
| --- | --- |

3.3.6.

3.4   Makroekonomska stabilnost

| 3.4.1. | Šok izazvan pandemijom povećao je već postojeće slabosti i doveo do zastoja u smanjivanju neravnoteže između država članica, a usto je i stvorio veću neizvjesnost. Gospodarstvo i monetarna politika stoga moraju ne samo nastaviti pružati potporu nego i biti agilni i spremni reagirati na svaku turbulenciju i šok te jamčiti otpornost EU-a. EGSO zbog toga pozdravlja činjenicu da će opća klauzula o odstupanju ostati aktivirana. U trenutku njezine deaktivacije, bit će potrebno razmotriti razinu gospodarske aktivnosti te stope zaposlenosti i siromaštva u usporedbi s razinama prije krize. Štoviše, fiskalne politike na nacionalnoj razini i na razini EU-a te monetarne politike trebalo bi razborito koordinirati kako bi zajednički ojačale željene učinke potpore i stabilizacije. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EGSO poziva na osmišljavanje prelaska na gospodarsko upravljanje okrenuto prosperitetu, kao što je navedeno u raznim mišljenjima (12). Stoga, ponovno pokretanje revizije okvira gospodarskog upravljanja, čija je svrha promicanje odgovarajućih fiskalnih politika i u dobrim i lošim vremenima, kasni zbog zastoja uzrokovanog pandemijom. Nedostaci postojećeg fiskalnog okvira bili su očiti još 2020., a kriza je donijela još veće izazove. Analiza upućuje na to da 23 države članice neće ispuniti kriterij u pogledu deficita, a njih 13 kriterij u pogledu duga. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EGSO se slaže s Komisijom da se je potrebno suzdržati od pokretanja postupka u slučaju prekomjernog deficita protiv bilo koje države članice, kao i s njezinom preporukom da bi države članice trebale, kada to gospodarski uvjeti dopuste i uz očuvanje fiskalne održivosti, srednjoročno nastaviti pružati fiskalnu potporu. To je u skladu s tvrdnjom EGSO-a da se treba podržati održivi rast, čime bi se omogućilo jačanje javnih financija (13). Međutim, EGSO također poziva na to da se uvaži hitna potreba za povećanjem ulaganja kako bi se uhvatilo u koštac s procesom tranzicije. Povrh toga, prije nego što revidirani okvir stupi na snagu, Komisija bi trebala predstaviti smjernice za prijelazno razdoblje tijekom kojega se ne bi smjeli pokretati postupci u slučaju prekomjernog deficita, ali bi trebala postojati mogućnost primjene „klauzule o neuobičajenim događajima” za pojedine zemlje (14). |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | EGSO se slaže s Komisijom da se u nadzoru tijekom postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža možda nisu dovoljno uzimale u obzir interakcije između novih gospodarskih izazova, posebno onih povezanih s pritiscima na okoliš (15). Osim toga, potrebno je pratiti socijalne neravnoteže kako bi se kompenzirala činjenica da prevladavaju fiskalni i makroekonomski zahtjevi (16). Budući da socijalna neravnoteža i neravnoteža u zapošljavanju mogu imati štetne prekogranične učinke, važno je da se otkriju i isprave u ranoj fazi. Naposljetku, EGSO pozdravlja rad Komisije na izradi zelenog proračuna. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Gospodarski oporavak i stabilan uključiv rast preduvjeti su za održive javne proračune i stvaranje fiskalnih rezervi. Budući da će javna ulaganja koja se financiraju na nacionalnoj razini i dalje imati ključnu ulogu, primjena „zlatnog pravila” od presudnog je značenja ako želimo da proces tranzicije bude uspješan. Pritom se ne smije ugroziti srednjoročna fiskalna održivost i vrijednost eura. No, u kontekstu velike neizvjesnosti, EGSO jednako tako upozorava na opasnost koju donosi smanjenje tekućih rashoda povezanih s troškovima socijalne skrbi, obrazovanja i zdravstva. Automatski stabilizatori koji dobro funkcioniraju ključni su za sprečavanje socijalnih poteškoća, kao i za stabiliziranje potražnje i za otpornost na svaku krizu. S druge strane, nepoštene porezne politike, kao i porezne prijevare i agresivno porezno planiranje, ugrožavaju fiskalni manevarski prostor potreban kako bi se moglo reagirati na šokove i uhvatiti se u koštac s procesom tranzicije. Stoga su dobrodošle napomene Komisije u pogledu prihodovne strane. To vrijedi i za reforme predložene u kontekstu Mehanizma za oporavak i otpornost u pogledu veće učinkovitosti porezne uprave u cilju poboljšanja naplate poreza i smanjenja troškova usklađivanja za poduzeća i pojedince. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Važan aspekt makroekonomske stabilnosti je stabilnost financijskih tržišta. Produbljivanje unije tržišta kapitala i bankovne unije trebalo bi biti usmjereno na jačanje kanala financiranja i promicanje doprinosa privatnog sektora ulaganjima. EGSO poziva da se pri tome uspostavi ispravna ravnoteža između podjele i smanjenja rizika te osobito pozdravlja nastojanja da se pojača praćenje sistemskih rizika koji proizlaze iz klimatske krize. Osim toga, važno je i obratiti pozornost na rizike povezane sa socijalnom održivosti, koji, kao rezultat povećanja distribucijskih razlika, ugrožavaju socijalnu koheziju. Propisima o financijskom tržištu trebala bi se dati prednost učinkovitosti u odnosu na složenost te osigurati visoka razina zaštite potrošača. |
| --- | --- |

3.4.6.

3.5.   Promjene u europskom semestru

| 3.5.1. | EGSO naglašava da je zahvaljujući instrumentu Next Generation EU Unija stupila u novu fazu ekonomske politike i napravila odlučan korak prema solidarnosti. Promjene u europskom semestru 2022. prilika su da se poveća gospodarska, okolišna i socijalna održivost. EGSO poziva na predanost promicanju održivog i uključivog rasta, pune zaposlenosti i stvaranja kvalitetnih radnih mjesta te na odlučno jačanje demokratskog stava. Nadalje, uvelike se kasni s većim uključivanjem socijalnih partnera i organiziranog civilnog društva u proces europskog semestra. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Provedba Mehanizma za oporavak i otpornost kroz europski semestar povećava značaj tog postupka. Osim toga, povezivanje provedbe reformi – koje su navedene u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost i u velikoj se mjeri temelje na preporukama za pojedinačne zemlje – s isplatom financijskih sredstava daje veću političku važnost preporukama za pojedinačne zemlje. Zbog toga je obavezna veća uključenost socijalnih partnera i organiziranog civilnog društva u razvoj i provedbu nacionalnih planova za oporavak i otpornost. EGSO poziva na utvrđivanje minimalnih standarda za takvo savjetovanje (17). Stroga pravila kohezijske politike o savjetovanju s dionicima, a posebno načelo partnerstva, trebali bi, kao minimum, biti model za postupke povezane s Mehanizmom za oporavak i otpornost (18). |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | U brojnim empirijskim studijama naglašava se da se u većini dosadašnjih preporuka za pojedinačne zemlje naglasak stavljao na poticanje konkurentnosti i konsolidaciju javnih proračuna. EGSO poziva Komisiju da uravnotežen pristup koji se koristi u programu konkurentne održivosti prenese na predstojeće preporuke za pojedinačne zemlje. Poseban naglasak treba staviti na preporučivanje reformi kao što su aktivne i uključive politike tržišta rada i programi cjeloživotnog učenja, uključujući programe za prekvalifikaciju i potporu promjeni karijere, i to i za skupine u nepovoljnom položaju, kao što su osobe s invaliditetom i starije osobe. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Točnije, EGSO pozdravlja ishod socijalnog samita u Portu, konkretno to što bi revidirani pregled socijalnih pokazatelja trebao pomoći u praćenju napretka u provedbi načela europskog stupa socijalnih prava i uključivanju tog praćenja u postupak europskog semestra. Stoga je dobrodošao veći naglasak koji se u Zajedničkom izvješću o zapošljavanju za 2022. stavlja na načela stupa socijalnih prava, kao i činjenica da su u njegovu analizu uključeni glavni ciljevi za 2030. i glavni pokazatelji revidiranog pregleda socijalnih pokazatelja. Međutim, ostaje nejasno u kojoj će se mjeri ti zaključci odražavati u preporukama za pojedinačne zemlje i u planovima za oporavak i otpornost. Usto, ciljevi održivog razvoja trebali bi služiti kao referentne točke. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | EGSO ujedno poziva na provedbu reformi kojima se jamči djelotvorna apsorpcija sredstava iz fondova EU-a, primjerice, izgradnjom tehničkog kapaciteta javnih uprava za upravljanje investicijskim projektima, sustavima javne nabave koji se temelje na načelu ekonomski najpovoljnije (a ne najjeftinije) ponude, a time i uzimanjem u obzir radnih, socijalnih i okolišnih aspekata i, naposljetku, reformama za uklanjanje drugih nemonetarnih prepreka djelotvornoj politici ulaganja. EGSO naročito poziva Komisiju da spriječi svaku zlouporabu sredstava i korupciju. |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | Gospodarsko upravljanje, a naročito pravila okvira fiskalne politike moraju se integrirati u postupak europskog semestra na način kojim će se osigurati demokratsko sudjelovanje Europskog parlamenta, nacionalnih parlamenata, socijalnih partnera i organiziranog civilnog društva. Štoviše, trebalo bi ga i reformirati u cilju poticanja multilateralnog i demokratskog dijaloga o makroekonomskim, socijalnim i okolišnim izazovima te u cilju podupiranja koordinacije politika. |
| --- | --- |

3.5.6.

Bruxelles, 23. veljače 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Proljetna gospodarska prognoza Europske komisije za 2020.

1

(2)  Europski instrument za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji.

2

(3)  Jesenska gospodarska prognoza za 2021.

3

(4)  Mišljenje EGSO-a „Izađimo iz pandemije jači: Izvlačenje prvih pouka iz pandemije bolesti COVID-19” (SL C 152, 6.4.2022., str. 116.).

4

(5)  Mišljenje EGSO-a „Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti” (SL C 275, 18.7.2022., str. 101.). Još nije objavljeno.

5

(6)  Mišljenje EGSO-a „Socijalni dijalog kao važan stup gospodarske održivosti” (SL C 10, 11.1.2021., str. 14.).

6

(7)  Mišljenje EGSO-a „Obnovljena strategija održivog financiranja” (SL C 152, 6.4.2022., str. 97.).

7

(8)  Background – Beyond GDP (Osnovne informacije – Izvan okvira BDP-a), Europska komisija.

8

(9)  Europska središnja banka, The Household Finance and Consumption Survey: results from the second wave (Istraživanje o financijskom stanju i potrošnji kućanstava: rezultati drugog kruga), br. 18 / prosinac 2016.

9

The Household Finance and Consumption Survey: results from the second wave

(10)  Grupa Svjetske banke: Poverty and shared prosperity 2018. Piecing together the poverty puzzle. Overview (Siromaštvo i opći prosperitet 2018. Sastavljanje slagalice siromaštva. Pregled), slika 01, str. 2.

10

Poverty and shared prosperity 2018. Piecing together the poverty puzzle. Overview

(11)  U Izvješću o globalnoj nejednakosti za 2022. izneseni su najnoviji i najpotpuniji podaci o nejednakosti u svijetu.

11

(12)  Mišljenja EGSO-a „Revizija gospodarskog upravljanja za 2020.” (SL C 429, 11.12.2020., str. 227.) i „Preoblikovanje fiskalnog okvira EU-a za održiv oporavak i pravednu tranziciju” (SL C 105, 4.3.2022., str. 11.).

12

(13)  Mišljenje EGSO-a „Revizija gospodarskog upravljanja 2020.” (SL C 429, 11.12.2020., str. 227.).

13

(14)  Mišljenje EGSO-a „Preoblikovanje fiskalnog okvira EU-a za održiv oporavak i pravednu tranziciju” (SL C 105, 4.3.2022., str. 11.).

14

(15)  COM(2021) 662 final.

15

(16)  Mišljenje EGSO-a „Europski stup socijalnih prava” (SL C 286, 16.7.2021., str. 13.).

16

(17)  Rezolucija EGSO-a „Uključenost organiziranog civilnog društva u nacionalne planove za oporavak i otpornost” (SL C 155, 30.4.2021., str. 1.).

17

(18)  Mišljenje EGSO-a „Kohezijska politika u borbi protiv nejednakosti – komplementarnosti/preklapanja s Mehanizmom za oporavak i otpornost” (SL C 517, 22.12.2021., str. 1.).

18

---

| 18.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 275/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 275/58

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Osnivanje tijela EU-a za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize (HERA)

(COM(2021) 576 final)

(2022/C 275/10)

| Izvjestitelj: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Ioannis VARDAKASTANIS

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 28.10.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna Stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 10.2.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.2.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 567 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 230/3/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 28.10.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna Stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

10.2.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.2.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

567

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

230/3/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Pandemija bolesti COVID-19 pokazala je da je potrebna bolja koordinacija Europske unije (EU) i njezinih država članica za potrebe suočavanja s javnozdravstvenim krizama prije, tijekom i nakon njihove pojave. Ljudi koji žive u Europi uočili su nedostatke u pripravnosti i odgovoru na pandemiju na razini EU-a, kao i na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Kada se pandemija proširila Europom, institucije i tijela EU-a nisu bili opremljeni da na odgovarajući način koordiniraju djelovanje s državama članicama te da brzo i učinkovito provedu mjere za zaštitu života stanovništva. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Uspostavom tijela EU-a za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize (HERA) i stavljanjem javnog zdravlja i pravednosti u središte svojih odluka, EU i njegove države članice moći će postići bolju pripravnost i odgovore na postojeće i buduće prekogranične krize koje prijete zdravlju. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pohvaljuje Europsku komisiju zbog toga što je žurno osnovala HERA-u, na temelju aktivnosti koje su pokrenute u veljači 2021. u okviru plana pripravnosti u području bioobrane pod nazivom inkubator HERA (1). Bilo je potrebno brzo djelovati kako bi se odgovorilo na širenje i utjecaj pandemije bolesti COVID-19, među ostalim na brojne valove infekcija i hospitalizaciju s kojima su se suočavale sve države članice, a koji su i danas stvarnost. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Međutim, brze mjere ne bi smjele štetiti demokraciji i zdravstvenoj pravednosti. Stvaranje nove, trajne strukture EU-a koja je toliko važna i koja raspolaže znatnim javnim proračunom ne bi se smjelo temeljiti na klauzulama o izuzećima rezerviranima za akutne krize. EGSO je posebno zabrinut zbog vrlo ograničene uloge koju HERA daje Europskom parlamentu, regionalnim vlastima, tijelima za zdravstveno osiguranje i organizacijama civilnog društva, među ostalim socijalnim partnerima, kao što su sindikati koji predstavljaju radnike u zdravstvenim sektorima, kao i javnozdravstvene organizacije, organizacije pacijenata i organizacije za jednakost, pružatelji usluga te neprofitna infrastruktura i nekomercijalne istraživačke institucije. EGSO smatra da se tim dionicima mora dati aktivna uloga u radu HERA-e. EGSO posebno ističe ključnu ulogu koju u odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19 imaju radnici koji su u izravnom doticaju s ljudima, osobito oni koji rade u zdravstvenom sektoru i volonteri. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Iako EGSO prepoznaje važnost industrije u rješavanju zdravstvenih kriza, mora se jamčiti pravedna ravnoteža kako bi se osiguralo da javno zdravlje i interesi ranjivih skupina budu u središtu pripravnosti i odgovora EU-a. EGSO traži od Komisije da se pobrine za to da Europski parlament, socijalni partneri i organizacije civilnog društva budu u znatnoj mjeri uključeni u rad Odbora i Savjetodavnog foruma HERA-e. EGSO poziva na osnivanje podskupine Savjetodavnog foruma koja bi bila ravnopravna zajedničkom forumu za industrijsku suradnju. U toj podskupini trebali bi biti zastupljeni i EGSO i Odbor regija. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO je posebno zabrinut zbog nedostatka transparentnosti i otvorenosti u sadašnjem ustroju HERA-e. Iako Komisija formalizira ad hoc mjere uvedene tijekom pandemije, nije dovoljno transparentna u postupku donošenja odluka. Transparentno upravljanje javnim financijama i suradnjom s privatnim partnerima ključno je za izgradnju povjerenja u upravljanje zdravstvenim krizama. EGSO preporučuje da se veća pozornost posveti osiguravanju potpune transparentnosti u pogledu sredstava koja se dodjeljuju HERA-i odnosno koja se troše od strane ili posredstvom HERA-e, kao i pogledu otvorenog ugovaranja i mogućnosti uključivanja civilnog društva u nadzor financijskih aspekata upravljanja. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Potrebni su i dugi koraci kako bi se osiguralo da mjere pripravnosti i odgovora, uključujući raspodjelu medicinskih protumjera, budu uspješne u državama članicama. EGSO smatra da bi HERA trebala osigurati bolju koordinaciju komunikacijskih kampanja povezanih sa sprječavanjem javnozdravstvenih kriza i odgovorom na njih, među ostalim usredotočujući se na osobe koje su najugroženije te surađujući s lokalnim vlastima, među ostalim i u vezi s obrazovanjem i osposobljavanjem u pogledu znanosti i cijepljenja. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Potrebno je riješiti i pitanje međunarodne dimenzije prekograničnih zdravstvenih prijetnji. EGSO smatra da HERA mora imati važnu ulogu u globalnom djelovanju protiv prekograničnih prijetnji zdravlju i pandemija, posebno putem COVAX-a, te u vezi s potencijalnim novim lijekovima i terapijama, kao i uz pomoć jačanja i podupiranja globalne strukture zdravstvene sigurnosti. HERA bi se trebala obvezati i na suradnju s globalnim akterima, uključujući Svjetsku zdravstvenu organizaciju, dijeljenje obavještajnih podataka i podupiranje globalnog pristupa cjepivima i drugim medicinskim protumjerama. EGSO od Europske komisije i dalje traži da na europskoj razini pokrene otvorenu raspravu o privremenom dobrovoljnom izuzeću od primjene Sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva, koje bi se primjenjivalo na cjepiva, lijekove i testove za COVID-19, radi omogućavanja povećanja globalne proizvodnje cjepiva i smanjenja troškova, čime bi se ljudima diljem svijeta osigurao pristup cjepivima. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | HERA je predstavljena kao fleksibilna struktura koja će se prilagođavati potrebama te detaljno preispitati 2025. Ključno je da se bojazni izražene u vezi sa strukturom, funkcioniranjem i nadzorom HERA-e riješe što prije te da se učinak mjera koje poduzima to tijelo redovito prati s obzirom na trenutnu pandemiju. EGSO preporučuje da Komisija tijekom preispitivanja 2025. razmotri mogućnost pretvaranja HERA-e u neovisno javno tijelo izvan Komisije, i to zakonodavnim postupkom u kojem bi Europski parlament bio suzakonodavac i nakon savjetovanja s organizacijama civilnog društva, uključujući socijalne partnere. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Naposljetku, EGSO traži od Komisije da se pobrine za to da financijski napori uloženi u financiranje HERA-e ne dovedu do smanjenja ulaganja u druge ciljeve programa „EU za zdravlje”, posebno u plan za borbu protiv raka. Nakon godina štednje, zdravstvenim politikama i zdravstvenim sustavima i dalje su potrebna velika ulaganja. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Opće napomene

| 2.1. | EGSO podržava predanost i inicijative europskih institucija, među ostalim Komisije, usmjerene na izgradnju Europske unije zdravlja i osiguravanje održive dobrobiti njezinih građana. Međusektorski holistički pristup zdravlju koji se temelji na stanovništvu ključna je dimenzija za provedbu europskog stupa socijalnih prava i njegovog akcijskog plana, akcijskog plana za socijalnu ekonomiju i Konferencije o budućnosti Europe. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EGSO izražava zadovoljstvo zbog toga što je Komisija žurno osnovala HERA-u i učinila je operativnom. HERA je uspostavljena s ciljem jačanja sposobnosti Europe da spriječi, otkrije i brzo reagira na prekogranične zdravstvene krize, s naglaskom na razvoju, proizvodnji, nabavi i analognoj raspodjeli ključnih medicinskih protumjera. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pandemija bolesti COVID-19 i njezini naknadni valovi istaknuli su potrebu za jačanjem sposobnosti Europe da spriječi, otkrije i brzo reagira na prekogranične zdravstvene krize, s naglaskom na razvoju, proizvodnji, nabavi te pravednoj i analognoj raspodjeli ključnih medicinskih protumjera. EGSO napominje da osim odmah vidljivih učinaka pandemije postoje i dodatne, „tihe” posljedice pandemije, a posebno odgađanje skrbi za nezarazne bolesti (među ostalim, rak), pogoršanje društvenih nejednakosti u pogledu zdravlja, pogoršanje mentalnog zdravlja te povezanost zdravlja i okoliša u viziji ekosustava (pristup „jedno zdravlje”). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EGSO primjećuje da su od početka pandemije bolesti COVID-19 izgubljeni milijuni ljudskih života i da su milijuni ljudi još uvijek pogođeni. Prepoznaje važnu ulogu koju u osiguravanju brzih odgovora i zdravstvene jednakosti imaju radnici koji su u izravnom doticaju s ljudima, posebno zdravstveni radnici i volonteri, regionalne i lokalne vlasti, tijela za zdravstveno osiguranje i organizacije civilnog društva, uključujući socijalne partnere, pružatelje usluga i organizacije za jednakost. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | HERA je jedan od mehanizama za konsolidiranu i povećanu europsku i međunarodnu suradnju, koordinaciju i solidarnost. Mora biti integrirana u okvir višerazinskog i višedioničkog upravljanja. Održiva i otporna suradnja u pogledu HERA-e može se postići samo suradnjom država članica na razini Unije u cilju sprječavanja budućih pandemija brzim donošenjem odluka i aktiviranjem hitnih mjera. Istodobno, potrebno je uključiti razne aktere, među ostalim Europski parlament, regionalne vlasti, tijela za zdravstveno osiguranje i organizirano civilno društvo, uključujući socijalne partnere kao što su sindikati koji predstavljaju radnike u zdravstvenom sektoru, javnozdravstvene organizacije, organizacije pacijenata i organizacije za jednakost, pružatelji usluga te neprofitna infrastruktura i nekomercijalne istraživačke institucije. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EGSO je ranije iznio svoje mišljenje i preporuke o osnivanju tijela za odgovor na buduće zdravstvene krize u mišljenju o izgradnji europske zdravstvene unije iz travnja 2021 (2). EGSO poziva na praćenje zaključaka koje je Europsko vijeće donijelo na sastanku u četvrtak 16. prosinca 2021. o radu na jačanju kolektivne pripravnosti, odgovora i otpornosti na buduće krize, što je glavni međusektorski politički prioritet Unije. Vijeće se zalagalo za „jačanje odgovora i pripravnosti EU-a na krize u okviru pristupa koji obuhvaća sve opasnosti” te „izgradnju i praćenje otpornosti te bavljenje područjima u kojima imamo slabosti” (3). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Pregled institucionalnih i operativnih okvira HERA-e

| 3.1. | U rujnu 2021. Komisija je objavila osnivanje i neposredni početak rada HERA-e. Novo tijelo uspostavljeno je kao struktura unutar Komisije s tri ključne misije: (a) jačanje koordinacije zdravstvene sigurnosti u EU-u u razdobljima pripravnosti i odgovora na krizu te povezivanje država članica, industrije i relevantnih dionika u radu na zajedničkom cilju; (b) otklanjanje ranjivosti i strateških ovisnosti unutar EU-a povezanih s razvojem, proizvodnjom, nabavom, stvaranjem zaliha i raspodjelom medicinskih protumjera; i (c) doprinos jačanju struktura za globalnu pripravnost i odgovor na zdravstvene krize. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO ističe da odluka Komisije, motivirana žurnošću, da se osnuje „tijelo” kao unutarnja struktura unutar Komisije, a ne „agencija”, ne bi trebala isključiti moguće preispitivanje i razvoj u neovisno tijelo ili čak europsku agenciju. Godišnje evaluacije i detaljna evaluacija 2025. trebale bi biti usmjerene na to pitanje. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Jedna od dimenzija HERA-e različite su uloge koje će imati u fazama pripravnosti i krize. U „fazi pripravnosti” usmjerit će ulaganja i aktivnosti u jačanje sprječavanja, pripravnosti i spremnosti za nove javnozdravstvene krize. U „fazi krize” oslanjat će se na jače ovlasti za brzo donošenje odluka i provedbu hitnih mjera. Njezino djelovanje u obje faze bit će usmjereno na osiguravanje brzog pristupa sigurnim i učinkovitim medicinskim protumjerama u potrebnom obujmu. Trebalo bi pokrenuti programe za pripravnost i za pandemiju s državama članicama jer je to zajednički pothvat koji će biti ključan za potpuno ispunjenje HERA-ine misije. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Iako je EU hitno trebao uspostaviti i operacionalizirati tijelo za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize kako bi odmah podržao odgovor na bolest COVID-19, koja se još uvijek širi Europom i svijetom, potrebno je zajamčiti da će HERA biti osposobljena za učinkovito jačanje koordinacije napora u pogledu pripravnosti i odgovora te za adekvatnu zaštitu zdravlja i života ljudi koji žive u EU-u u slučaju javnozdravstvenih kriza. U tu se svrhu mora osigurati da struktura i funkcioniranje HERA-e budu transparentni i da se mogu provjeravati, uključujući praćenje utjecaja na javno zdravlje. Transparentni postupci upravljanja i donošenja odluka ključni su za to da se omogući javni nadzor, izgradi povjerenje u sustav istraživanja i razvoja te osigura odgovornost. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO napominje da je zdravstvena demokracija jedna od smjernica koje moramo promicati u razmjeni između europskih i nacionalnih odbora te u okviru Konferencije o budućnosti Europe. S obzirom na složena pitanja koja proizlaze iz zdravstvenih kriza i otpornosti zdravstvenih sustava, EGSO preporučuje uvođenje obveznog mehanizma savjetovanja kao preduvjeta za donošenje odluka. Cilj je što više uključiti sve dionike u postupak donošenja odluka u zdravstvenom sektoru. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO ističe da je važno da djelovanje HERA-e ojača i upotpuni aktivnosti koje provode druga tijela EU-a, kao što su Europska agencija za lijekove (EMA) i Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) te Europska agencija za okoliš (EEA). |
| --- | --- |

3.6.

4.   Mandat HERA-e i načini njezine provedbe

| 4.1. | EGSO posebno pozdravlja koordinacijsku ulogu koju će HERA imati u osiguravanju razvoja, proizvodnje i nabave, stvaranju zaliha i pravednoj raspodjeli medicinskih protumjera. U tom će smislu HERA popuniti važnu prazninu u zdravstvenom okviru EU-a. Razvoj i proizvodnja medicinskih protumjera zahtijevat će značajna ulaganja. Stvaranje zaliha zahtijevat će odgovarajuće planiranje i visoku razinu stručnosti kako bi se osigurala buduća zaštita građana EU-a i gospodarska održivost. Uvijek postoji rizik od rasipanja, što bi imalo jasno negativan gospodarski ishod. Važno je i definirati popis aktivnih tvari potrebnih za proizvodnju lijekova koji bi se trebali proizvoditi u EU-u kako bi se osigurala sigurnost i neovisnost opskrbe lijekovima. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO upućuje na Komunikaciju Komisije „Izvlačenje prvih pouka iz pandemije bolesti COVID-19” (4), čiji je cilj jačanje djelovanja na razini EU-a i na nacionalnoj razini, kao dokument koji bi trebalo proširiti i sistematizirati dvaput godišnje u okviru HERA-e. Kad je riječ o proširenju, potrebno je provesti višedionička i višerazinska savjetovanja s ciljem cjelovitog pregleda. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO smatra da sadašnji mandat HERA-e nije dovoljno ambiciozan. Prema sadašnjem okviru, propušta se prilika da HERA istinski brani javni interes i osigura pravednost u razdoblju pripravnosti i odgovora na krizu. Iako je Komisija najavila da će HERA imati kapacitete za mehanizme prikupljanja, analize i dijeljenja podataka, nije preuzeta nikakva obveza da se osigura prikupljanje bolje raščlanjenih podataka o ranjivim skupinama. Ti su podaci preduvjet za borbu protiv zdravstvenih nejednakosti, a ECDC ih trenutno ne prikuplja. HERA se ne obvezuje ni na osiguravanje nediskriminacije i jednakosti u raspodjeli medicinskih protumjera. U svom mišljenju o izgradnji europske zdravstvene unije EGSO je već istaknuo važnost usmjerenosti na nediskriminaciju u odgovoru EU-a na buduće pandemije i ulogu koju bi HERA mogla imati u tom pogledu (5). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO smatra da HERA mora poduzeti dodatne mjere kako bi osigurala da njezino djelovanje pridonosi jednakosti tijekom zdravstvenih kriza, uključujući prekogranične zdravstvene krize. S obzirom na nedostatak koordiniranih i pristupačnih komunikacijskih kampanja tijekom pandemije bolesti COVID-19, HERA bi mogla imati ulogu i u osiguravanju bolje koordinacije komunikacijskih kampanja povezanih sa sprječavanjem prekograničnih zdravstvenih kriza i odgovorom na njih, posebno se usredotočujući na osobe koje su najugroženije i na ranjive skupine. HERA bi se trebala baviti i pristupom prekograničnoj zdravstvenoj skrbi tijekom pandemija i drugih prekograničnih zdravstvenih kriza. Sloboda kretanja temeljno je načelo Unije i trebala bi biti zajamčena pacijentima, među ostalim kako bi se osigurala veća zdravstvena pravednost. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Daljnje djelovanje trebalo bi razmotriti i u vezi s međunarodnom dimenzijom HERA-e kako bi se pridonijelo jačanju struktura za globalnu pripravnost i odgovor na zdravstvene krize. Komunikacija o HERA-i ne uključuje zahtjev za dijeljenje znanja, podataka i tehnologija stvorenih uz pomoć javnog financiranja istraživanja, kao ni klauzulu o razumnom određivanju cijena. Međunarodna dimenzija HERA-e posebno je važna, od pripravnosti do odgovora na prekogranične zdravstvene prijetnje. Trenutna kriza prouzročena bolešću COVID-19 dokazuje da se prekogranične zdravstvene krize ne mogu riješiti bez osiguravanja brzog i učinkovitog međunarodnog odgovora, uključujući pristup osobnoj zaštitnoj opremi i cijepljenju. HERA bi se trebala obvezati i na suradnju s globalnim akterima, dijeljenje obavještajnih podataka i podupiranje globalnog pristupa cjepivima i drugim medicinskim protumjerama. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Pod uvjetom da HERA bude usmjerena na poboljšanje zdravstvene sigurnosti te da podliježe sustavu provjere i ravnoteže, države članice moći će znatno povećati otpornost svojih zdravstvenih sustava i svoje kapacitete za odgovor na zdravstvene krize. Stoga bi nacionalne vlade i Komisija trebale nastojati ojačati strukturu HERA-e i proširiti njezino područje primjene u budućnosti. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO je i dalje zabrinut zbog mogućih preklapanja s radom drugih tijela, među ostalim EMA-e i ECDC-a. U nekim područjima, kao što su pripravnost na krize, istraživanje, podaci i koordinirana raspodjela lijekova i medicinskih proizvoda, dodana vrijednost ostaje nejasna s obzirom na prijedloge o produženju mandata ECDC-a i EMA-e te Uredbu o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju. Na primjer, u svom mišljenju o izgradnji europske zdravstvene unije (6) EGSO se zapitao bi li u slučaju proglašenja epidemije u EU-u preporuke HERA-e imale prednost pred preporukama EMA-e. Stoga je očigledno da je koordinacija važna za izbjegavanje preklapanja te istodobno za odražavanje europskih vrijednosti uključivanjem suradnje vođene načelima transparentnosti, odgovornosti i integriteta. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Odbor HERA-e imat će mandat da se pobrine „za uspostavu potrebnih bliskih kontakata s drugim bitnim strukturama, kao što su Odbor za zdravstvenu sigurnost, Upravljački odbor za cjepiva i relevantni odbori koji sudjeluju u upravljanju programima EU-a, kako bi se izbjeglo preklapanje aktivnosti” (7). EGSO sumnja da će ta obveza biti dovoljna da se izbjegne preklapanje u radu raznih struktura EU-a. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EGSO poziva i na pojašnjenje nadležnosti HERA-e u vezi s antimikrobnom otpornosti (AMR) kao prijetnjom globalnom zdravlju, koja se i dalje pogoršava, unatoč sve većoj svijesti o ozbiljnosti i razmjerima problema. Iako je antimikrobna otpornost složeno i međusektorsko pitanje, nejasni mandati mogu učiniti odgovornosti i političke inicijative nejasnima. Antimikrobna otpornost ključan je aspekt pristupa „jedno zdravlje”. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Funkcioniranje i nadzor HERA-e

| 5.1. | EGSO je zabrinut zbog strukture i nedostatka neovisnosti HERA-e. Tijelo je u početku bilo nadahnuto primjerom američke Biomedicinske uprave za napredna istraživanja i razvoj (BARDA) (8) i osmišljeno kao neovisna i autonomna agencija. Umjesto toga, HERA je uspostavljena kao struktura u nadležnosti Komisije. Čini se da je HERA prvenstveno tehničko tijelo i još uvijek nema stratešku komponentu koja je usmjerena na budućnost (predviđanje) radi rješavanja odrednica prekograničnih prijetnji. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EGSO dovodi u pitanje nedostatak savjetovanja s Europskim parlamentom i njegovog uključivanja prije i za vrijeme uspostave HERA-e. Zabrinut je i zbog toga što je u njezinoj sadašnjoj strukturi uloga Europskog parlamenta svedena na puko glasanje o proračunu i ulogu promatrača u Odboru HERA-e. Iako se Komisija obvezuje na redovitu razmjenu s Europskim parlamentom o radu HERA-e, to nije uvjet i u Komunikaciji Komisije nisu navedene nikakve daljnje specifikacije. EGSO podsjeća da je demokratski nadzor ključan u razvoju javnozdravstvenih politika i da se to ne može ostvariti bez aktivne uloge Europskog parlamenta u radu HERA-e. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Organizacije civilnog društva, socijalni partneri i posebno sindikati koji predstavljaju radnu snagu u dotičnim sektorima, kao i javnozdravstvene organizacije, organizacije pacijenata i organizacije za jednakost te pružatelji usluga, imaju važnu ulogu u tome da se osigurava da javni interes bude u središtu politika javnog zdravlja i mjera koje EU i njegove države članice poduzimaju u vezi sa sprječavanjem kriza i odgovorom na njih. Konkretno, civilno društvo može pružati povratne informacije o prihvatljivosti javnozdravstvenih mjera i informacije o potrebama ranjivih skupina. EGSO je posebno zabrinut zbog neuključenosti organiziranog civilnog društva, među ostalim socijalnih partnera, u strukturu i funkcioniranje HERA-e. Prema sadašnjoj strukturi, organizirano civilno društvo može pridonijeti samo radu Savjetodavnog foruma HERA-e zajedno s drugim vanjskim dionicima, uključujući industriju i akademsku zajednicu. Na primjer, civilnom društvu nije dodijeljena nikakva uloga u Odboru HERA-e ni u Odboru za zdravstvene krize koji će koordinirati hitno djelovanje u fazi krize. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Za usporedbu, HERA veću ulogu daje industriji. Komunikacijom Komisije o HERA-i predviđa se poboljšana suradnja s industrijom u vezi s otkrivanjem prijetnji i jačanjem otpornosti industrije u EU-u i izvan njega. U njoj je najavljeno i osnivanje zajedničkog foruma za industrijsku suradnju kao podskupine Savjetodavnog foruma, koji će uključivati predstavnike industrije. Iako EGSO prepoznaje važnost industrije u rješavanju zdravstvenih kriza, zabrinut je da se trenutnom strukturom HERA-e možda neće uspjeti osigurati da javno zdravlje i interesi ranjivih skupina budu u središtu pripravnosti i odgovora EU-a nego da će se pogodovati industrijskoj politici. U svakom slučaju, održiva industrijska politika mora biti u skladu s ciljevima HERA-e i mora proaktivno uključivati sve relevantne dionike. Zajednički forum za industrijsku suradnju stoga mora uključivati ne samo predstavnike industrije nego i sindikate kako bi se povećalo sudjelovanje radnika (9). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EGSO preporučuje osnivanje podskupine Savjetodavnog foruma koja bi bila ravnopravna zajedničkom forumu za industrijsku suradnju. Podskupina bi trebala uključivatiorganizacije civilnog društva kao što su organizacije pacijenata i javnozdravstvene organizacije, tijela za zdravstveno osiguranje, socijalne partnere, uključujući sindikate iz zdravstvenog sektora, te neprofitnu infrastrukturu i nekomercijalne istraživačke institucije. U toj podskupini trebali bi biti zastupljeni i EGSO i Odbor regija. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Transparentnost je još jedna tema koja izaziva zabrinutost u vezi sa sadašnjim uređenjem HERA-e. Na primjer, nema dovoljno otvorenosti u pogledu dodjele javnih financijskih sredstava ili sporazuma o kupnji, pojedinosti ugovora ili poduzeća korisnika, uključujući, na primjer, cijene cjepiva. Transparentno upravljanje javnim financijama i suradnjom s privatnim partnerima ključno je za izgradnju povjerenja u upravljanje zdravstvenim krizama. EGSO preporučuje da se veća pozornost posveti osiguravanju potpune transparentnosti u pogledu sredstava koja se dodjeljuju HERA-i odnosno koja se troše od strane ili posredstvom HERA-e, kao i pogledu otvorenog ugovaranja i mogućnosti uključivanja civilnog društva u nadzor financijskih aspekata upravljanja (10). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Iako EGSO pozdravlja dodjelu proračuna od 6 milijardi EUR do 2027. iz višegodišnjeg financijskog okvira i instrumenta NextGenerationEU te ulaganje 24 milijarde EUR iz drugih programa EU-a, kao što su Mehanizam za oporavak i otpornost, REACT-EU i instrumenti suradnje, smatra da su potrebni veći nadzor i više demokracije kako bi se to ulaganje isplatilo. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EGSO poziva na to da se taj financijski napor u vezi s HERA-om ne ulaže na štetu drugih ciljeva programa „EU za zdravlje”, posebno plana za borbu protiv raka. Preporuke koje je EGSO iznio u svom mišljenju o programu „EU za zdravlje” i dalje su relevantne. Nakon godina štednje, zdravstvenim politikama i zdravstvenim sustavima potrebna su velika ulaganja. |
| --- | --- |

5.8.

6.   Budućnost HERA-e

| 6.1. | HERA je osmišljena kao fleksibilna struktura koja će se prilagođavati prema potrebi. Preispitivanje njezine provedbe i rada, među ostalim strukture i upravljanja, predviđeno je za 2025. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EGSO smatra da bi upravljanje HERA-om trebalo preispitati što prije kako bi se osigurali bolji nadzor i zastupljenost. Posebno bi trebalo:






  — | osigurati jaču ulogu Europskog parlamenta; |
| --- | --- | --- |

6.2.

—

osigurati jaču ulogu Europskog parlamenta;

| — | povećati ulogu organizacija civilnog društva, uključujući socijalne partnere, te suradnju s njima; |
| --- | --- |

—

povećati ulogu organizacija civilnog društva, uključujući socijalne partnere, te suradnju s njima;

| — | osigurati dobru uravnoteženost i nadzor uloge industrije. |
| --- | --- |

—

osigurati dobru uravnoteženost i nadzor uloge industrije.

| 6.3. | EGSO preporučuje da Komisija razmotri mogućnost pretvaranja HERA-e u neovisno javno tijelo izvan Komisije (11), i to zakonodavnim postupkom u kojem bi Europski parlament bio suzakonodavac. Ključna je i uključenost organiziranog civilnog društva u svaku buduću raspravu o strukturi i mandatu HERA-e te u njezino detaljno preispitivanje 2025. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Revidirana HERA mora se jače usredotočiti na javno zdravstvo te pripravnost i odgovor na krizu u službi građana EU-a. EGSO smatra da HERA mora imati ulogu u rješavanju zdravstvenih nejednakosti u prekograničnim zdravstvenim krizama i budućih utjecaja koje zdravstvene krize imaju na visokorizične društvene skupine, kao i na zdravstvene radnike i pružatelje skrbi. To bi se moglo postići: |
| --- | --- |

6.4.

| 6.4.1. | jamčenjem bolje uključenosti civilnog društva: struktura HERA-e mora se revidirati kako bi se organizacije civilnog društva koje predstavljaju javnozdravstvene organizacije, pacijente, organizacije za ravnopravnost te zaposlenike i njihove sindikate uključilo u relevantna tijela i postupke za donošenje odluka. Na primjer, uz prijedlog o podskupini Savjetodavnog foruma, HERA bi mogla uspostaviti posebnu radnu skupinu koja bi se posebno usredotočila na ugroženo stanovništvo i ranjive skupine; |
| --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | prikupljanjem raščlanjenih podataka: budući da je prikupljanje i bolje raščlanjivanje podataka u ranjivim skupinama te broj zdravstvenih djelatnika preduvjet za borbu protiv zdravstvenih nejednakosti i postizanje odgovarajuće razine zaposlenosti zasnovane na potrebama, EGSO smatra da bi HERA trebala ulagati u prikupljanje i razvrstavanje podataka; |
| --- | --- |

6.4.2.

| 6.4.3. | koordiniranjem komunikacijskih kampanja za vrijeme prekograničnih zdravstvenih kriza: EGSO ponavlja svoj prijedlog da HERA koordinira komunikacijske kampanje tijekom izvanrednih stanja u području zdravlja kako bi ljudi bolje razumjeli kako se zaštititi, koje prilagodbe uvesti u svoju svakodnevicu da bi bili zaštićeni te kako pristupiti liječenju ako i kad ono bude dostupno. U fazi pripravnosti HERA bi mogla i osigurati komunikaciju o sprječavanju pandemije te pripremiti građane EU-a za buduće zdravstvene prijetnje; |
| --- | --- |

6.4.3.

| 6.4.4. | razvojem pouzdanih, provjerenih, poluspecijaliziranih informacija za podizanje svijesti i obrazovanje stanovništva putem zdravstvenih tijela i zdravstvenih aktera država članica (civilno društvo, socijalna ekonomija, uključujući uzajamna društva) u pogledu povjerenja u znanost i prilagođavanja na prihvaćanje cijepljenja ne samo u pandemijskoj krizi nego i u endemijama. HERA bi trebala razmotriti i poseban program osposobljavanja na razini EU-a koji bi se ponudio javnozdravstvenim službenicima i zdravstvenim djelatnicima kako bi se promicala i podržala cjelokupna kultura EU-a u pogledu unapređenja znanosti i suočavanja s trenutačnim i budućim zdravstvenim prijetnjama; |
| --- | --- |

6.4.4.

| 6.4.5. | organiziranjem višedioničkih i višerazinskih savjetovanja s ciljem izrade polugodišnjih europskih izvješća i godišnjih nacionalnih izvješća. |
| --- | --- |

6.4.5.

| 6.5. | Mala i srednja poduzeća (MSP) specijalizirana za lijekove i medicinske proizvode moraju imati ključnu ulogu u budućim pandemijama, a u okviru HERA-e trebalo bi uspostaviti određene poticaje i protokole kako bi im se pružili alati i sredstva potrebni za obuhvaćanje svih aspekata borbe protiv budućih pandemija i endemija koje bi mogle postati pandemije. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Pravi gospodarski poticaj za mala i srednja poduzeća bio bi poticanje njihovog sudjelovanja u Strateškom planu za razdoblje 2020. – 2024., a posebno u programu InvestEU (2021.–2027.) kojim se nastoji dati dodatni poticaj održivim ulaganjima, inovacijama, digitalnoj transformaciji i otvaranju radnih mjesta u Europi. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Proizvodnja preko 1,3 milijarde cjepiva bila je dovoljna za cijepljenje više od 75 % odraslog stanovništva (12) i izvoz polovice proizvodnje za borbu protiv globalne pandemije (13). Međutim, osiguravanje pristupa cijepljenju za 25 % stanovništva koje je trenutno necijepljeno i dalje je ključno za spašavanje života. HERA bi trebala nastaviti predvoditi globalno djelovanje protiv prekograničnih zdravstvenih prijetnji i pandemija, uključujući osiguravanje globalne jednakosti u pogledu cjepiva. EGSO smatra da bi EU trebao nastaviti odgovarati na krizu dosljedno i na svjetskoj razini, posebno putem instrumenta COVAX, novih potencijalnih lijekova i terapija, kao i da bi trebao jačati i podupirati globalni sustav zdravstvene sigurnosti. To uključuje jačanje uloge EU-a u Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji. U tom kontekstu, a posebno kako bi se odgovorilo na hitne potrebe zemalja u razvoju, EGSO od Europske komisije i dalje traži da na europskoj razini pokrene otvorenu raspravu o privremenom dobrovoljnom izuzeću od primjene Sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva, koje bi se primjenjivalo na cjepiva, lijekove i testove za COVID-19, radi omogućavanja povećanja globalne proizvodnje cjepiva i smanjenja troškova, čime bi se ljudima diljem svijeta osigurao pristup cjepivima (14). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Učinkoviti mehanizmi za osiguravanje globalnog pristupa cjepivima i lijekovima razvijenima javnim sredstvima jesu i bit će ključni za izbjegavanje postojećih nejednakosti u pogledu cjepiva diljem svijeta, s obzirom na to da je oko 60 % ljudi koji žive u zemljama s visokim prihodima primilo barem jednu dozu, u usporedbi sa samo 24 % u zemljama sa srednjim prihodima te manje od 2 % u zemljama s niskim prihodima. EU mora uzeti u obzir – znanstveno dokazanu – mantru da „nitko nije siguran dok svi nisu sigurni”. |
| --- | --- |

6.8.

Bruxelles, 23. veljače 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 78 final, 12. veljače 2021.

1

(2)  SL C 286, 16.7.2021., str. 109.

2

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/53575/20211216-euco-conclusions-en.pdf

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/communication150621.pdf

4

(5)  SL C 286, 16.7.2021., str. 109.

5

(6)  SL C 286, 16.7.2021., str. 109.

6

(7)  https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/preparedness_response/docs/hera_2021_comm_en.pdf

7

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/SPEECH_20_1655

8

(9)  Vidjeti, na primjer, Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava u kojem Komisija promiče veće sudjelovanje radnika.

9

(10)  EGSO je u svojem mišljenju „Izmjena fiskalnog okvira EU-a za održiv oporavak i pravednu tranziciju” naglasio: „Da bi se osigurala održivost javnih financija, potrebno je osigurati transparentnost prihoda i potrošnje i otvorenost postupaka javne nabave te stalno uključivati civilno društvo u nadzor upravljanja javnim financijama”. (SL C 105, 04.3.2022., str. 11.)

10

(11)  SL C 286, 16.7.2021., str. 109.

11

(12)  https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/safe-covid-19-vaccines-europeans_hr

12

(13)  https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/safe-covid-19-vaccines-europeans/global-response-coronavirus_en#covax

13

(14)  Mišljenje EGSO-a „Izađimo iz pandemije jači” (SL C 152, 6.4.2022., str. 116.).

14

---

| 18.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 275/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 275/66

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada (preinaka)

(COM(2021) 734 final – 2021/0375 (COD))

i Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o transparentnosti i ciljanju u političkom oglašavanju

(COM(2021) 731 final – 2021/0381 (COD))

(2022/C 275/11)

| Izvjestitelj: | Andris GOBIŅŠ |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Carlos Manuel TRINDADE |

Izvjestitelj:

Andris GOBIŅŠ

Suizvjestitelj:

Carlos Manuel TRINDADE

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 13.12.2021
  Vijeće Europske unije, 15.12.2021 i 21.1.2022 |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članci 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna Stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 10.2.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.2.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 567 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 222/4/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 13.12.2021

Vijeće Europske unije, 15.12.2021 i 21.1.2022

Pravna osnova:

članci 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna Stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

10.2.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.2.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

567

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

222/4/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja ciljeve i motivaciju paketa mjera za europske izbore. Imajući na umu velike izazove i opasnosti za demokratske procese, EGSO predlaže da uredbe budu ambicioznije i da se što prije provedu u djelo. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ključno je omogućiti i promicati svjesno političko sudjelovanje građanstva, kao i osigurati transparentne, pristupačne i poštene političke aktivnosti te jasnu i aktivnu ulogu civilnog društva. U ovom se mišljenju predlaže nekoliko izmjena uredbi i neke dodatne mjere u tom pogledu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO podržava uključivanje svih aspekata povezanih s političkim kampanjama u paket mjera za izbore. Potrebno je staviti veći naglasak na borbu protiv dezinformacija jer one sve više utječu na izbore i transparentnost. Provjerom činjenica i medijskom pismenošću ne mogu se suzbijati niti bujica razdornih i obmanjujućih sadržaja kojima su građani izloženi niti privlačnost takvih sadržaja za neke građane. |
| --- | --- |

1.3.

1.4.   
  Kad je riječ o transparentnosti i ciljanju u političkom oglašavanju, EGSO iznosi konkretne prijedloge za poboljšanje (vidjeti dio 3.1.):

| i. | upotreba široke, ali jasne definicije političkog oglašavanja koja nadilazi službeno plaćene aktivnosti, uključujući utjecaj tzv. „botova” i „trolova” i/ili manipulativnih informacija; |
| --- | --- |

i.

upotreba široke, ali jasne definicije političkog oglašavanja koja nadilazi službeno plaćene aktivnosti, uključujući utjecaj tzv. „botova” i „trolova” i/ili manipulativnih informacija;

| ii. | proširenje područja primjene kazni za prijestupe; |
| --- | --- |

ii.

proširenje područja primjene kazni za prijestupe;

| iii. | proširenje pravne osnove kako bi se obuhvatile sve pravne i fizičke osobe; |
| --- | --- |

iii.

proširenje pravne osnove kako bi se obuhvatile sve pravne i fizičke osobe;

| iv. | ograničavanje mogućnosti utjecaja za sudionike izvan EU-a; |
| --- | --- |

iv.

ograničavanje mogućnosti utjecaja za sudionike izvan EU-a;

| v. | pružanje izravno vidljivih informacija (ne poveznica) o ključnim pitanjima transparentnosti; |
| --- | --- |

v.

pružanje izravno vidljivih informacija (ne poveznica) o ključnim pitanjima transparentnosti;

| vi. | osiguravanje dostupnosti i transparentnosti informacija; |
| --- | --- |

vi.

osiguravanje dostupnosti i transparentnosti informacija;

| vii. | osiguravanje istih pravila za sve; |
| --- | --- |

vii.

osiguravanje istih pravila za sve;

| viii. | stvaranje mogućnosti podnošenja izravne pritužbe nadležnim nacionalnim tijelima, a ne samo relevantnoj internetskoj platformi; |
| --- | --- |

viii.

stvaranje mogućnosti podnošenja izravne pritužbe nadležnim nacionalnim tijelima, a ne samo relevantnoj internetskoj platformi;

| ix. | omogućavanje pristupa informacijama svim građanima i građankama bez ograničenja; |
| --- | --- |

ix.

omogućavanje pristupa informacijama svim građanima i građankama bez ograničenja;

| x. | zabrana ciljanog političkog oglašavanja zasnovanog na raširenom praćenju i obradi informacija o ponašanju pojedinca na internetu ili izvan njega; |
| --- | --- |

x.

zabrana ciljanog političkog oglašavanja zasnovanog na raširenom praćenju i obradi informacija o ponašanju pojedinca na internetu ili izvan njega;

| xi. | ograničavanje ili zaustavljanje tehnika ciljanja i isticanja u političkom oglašavanju koje uključuju obradu osobnih podataka zbog rizika povezanih s ograničenim pružanjem privole; |
| --- | --- |

xi.

ograničavanje ili zaustavljanje tehnika ciljanja i isticanja u političkom oglašavanju koje uključuju obradu osobnih podataka zbog rizika povezanih s ograničenim pružanjem privole;

| xii. | potpuna zabrana ciljanja na temelju posebnih kategorija osjetljivih osobnih podataka; |
| --- | --- |

xii.

potpuna zabrana ciljanja na temelju posebnih kategorija osjetljivih osobnih podataka;

| xiii. | osiguravanje potpune transparentnosti u pogledu tehnika ciljanja, čak i kad ne postoji izravna povezanost s određenom kampanjom; |
| --- | --- |

xiii.

osiguravanje potpune transparentnosti u pogledu tehnika ciljanja, čak i kad ne postoji izravna povezanost s određenom kampanjom;

| xiv. | razmatranje posebnih propisa za zemlje u kojima neovisnost javnih medija nije osigurana na odgovarajući način. |
| --- | --- |

xiv.

razmatranje posebnih propisa za zemlje u kojima neovisnost javnih medija nije osigurana na odgovarajući način.

1.5.   
  Kad je riječ o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada (preinaka), EGSO iznosi konkretne prijedloge (vidjeti dio 3.2):

| i. | postrožiti standarde u pogledu rodne ravnoteže; |
| --- | --- |

i.

postrožiti standarde u pogledu rodne ravnoteže;

| ii. | boriti se protiv diskriminacije i promicati ljudska prava; |
| --- | --- |

ii.

boriti se protiv diskriminacije i promicati ljudska prava;

| iii. | ograničiti donacije strankama iz zemalja izvan EU-a; |
| --- | --- |

iii.

ograničiti donacije strankama iz zemalja izvan EU-a;

| iv. | odrediti opću gornju granicu za donacije građana u iznosu od 18 000 eura godišnje; |
| --- | --- |

iv.

odrediti opću gornju granicu za donacije građana u iznosu od 18 000 eura godišnje;

| v. | regulirati vanjske pružatelje usluga; |
| --- | --- |

v.

regulirati vanjske pružatelje usluga;

| vi. | ograničiti sudjelovanje stranaka EU-a u nacionalnim kampanjama za referendume; |
| --- | --- |

vi.

ograničiti sudjelovanje stranaka EU-a u nacionalnim kampanjama za referendume;

| vii. | sniziti gornju granicu anonimnih donacija na 1 000 eura; |
| --- | --- |

vii.

sniziti gornju granicu anonimnih donacija na 1 000 eura;

| viii. | nastaviti primjenjivati sustav sufinanciranja za europske političke stranke. |
| --- | --- |

viii.

nastaviti primjenjivati sustav sufinanciranja za europske političke stranke.

1.6.   
  O otpornosti i jačanju uloge civilnog društva u izbornim procesima (razrađeno u dijelu 3.3):

| i. | građanima i građankama omogućiti smisleno sudjelovanje u oblikovanju budućnosti EU-a nakon/između izbora; |
| --- | --- |

i.

građanima i građankama omogućiti smisleno sudjelovanje u oblikovanju budućnosti EU-a nakon/između izbora;

| ii. | održavati godišnje događanje radi razmjene primjera najbolje prakse i izrade godišnjeg plana za jačanje demokracije, sudjelovanja i građanskog dijaloga te provedbe članka 11. UEU-a; |
| --- | --- |

ii.

održavati godišnje događanje radi razmjene primjera najbolje prakse i izrade godišnjeg plana za jačanje demokracije, sudjelovanja i građanskog dijaloga te provedbe članka 11. UEU-a;

| iii. | uspostaviti financijski instrument za provođenje nepristranih i uključivih kampanja za poticanje izlaska na izbore; |
| --- | --- |

iii.

uspostaviti financijski instrument za provođenje nepristranih i uključivih kampanja za poticanje izlaska na izbore;

| iv. | uspostaviti program financiranja za novinare, istraživače, provjeravatelje činjenica i nadzorne organizacije; |
| --- | --- |

iv.

uspostaviti program financiranja za novinare, istraživače, provjeravatelje činjenica i nadzorne organizacije;

| v. | podupirati stručnu suradnju i rad na financiranju kampanja, internetskoj forenzici, suzbijanju dezinformacija i kibersigurnosti; |
| --- | --- |

v.

podupirati stručnu suradnju i rad na financiranju kampanja, internetskoj forenzici, suzbijanju dezinformacija i kibersigurnosti;

| vi. | ukloniti preostale prepreke i osigurati uključivo sudjelovanje na izborima; |
| --- | --- |

vi.

ukloniti preostale prepreke i osigurati uključivo sudjelovanje na izborima;

| vii. | pružati potporu mobilnim građanima; |
| --- | --- |

vii.

pružati potporu mobilnim građanima;

| viii. | osigurati izbore bez prepreka za građane i građanke EU-a s invaliditetom; |
| --- | --- |

viii.

osigurati izbore bez prepreka za građane i građanke EU-a s invaliditetom;

| ix. | poticati pojedince na učlanjivanje u razne europske političke stranke; |
| --- | --- |

ix.

poticati pojedince na učlanjivanje u razne europske političke stranke;

| x. | osigurati da građani i građanke imaju pravo znati koje su političke stranke na nacionalnoj razini povezane odnosno planiraju se povezati s europskim strankama; |
| --- | --- |

x.

osigurati da građani i građanke imaju pravo znati koje su političke stranke na nacionalnoj razini povezane odnosno planiraju se povezati s europskim strankama;

| xi. | uskladiti zakonodavstvo koje se odnosi na uvjete izbora za Europski parlament (dobna granica za glasanje, datum održavanja izbora, zahtjevi u pogledu izbornih jedinica, kandidata, političkih stranaka i njihovog financiranja) i promicati važnost obrazovanja. |
| --- | --- |

xi.

uskladiti zakonodavstvo koje se odnosi na uvjete izbora za Europski parlament (dobna granica za glasanje, datum održavanja izbora, zahtjevi u pogledu izbornih jedinica, kandidata, političkih stranaka i njihovog financiranja) i promicati važnost obrazovanja.

2.   Kontekst i opće napomene

2.1.   
  Kontekst mišljenja, uključujući predmetni zakonodavni prijedlog

| 2.1.1. | Europska komisija objavila je 25. studenoga 2021. paket mjera za jačanje demokracije i integriteta izbora. Ranije je bio najavljen u političkim smjernicama predsjednice Europske komisije Ursule von der Leyen i u akcijskom planu za europsku demokraciju donesenom u prosincu 2020. Paket sadržava sljedeće teme, a od EGSO-a je zatraženo da u mišljenju razmotri samo točke i. i ii.:






  i. | reviziju Uredbe o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

i.

reviziju Uredbe o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada;

| ii. | Prijedlog uredbe o većoj transparentnosti u plaćenom političkom oglašavanju; |
| --- | --- |

ii.

Prijedlog uredbe o većoj transparentnosti u plaćenom političkom oglašavanju;

| iii. | reviziju dviju direktiva o biračkom pravu „mobilnih građana EU-a” (građani EU-a koji borave u državi članici čiji nisu državljani); |
| --- | --- |

iii.

reviziju dviju direktiva o biračkom pravu „mobilnih građana EU-a” (građani EU-a koji borave u državi članici čiji nisu državljani);

| iv. | predloženi zajednički mehanizam za otpornost izbornih postupaka. |
| --- | --- |

iv.

predloženi zajednički mehanizam za otpornost izbornih postupaka.

2.2.   
  Opće napomene

| 2.2.1. | EGSO ističe sljedeće:






  i. | EGSO pozdravlja ažuriranje paketa mjera za izbore iz 2018. (1) |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

i.

EGSO pozdravlja ažuriranje paketa mjera za izbore iz 2018. (1)

| ii. | EGSO naglašava da je za promicanje demokratske rasprave važno djelovanje na razini EU-a. |
| --- | --- |

ii.

EGSO naglašava da je za promicanje demokratske rasprave važno djelovanje na razini EU-a.

| iii. | EGSO se slaže sa sljedećom izjavom Komisije: „Građanima mora biti jasno da primaju politički sadržaj i od koga. Trebala bi postojati visoka razina transparentnosti koja bi omogućila javni nadzor i odgovornost relevantnih dionika te odražavala uključivost i raznolikost naših društava.” (2) |
| --- | --- |

iii.

EGSO se slaže sa sljedećom izjavom Komisije: „Građanima mora biti jasno da primaju politički sadržaj i od koga. Trebala bi postojati visoka razina transparentnosti koja bi omogućila javni nadzor i odgovornost relevantnih dionika te odražavala uključivost i raznolikost naših društava.” (2)

| iv. | Za aspekte povezane s omogućavanjem sudjelovanja građana i građanki te uključivošću i raznolikošću naših društava osobito su potrebni brojniji i bolji prijedlozi te zajedničko djelovanje EU-a. Mišljenje EGSO-a o akcijskom planu za demokraciju sadrži nekoliko točaka u tom pogledu. (3) |
| --- | --- |

iv.

Za aspekte povezane s omogućavanjem sudjelovanja građana i građanki te uključivošću i raznolikošću naših društava osobito su potrebni brojniji i bolji prijedlozi te zajedničko djelovanje EU-a. Mišljenje EGSO-a o akcijskom planu za demokraciju sadrži nekoliko točaka u tom pogledu. (3)

| v. | EGSO ističe da je dezinformiranje opasno za demokraciju u Europskoj uniji i da je potreban snažan i odlučan odgovor kako bi se spriječilo ugrožavanje objektivnosti izbora i građanskog sudjelovanja. |
| --- | --- |

v.

EGSO ističe da je dezinformiranje opasno za demokraciju u Europskoj uniji i da je potreban snažan i odlučan odgovor kako bi se spriječilo ugrožavanje objektivnosti izbora i građanskog sudjelovanja.

| vi. | Digitalna revolucija preobrazila je demokratsku politiku. Internetski alati koji se sastoje od velikog broja instrumenata imaju ključnu ulogu u političkim kampanjama. Cilj je tih kampanja izazvati nepovjerenje i nezadovoljstvo te iskriviti način razmišljanja i razumijevanja. EGSO se slaže s Komisijom da digitalizacija političkih kampanja, unatoč tome što nudi dosad nezabilježene načine dopiranja do građana i građanki, iz tog razloga može negativno utjecati na demokraciju. Naime, prema podacima Eurobarometra polovina građana Europe izjavila je da je prilikom korištenja interneta bila izložena dezinformacijama i sadržaju koji unosi razdor. Nadalje, trećina tih građana i građanki bila je izložena takvom sadržaju i nije mogla odrediti radi li se o političkom oglašavanju (4). |
| --- | --- |

vi.

Digitalna revolucija preobrazila je demokratsku politiku. Internetski alati koji se sastoje od velikog broja instrumenata imaju ključnu ulogu u političkim kampanjama. Cilj je tih kampanja izazvati nepovjerenje i nezadovoljstvo te iskriviti način razmišljanja i razumijevanja. EGSO se slaže s Komisijom da digitalizacija političkih kampanja, unatoč tome što nudi dosad nezabilježene načine dopiranja do građana i građanki, iz tog razloga može negativno utjecati na demokraciju. Naime, prema podacima Eurobarometra polovina građana Europe izjavila je da je prilikom korištenja interneta bila izložena dezinformacijama i sadržaju koji unosi razdor. Nadalje, trećina tih građana i građanki bila je izložena takvom sadržaju i nije mogla odrediti radi li se o političkom oglašavanju (4).

| vii. | EGSO podržava viziju da bi ulogu EU-a u jačanju demokracije trebalo razmatrati na globalnoj razini, osobito u okviru vanjskog djelovanja EU-a, kako je navedeno u komunikaciji COM (2021) 730. |
| --- | --- |

vii.

EGSO podržava viziju da bi ulogu EU-a u jačanju demokracije trebalo razmatrati na globalnoj razini, osobito u okviru vanjskog djelovanja EU-a, kako je navedeno u komunikaciji COM (2021) 730.

3.   Posebne napomene

3.1.   
  Predložene izmjene Prijedloga uredbe o transparentnosti i ciljanju u političkom oglašavanju

| 3.1.1. | EGSO podržava široku ali jasnu definiciju političkog oglašavanja i predlaže uključivanje odgovarajućih mjera za razne načine provedbe kampanja, odnosno plaćeno vršenje utjecaja na političke procese, uključujući utjecaj putem tzv. botova i trolova i/ili manipuliranih informacija. Problemi se mogu pojaviti ako nejasna definicija dovede do stvaranja preširokog manevarskog prostora ili razlika u provedbi na raznim platformama. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EGSO smatra da je postojeći popis mogućih sankcija vrlo ograničen i predlaže da se u članak 15. stavak 5. doda nova točka koja bi trebala glasiti kako slijedi: „(d) postupati s ciljem primjene kaznenih sankcija, npr. za prijevare velikih razmjera”. Nadalje, EGSO poziva na uvođenje zajedničkih europskih kriterija za sankcije na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Odabrana pravna osnova trenutačno je preuska što znači da se uredba prvenstveno odnosi na usluge koje pružaju gospodarski subjekti i koje su plaćene. Trebalo bi proširiti pravnu osnovu, a pravila o političkom oglašavanju moraju se primjenjivati na sve pravne i fizičke osobe koje de facto kreiraju i objavljuju političke oglase. Trebalo bi pojasniti pravila o fizičkim osobama kako se ona ne bi primjenjivala na osobe koje dijele svoja politička mišljenja isključivo u privatne svrhe. Negativne nuspojave na civilno društvo te na njihov angažman i sudjelovanje u donošenju odluka trebalo bi uklanjati temeljitim dijalogom s relevantnim organizacijama. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | U točki 14. preambule navodi se da je oglašavanje „koje su u cijelosti pripremili, plasirali ili objavili pružatelji usluga s poslovnim nastanom izvan Unije, ali koje se diseminira pojedincima u Uniji” obuhvaćeno područjem primjene uredbe pa je stoga, u načelu, dopušteno. Međutim, rizik od vanjskog uplitanja u izbore prevelika je prijetnja demokraciji u EU-u. Treba izraditi skup posebnih odredaba s ciljem sprečavanja diseminacije političkih oglasa ili drugih kampanja u EU-u koje izravno ili neizravno financiraju subjekti izvan EU-a. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Radi veće bi transparentnosti članak 7. stavak 1. točku (c) Prijedloga uredbe trebalo izmijeniti da glasi: „obavijest o transparentnosti koja omogućuje razumijevanje šireg konteksta političkog oglasa i njegovih ciljeva” brisanjem sljedećeg dijela rečenice „ili jasna naznaka o tome gdje je lako dostupna”. Trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti točku 40. preambule. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Radi veće bi transparentnosti člankom 7. Prijedloga uredbe trebalo predvidjeti i objavu iznosa potrošenog na oglašavanje i povezanu kampanju. Uredbom bi se trebala podržati postojeća najbolja praksa država članica, naime da se od svih političkih snaga zahtijeva transparentnost cijena oglasa i usluga u predizborno vrijeme, a primjeri takve prakse trebali bi biti uključeni u uredbu. Trebalo bi uspostaviti i sustav s pomoću kojeg bi se to pratilo. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Pravo građana i građanki na dobivanje transparentnih informacija o političkom oglašavanju trebalo bi imati prednost pred administrativnim opterećenjem nametnutim pružateljima usluga zbog obveza izvješćivanja. U skladu s tim, članak 8. Prijedloga uredbe („Periodično izvješćivanje o uslugama političkog oglašavanja”) mora se primjenjivati na sve izdavače oglasa, uključujući one klasificirane kao mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća. U tu bi svrhu trebalo izbrisati drugi dio članka 8. („Stavak 1. ne primjenjuje se na poduzeća koja ispunjavaju uvjete iz članka 3. stavka 3. Direktive 2013/34/EU.”). |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Trebalo bi izmijeniti članak 9. Prijedloga uredbe („Upućivanje na potencijalno nezakonite političke oglase”). Umjesto prepuštanja objavljivačima oglasa da se bave pritužbama pojedinaca da oglas koji su objavili nije u skladu s uredbom, mora postojati i mogućnost izravnog podnošenja pritužbe nadležnim nacionalnim tijelima. U protivnom bi moglo doći do sukoba interesa ako izdavač oglasa ne želi prekinuti određenu oglašivačku kampanju zbog straha od gubitka prihoda. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Informacije o političkom oglašavanju moraju biti besplatno dostupne svim zainteresiranim subjektima. Stoga smatramo neopravdanim ograničavanje kategorija osoba koje smiju zatražiti informacije od pružatelja usluga političkog oglašavanja, kako je navedeno u članku 11. stavku 2. Prijedloga uredbe. Nadalje, trebalo bi izbrisati stavke 4. do 7. tog članka. Informacije bi trebale biti lako dostupne i upotrebljive. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | EGSO snažno preporučuje zabranu ciljanog političkog oglašavanja zasnovanog na raširenom praćenju i obradi informacija o ponašanju pojedinca na internetu ili izvan njega. Važno je imati na umu da oni osobni podaci koji sami po sebi nisu osjetljivi mogu, u kombinaciji s drugim neosobnim ili osobnim neosjetljivim podacima, posredno pružiti uvid u upravo one osjetljive informacije koje Komisija nastoji zaštititi. U Uredbu bi trebalo uvrstiti posebnu točku o tom pitanju. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | Prijedlogom uredbe dopuštena je primjena tehnika ciljanja i isticanja u političkom oglašavanju koje uključuju obradu osjetljivih osobnih podataka „na temelju izričite privole ispitanika [koju] provodi voditelj obrade ili netko tko djeluje u njegovo ime u sklopu legitimnih aktivnosti s odgovarajućim zaštitnim mjerama zaklade, udruženja ili drugog neprofitnog tijela s političkim, filozofskim, vjerskim ili sindikalnim ciljem”. Međutim, pojam „izričite privole” vrlo je problematičan u tom kontekstu jer nema načina da se uz visoki stupanj pouzdanosti osigura ili provjeri da su pojedinci na koje su usmjerene tehnike ciljanja i isticanja zaista odvojili vrijeme za proučavanje tih tehnika, u potpunosti razumjeli uključeni rizik i dali uistinu informiranu privolu. S obzirom na visok stupanj rizika koji za demokraciju EU-a predstavlja primjena tehnika ciljanja i isticanja u političkom oglašavanju, trebalo bi u potpunosti zabraniti tehnike ciljanja i isticanja zasnovane na osjetljivim podacima. |
| --- | --- |

3.1.11.

| 3.1.12. | Transparentnost u pogledu tehnologije ciljanja trebala bi biti vidljiva i jasna i u pogledu informacija koje nisu izravno povezane s određenom kampanjom. Informacije o tome zašto netko može vidjeti određeni oglas moraju biti vidljive i jednostavne za razumijevanje, uz opciju da se brzo povuče potencijalni pristanak za taj način ciljanja. |
| --- | --- |

3.1.12.

| 3.1.13. | U zemljama u kojima neovisnost javnih medija nije osigurana na odgovarajući način treba razmotriti mogućnost uvođenja posebnih propisa. Nadalje, potrebno je ukloniti rupe u zakonu i riješiti probleme uzrokovane nepostojanjem regulacije tematskog oglašavanja. |
| --- | --- |

3.1.13.

3.2.   
  Predložene izmjene Prijedloga o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada (preinaka)

| 3.2.1. | Potrebno je ojačati članak 4. stavak 1. točku (j) Prijedloga uredbe („njezina interna pravila o rodnoj ravnoteži”) utvrđivanjem minimalnih standarda u pogledu rodne ravnoteže, kao što su kvote za rodnu zastupljenost u ukupnom članstvu i na odgovornim položajima, te zahtijevati pridržavanje istih. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Trebalo bi izmijeniti članak 4. stavak 2. kako bi se osiguralo da statut europske političke stranke sadrži i odredbe o pristupu stranke suzbijanju diskriminacije i promicanju ljudskih prava u skladu s normama EU-a. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | EGSO smatra da mogući doprinosi ili donacije država izvan EU-a u korist političkim strankama ili zakladama EU-a mogu predstavljati pretjerani rizik za neovisnost primatelja pa stoga i za demokratski sustav. U tu bi svrhu trebalo izmijeniti članak 23. stavke 9. i 10. Prijedloga uredbe kako bi se strogo osiguralo da dopušteni budu samo doprinosi političkih stranaka iz zemalja članica Vijeća Europe koje ne nameću ograničenja zajedničkih vrijednosti EU-a i u kojima se te vrijednosti mogu slobodno promicati. Druga izmjena odnosi se na znatno smanjenje dopuštenih iznosa doprinosa i donacija. To bi trebalo uključivati i moguće zajmove i druge obveze financijske prirode. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Radi transparentnosti bi trebalo izmijeniti članak 23. stavak 11. Prijedloga uredbe izbacivanjem izjave: „Granična vrijednost iz prvog podstavka ne primjenjuje se ako je dotični član ujedno i izabrani zastupnik u Europskom parlamentu, nacionalnom parlamentu ili regionalnom parlamentu ili regionalnoj skupštini.” Stoga će opća granična vrijednost donacija građana iznositi 18 000 eura po godini i po članu. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | U skladu s navedenim, pravila o političkim oglasima trebala bi se u potpunosti primjenjivati na sve slučajeve u kojima europske političke stranke sudjeluju u političkom oglašavanju, a ne samo na slučajeve u kojima se stranke oslanjaju na vanjske pružatelje usluga. Trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti članak 5. Prijedloga uredbe. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Odredbe članka 24. o mogućem financiraju nacionalnih kampanja za referendume sredstvima europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada mogu biti uzrok problema zbog moguće zlouporabe među populistima ili radikalnim snagama ili mogu dovesti do optužbi o „vanjskom uplitanju”. Ti su rizici osobito visoki u manjim državama članicama EU-a u kojima se utjecajne kampanje mogu provoditi s relativno malim financijskim sredstvima i u kratkom razdoblju, a postupci u pogledu zakonitosti financiranja iz sredstava europskih političkih stranaka ili zaklada mogu potrajati duže vrijeme. Ovaj bi se prijedlog trebao provoditi samo u koordinaciji s propisima o referendumima na nacionalnoj razini kojima se ublažavaju utvrđeni rizici. Javne rasprave s političarima i političarkama iz drugih država članica EU-a u svakom su slučaju dragocjene. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Radi transparentnosti bi trebalo izmijeniti članak 36. kako bi uključivao stroža pravila o objavi donacija fizičkih osoba. Najveći iznos donacije za koju se ne mora objaviti ime donatora trebao bi biti 1 000 eura. Taj bi iznos bio proporcionalniji relativno nižim razinama prihoda u određenim državama članicama EU-a. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Komisija predlaže izmjenu članka 20. stavka 4. kako bi se stopa sufinanciranja smanjila s 10 % na 5 % za europske političke stranke i na 0 % u godini izbora za Europski parlament. EGSO ne podržava ovaj prijedlog jer čak i niska razina sufinanciranja pokazuje predanost strana politikama koje zagovaraju. Osim toga, EGSO ističe da svi novčani tokovi između nacionalnih i europskih stranaka moraju biti transparentni. |
| --- | --- |

3.2.8.

3.3.   
  Otpornost i posebni aspekti za jačanje uloge civilnog društva u izbornim postupcima

| 3.3.1. | Budući da populističke i nacionalističke stranke i mreže uzimaju sve veći zamah u Europi, uz pomoć iznutra i izvana, EGSO smatra da je poticanje sudjelovanja građana u europskom demokratskom procesu, kako je navedeno u mišljenju o akcijskom planu za demokraciju, postalo važnije nego ikada i da bi ga trebalo uzeti u obzir uz propise o izbornim postupcima. Građanima treba dati smisleno pravo glasa u oblikovanju budućnosti EU-a u pogledu izbora, primjerice kako je navedeno niže, i izvan/između izbora (kako je navedeno u mišljenju EGSO-a o akcijskom planu za demokraciju, Planu za provedbu članka 11. UEU-a i akcijskom planu EGSO-a (5)). |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | EGSO ističe svoj prijedlog da bi trebalo pokrenuti godišnje događanje na kojem bi se okupili najviši predstavnici institucija EU-a i organizacija/udruga civilnog društva te sindikata, predstavnici sektorskih dijaloga i lokalnih, regionalnih, nacionalnih i makroregionalnih dijaloga (transnacionalnih i onih koji se odvijaju u okviru politike susjedstva) kako bi razmijenili primjere najboljih praksi i osmislili godišnji plan za jačanje demokracije, sudjelovanja i građanskog dijaloga te provedbe članka 11. UEU-a. Time bi se stvorile i sinergije s paketom mjera za izbore. Komisija i EGSO trebali bi imati vodeću ulogu u tom procesu, kao organizatori. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Europska komisija mora osigurati namjenski financijski instrument za provedbu nepristranih i uključivih kampanja za poticanje izlaska na izbore koje provode civilno društvo i neovisni masovni mediji i kojima je cilj povećanje sudjelovanja na izborima, osobito u velikoj većini država članica EU-a u kojima sudjelovanje na izborima nije obvezno. Takve bi kampanje trebale biti osobito usmjerene na uključivanje zapostavljenih skupina kao što su manjine, skupine koje su zapostavljene zbog društvenog ili ekonomskog statusa itd. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Trebalo bi uspostaviti program financiranja za novinare, istraživače, provjeravatelje činjenica, nadzorne organizacije, kao i program praćenja i mjere suzbijanja širenja dezinformacija u pogledu svih aspekata povezanih s paketom mjera za jačanje demokracije i integriteta izbora. Trebalo bi osigurati odgovarajuća financijska sredstva za razvoj i poboljšanje e-vještina ljudi i uništavanje populističkih/radikalnih „balona”, uključujući one nastale dezinformiranjem i drugim tehnikama kojima se koriste domaći politički akteri. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Planiranim zajedničkim mehanizmom za otpornost izbornih postupaka trebalo bi osigurati financiranje, potporu i alate za stručnu suradnju i rad na financiranju kampanja. Ključni su i internetska forenzika, borba protiv dezinformacija i kibersigurnost izbora. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Trebalo bi ulagati daljnje napore kako bi se uklonile preostale prepreke i osiguralo uključivo sudjelovanje na izborima. Osobito bi trebalo ulagati veće napore u poboljšanje demokratskog sudjelovanja žena, građana i građanki s invaliditetom, mladih i ostalih skupina. Trebalo bi ukloniti prepreke glasanju s kojima se suočavaju mobilni građani EU-a u određenim državama članicama. Trebalo bi olakšati glasanje u zemlji boravišta ili, ako to dopušta nacionalno pravo i pravo EU-a, u zemlji podrijetla, što bi trebalo dovesti do viših stopa sudjelovanja mobilnih građana i građanki EU-a. Ne bi se smjelo zanemariti da otprilike 13,5 milijuna građana EU-a ne živi u svojim državama članicama. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | EGSO napominje da bi za osobe koje se presele u drugu državu članicu EU-a trebalo pojednostaviti i racionalizirati postupak prijave za glasanje, npr. putem zajedničke platforme za prijavu dostupne (prema potrebi) na svim službenim jezicima EU-a. Glasačka prava za građane i građanke EU-a trebala bi se osigurati i na regionalnoj razini te bi trebalo uspostaviti službu za pomoć pri prekograničnom glasanju. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | EGSO naglašava da za milijune građana i građanki EU-a još uvijek ne postoji stvarno pravo glasa. U informativnom izvješću EGSO-a „Stvarna prava osoba s invaliditetom da glasaju na izborima za Europski parlament” predstavljene su brojne pravne ili tehničke prepreke s kojima se suočavaju građani i građanke EU-a s invaliditetom u pojedinim državama članicama koji, unatoč činjenici da zaista žele glasati, to ne mogu učiniti. EGSO ponavlja poziv iz svojeg mišljenja od 2. prosinca 2020.„Potreba da se osobama s invaliditetom stvarno zajamči pravo glasanja na izborima za Europski parlament” da se hitno provedu pravne promjene kojima će se svim građanima i građankama EU-a zajamčiti stvarno pravo glasa na izborima za Europski parlament 2024. |
| --- | --- |

3.3.8.

| 3.3.9. | Građane i građanke trebalo bi poticati na učlanjivanje u razne europske političke stranke jer bi im se tako omogućilo da izravno utječu na rasprave na razini EU-a i da im doprinose. |
| --- | --- |

3.3.9.

| 3.3.10. | Građanima i građankama trebalo bi biti savršeno jasno koje su političke stranke na nacionalnoj razini povezane odnosno planiraju se povezati s europskim strankama. To je od posebne važnosti prije izbora. |
| --- | --- |

3.3.10.

| 3.3.11. | EGSO podržava nekoliko prijedloga koje je iznio drugi panel građana u sklopu Konferencije o budućnosti Europe, čije su teme bile europska demokracija i vrijednosti, prava, vladavina prava i sigurnost, (6) kao što je prijedlog o usklađivanju izbornih uvjeta za Europski parlament (dobna granica za glasanje, datum održavanja izbora, zahtjevi u pogledu izbornih jedinica, kandidata, političkih stranaka i njihovog financiranja) i o stavljanju većeg naglaska na obrazovanje i kompetencije, npr. u vezi sa zaštitom podataka, demokracijom te utvrđivanjem i suzbijanjem populizma. |
| --- | --- |

3.3.11.

Bruxelles, 23. veljače 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 730 final, Zaštita integriteta izbora i promicanje demokratskog sudjelovanja.

1

(2)  COM(2021) 730 final, Zaštita integriteta izbora i promicanje demokratskog sudjelovanja.

2

(3)  Mišljenje EGSO-a „Akcijski plan za demokraciju”.

3

(4)  Posebno izdanje Eurobarometra 507: Demokracija u EU-u.

4

(5)  Akcijski plan za provedbu članka 11.

5

(6)  Panel 2 – Europski paneli građana – Konferencija o budućnosti Europe.

6

---

| 18.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 275/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 275/73

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Novi europski Bauhaus – atraktivan, održiv, zajedno

(COM(2021) 573 final)

(2022/C 275/12)

| Izvjestitelj: | Pierre Jean COULON |
| --- | --- |
| Suzivjestitelj: | Rudolf KOLBE |

Izvjestitelj:

Pierre Jean COULON

Suzivjestitelj:

Rudolf KOLBE

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 28.10.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 2.2.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.2.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 567 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 202/0/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 28.10.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

2.2.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.2.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

567

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

202/0/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja Komisijino usvajanje komunikacije kojom je uveden koncept „novog europskog Bauhausa” (NEB), čiji je cilj stvoriti mjesta i načine života koji su atraktivni, održivi i uključivi te dostupni i priuštivi svima, posebno kao odgovor na klimatsku krizu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO u potpunosti podržava holistički i interdisciplinarni pristup koji je predložila Komisija, koji uključuje zajedničku izgradnju zelenije i pravednije budućnosti za Europu, kojim se promiče taj „novi način života” u kojem „održivost odgovara stilu” i kojim se ubrzava zelena tranzicija u raznim područjima svakodnevnog života Europljana na područjima i u regijama i mjestima gdje oni svakodnevno žive, rade, kreću se i stanuju. To je participativni projekt koji se uklapa u duh povijesnog Bauhausa pokrenutog 1919. i globalnog kulturnog pokreta koji je on započeo. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO posebno pozdravlja kulturnu dimenziju novog europskog Bauhausa, nositelja „nade i perspektive”, te njegovu kreativnu dimenziju u središtu europskog zelenog plana i njime pokrenutog vala obnove zgrada, koji je ključni temelj za zelenu tranziciju. Cilj je tog kulturnog pokreta svim građanima omogućiti pristup proizvodima kružnog gospodarstva s manjom razinom emisija ugljika u mjestu u kojem žive ili rade te u javnim zgradama i stambenim objektima zahvaljujući konkretnim iskustvima koja bi se trebala promicati što je moguće bliže građanima, odnosno na razini urbanih i ruralnih područja i četvrti u kojima žive. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO se slaže s Komisijinom analizom kad je riječ o ključnoj dimenziji pitanja održivo proizvedenih inovativnih prirodnih materijala s niskom razinom emisija ugljika te „trima temeljnim neodvojivim vrijednostima”, odnosno održivosti, estetici i uključivosti u smislu „jednakosti za sve, pristupačnosti i priuštivosti” (1). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO pozdravlja Komisijin inovativni pristup kojim je započeta pretpočetna faza „zajedničkog osmišljavanja” pokretanjem „zajednice” pojedinaca i organizacija koji će djelovati kao „službeni partneri” te civilnog društva i dionika iz vrlo različitih krugova i sektora, odnosno faza participativnih procesa zajedničkog osmišljavanja, prva te vrste, koja je omogućila da se zajednički utvrde nacrt plana novog europskog Bauhausa i prijedlozi za iduće korake u njegovoj provedbi. Posebno pozdravlja Komisijinu namjeru da slijedi i dodatno produbi taj participativni pristup metodama kao što je laboratorij novog europskog Bauhausa (NEB Lab) za razvoj političkih mjera. EGSO smatra da je nužno zajamčiti održivost procesa i izvan političkog ciklusa. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO izražava zadovoljstvo zbog globalne dimenzije tog novog europskog Bauhausa od samog početka faze zajedničkog osmišljavanja te pozdravlja uspjeh međunarodne rasprave organizirane u travnju 2021., u kojoj je putem videokonferencije sudjelovalo oko 8 000 osoba, i uspjeh prvog izdanja nagrade „novog europskog Bauhausa” te distribuciju pripadajućeg biltena. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO podržava Komisijin prijedlog da se postojeće inicijative Europske unije uključe u seriju novih aktivnosti i financijskih sredstava koji čine novi europski Bauhaus kako bi se testiralo politike i alate za „izgradnju boljeg svakodnevnog života” što je moguće bliže europskim područjima i građanima te mjestima u kojima oni žive i stanuju. Ističe da će za širok pristup financiranju biti važno pružiti i mogućnosti financiranja manjih razmjera, kao što je skupno financiranje (engl. crowdfunding), kojima je lakše pristupiti, te posebne zaštitne mehanizme za one koji nemaju mogućnosti sami tražiti financiranje, posebno za mala poduzeća, obrtnike i udruge koji se moraju uključiti u proces. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO planira aktivno sudjelovati u provedbi participativnog pristupa koji promiče Komisija i uvođenju pokreta „novog europskog Bauhausa” održavanjem dijaloga s građanima i civilnim društvom kako bi se pronašla rješenja za probleme s kojima se svakodnevno susreću i poboljšala njihova kvaliteta života. EGSO će sudjelovati u tom participativnom projektu organizacijom konferencije o novom europskom Bauhausu i civilnom društvu u okviru godišnjeg festivala koji je predložila Komisija te uspostavom platforme civilnog društva za prijedloge i potporu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO prije svega smatra da koncept novog europskog Bauhausa mora omogućiti Uniji da se približi svojim građanima i poveže sa svojim urbanim i ruralnim područjima prilagođenom komunikacijom i provedbom lokalnih inicijativa i aktivnosti te eksperimentiranjem u mjestima u kojima građani svakodnevno žive, stanuju i rade. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO prihvaća tri temeljna načela koja su proizašla iz procesa zajedničkog stvaranja, odnosno kombiniranje globalne i lokalne dimenzije, sudjelovanje i transdisciplinarnost. Ona podrazumijevaju lokalizirani pristup projektima i inicijativama u četvrtima, selima i gradovima, umrežavanje gradova s njihovim predgrađima, preoblikovanje gradova u skladu s globalnim i teritorijalnim pristupom, no njima se istodobno uzima u obzir globalna dimenzija klimatskih promjena i zelene tranzicije. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO traži da se „poticajnim okvirom”, koji bi trebao prethoditi svim zakonodavnim prijedlozima povezanima s europskim zelenim planom i njegovom provedbom, osigura uspostava stvarne sinergije između pokreta novog europskog Bauhausa i promjena u zakonodavstvu do kojih će doći zbog provedbe europskog zelenog plana. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO ističe da će istraživanje održivih, uključivih i atraktivnih rješenja za izgrađeni okoliš u velikoj mjeri ovisiti o utvrđenom pravnom okviru za javnu nabavu koji se temelji na kvaliteti te poziva Komisiju da to uzme u obzir u sljedećoj reviziji direktiva o javnoj nabavi. Potrebno je utvrditi, uspostaviti i upotrebljavati oznaku NEB, kako za javnu nabavu tako i za državne potpore. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO ističe da je nužno da se novim europskim Bauhausom aktivno potiču dugoročna ulaganja u lokalnu i socijalnu infrastrukturu, posebno u okviru „novog europskog semestra” i učinkovite provedbe europskog stupa socijalnih prava. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO predlaže da se interdisciplinarno strukovno osposobljavanje za nova zanimanja koje je dostupno na području EU-a promiče i financira u okviru novog europskog Bauhausa, što će omogućiti istinsku provedbu koncepta dostojanstvenog rada. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Sažetak

| 2.1. | Novi europski Bauhaus izraz je ambicije Europske unije da mjesta, proizvode i načine života učini atraktivnima, održivima i uključivima. Njime se promiče novi način života u kojem održivost odgovara stilu, čime se ubrzava zelena tranzicija u raznim sektorima našeg gospodarstva, kao što su građevinarstvo, namještaj i moda, ali i u našim društvima te u drugim područjima svakodnevnog života. Cilj je svim građanima omogućiti pristup kružnoj robi s manjom razinom emisija ugljika kojom se podupire obnova prirode i štiti bioraznolikost. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1 | Novi europski Bauhaus (NEB) projekt je nade i perspektiva. Njime se europskom zelenom planu dodaje kulturna i kreativna dimenzija kako bi se poboljšale održive inovacije, tehnologija i gospodarstvo. Donosi koristi od ekološke tranzicije kroz konkretna iskustva na lokalnoj razini te poboljšava naš svakodnevni život. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2. | Komisija u njegovoj provedbi kombinira relevantne inicijative EU-a te predlaže niz novih mjera i mogućnosti financiranja. To obuhvaća, na primjer:






  — | osnivanje laboratorija za novi europski Bauhaus kako bi se širila zajednica i pripremale mjere politike, |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

—

osnivanje laboratorija za novi europski Bauhaus kako bi se širila zajednica i pripremale mjere politike,

| — | početno financiranje za transformativne projekte novog europskog Bauhausa u državama članicama EU-a, |
| --- | --- |

—

početno financiranje za transformativne projekte novog europskog Bauhausa u državama članicama EU-a,

| — | financiranje projekata socijalnog stanovanja koji slijede vrijednosti novog europskog Bauhausa, |
| --- | --- |

—

financiranje projekata socijalnog stanovanja koji slijede vrijednosti novog europskog Bauhausa,

| — | nov pristup Komisijinoj strategiji za zgrade, |
| --- | --- |

—

nov pristup Komisijinoj strategiji za zgrade,

| — | zajedničko stvaranje putova zelene tranzicije za ekosustave građevinarstva i tekstila, |
| --- | --- |

—

zajedničko stvaranje putova zelene tranzicije za ekosustave građevinarstva i tekstila,

| — | pozive za novoosnovana poduzeća i građanske inicijative, |
| --- | --- |

—

pozive za novoosnovana poduzeća i građanske inicijative,

| — | godišnji festival i dodjelu nagrada za novi europski Bauhaus, |
| --- | --- |

—

godišnji festival i dodjelu nagrada za novi europski Bauhaus,

| — | elektroničku platformu za povezivanje eTwinning i aktivnosti povezane s projektom DiscoverEU 2022. o temi novog europskog Bauhausa. |
| --- | --- |

—

elektroničku platformu za povezivanje eTwinning i aktivnosti povezane s projektom DiscoverEU 2022. o temi novog europskog Bauhausa.

| 2.1.3. | Novi europski Bauhaus stvorit će prostor za istraživanje i testiranje politika, financiranja i drugih alata za osmišljavanje i izgradnju boljeg svakodnevnog života za sve naraštaje. |
| --- | --- |

2.1.3.

2.2.   Dogradnja zajedničkog osmišljavanja: transformacijski projekt svih nas za sve nas

| 2.2.1. | Proces zajedničkog osmišljavanja oslanjao se na zainteresirane pojedince, organizacije, političke institucije i društva za organizaciju događanja, razgovora i radionica. Prva nagrada za novi europski Bauhaus uspostavljena je u sklopu faze zajedničkog osmišljavanja kako bi se istaknuli inspirativni primjeri i zamisli nadarenih mladih. |
| --- | --- |

2.2.1.

2.3.   Oblik novog europskog Bauhausa

| 2.3.1. | Od povijesnog pokreta do novog europskog Bauhausa, tri temeljne vrijednosti:






  — | održivost, od klimatskih ciljeva do kružnosti, nulte stope onečišćenja i bioraznolikosti, |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

—

održivost, od klimatskih ciljeva do kružnosti, nulte stope onečišćenja i bioraznolikosti,

| — | estetika, kvaliteta iskustva i stila, ne ograničavajući se samo na funkcionalnost; |
| --- | --- |

—

estetika, kvaliteta iskustva i stila, ne ograničavajući se samo na funkcionalnost;

| — | uključivanje, pri čemu se ističe važnost raznolikosti, jednakosti za sve, pristupačnosti i priuštivosti. |
| --- | --- |

—

uključivanje, pri čemu se ističe važnost raznolikosti, jednakosti za sve, pristupačnosti i priuštivosti.

| 2.3.2. | Novi europski Bauhaus trebao bi se voditi trima ključnim načelima koja proizlaze iz procesa zajedničkog stvaranja:






  — | višerazinski pristup – od globalnog do lokalnog, |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

—

višerazinski pristup – od globalnog do lokalnog,

| — | participativni pristup, |
| --- | --- |

—

participativni pristup,

| — | transdisciplinarni pristup. |
| --- | --- |

—

transdisciplinarni pristup.

| 2.3.3. | Tematske osi puta transformacije:






  — | ponovno povezivanje s prirodom, |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

—

ponovno povezivanje s prirodom,

| — | vraćanje osjećaja pripadnosti, |
| --- | --- |

—

vraćanje osjećaja pripadnosti,

| — | davanje prioriteta mjestima i ljudima kojima je to najpotrebnije, |
| --- | --- |

—

davanje prioriteta mjestima i ljudima kojima je to najpotrebnije,

| — | usvajanje dugoročnog razmišljanja o životnom ciklusu u industrijskom ekosustavu. |
| --- | --- |

—

usvajanje dugoročnog razmišljanja o životnom ciklusu u industrijskom ekosustavu.

2.4.   Provedba novog europskog Bauhausa

Stvaranje poticajnog okvira novog europskog Bauhausa:

| 2.4.1. | Suradnja sa zajednicom inicijative novi europski Bauhaus – laboratorij za novi europski Bauhaus






  — | strategija označivanja, |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

—

strategija označivanja,

| — | inovativno financiranje, |
| --- | --- |

—

inovativno financiranje,

| — | regulatorna analiza i eksperimentiranje, |
| --- | --- |

—

regulatorna analiza i eksperimentiranje,

| — | ključnim pokazateljima uspješnosti. |
| --- | --- |

—

ključnim pokazateljima uspješnosti.

| 2.4.2. | Trostruka transformacija – tri uporišta instrumenata potpore i financiranja:






  — | ostvarivanje promjena na određenim mjestima na terenu, |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

—

ostvarivanje promjena na određenim mjestima na terenu,

| — | potreba da se drugačije postupa u okviru ostvarivanja inovacija, uključujući poboljšanje naših vještina i metoda, |
| --- | --- |

—

potreba da se drugačije postupa u okviru ostvarivanja inovacija, uključujući poboljšanje naših vještina i metoda,

| — | potreba za prilagodbom namjera i načina razmišljanja koji stoji iza naših djelovanja. |
| --- | --- |

—

potreba za prilagodbom namjera i načina razmišljanja koji stoji iza naših djelovanja.

| 2.4.3. | Komisija će u proljeće 2022. organizirati prvi festival novog europskog Bauhausa:






  — | transformacija mjesta na terenu, |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

—

transformacija mjesta na terenu,

| — | transformacija poticajnog okruženja za inovacije, |
| --- | --- |

—

transformacija poticajnog okruženja za inovacije,

| — | širenje novih značenja. |
| --- | --- |

—

širenje novih značenja.

2.5.   Daljnji koraci

| — | mobilizacija europskih i drugih aktera, |
| --- | --- |

—

mobilizacija europskih i drugih aktera,

| — | suradnja Europskog parlamenta, Vijeća, Odbora regija (OR) i Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (EGSO) radi informiranja građana i promicanja rasprave u njihovim izbornim jedinicama te mobiliziranja građana, |
| --- | --- |

—

suradnja Europskog parlamenta, Vijeća, Odbora regija (OR) i Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (EGSO) radi informiranja građana i promicanja rasprave u njihovim izbornim jedinicama te mobiliziranja građana,

| — | suradnja država članica i javnih tijela na međunarodnoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uključujući sudjelovanje civilnog društva, |
| --- | --- |

—

suradnja država članica i javnih tijela na međunarodnoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uključujući sudjelovanje civilnog društva,

| — | za početak će države članice biti pozvane da određenom subjektu povjere ulogu kontaktne točke za inicijativu novi europski Bauhaus radi povezivanja i koordinacije u svojoj zemlji i sudjelovanja u neformalnoj mreži EU-a za razmjenu informacija i iskustava, |
| --- | --- |

—

za početak će države članice biti pozvane da određenom subjektu povjere ulogu kontaktne točke za inicijativu novi europski Bauhaus radi povezivanja i koordinacije u svojoj zemlji i sudjelovanja u neformalnoj mreži EU-a za razmjenu informacija i iskustava,

| — | Europska komisija izvijestit će o napretku inicijative 2022. |
| --- | --- |

—

Europska komisija izvijestit će o napretku inicijative 2022.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO ističe da je „suradnja sa zajednicom inicijative novi europski Bauhaus: laboratorij za novi europski Bauhaus” važan pristup kojim se slijedi i razvija participativni pristup inicijative novog europskog Bauhausa. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO pozdravlja činjenicu da su regulatorna analiza i eksperimentiranje prioriteti u okviru novog europskog Bauhausa te ističe da su prilagodbe regulatornog sustava ključne za poboljšanje provedbe ciljeva novog europskog Bauhausa. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO ističe da će održiva, uključiva i atraktivna rješenja za izgrađeni okoliš u velikoj mjeri ovisiti o utvrđenom primjerenom pravnom okviru za javnu nabavu koji se temelji na kvaliteti. Reforma okvira javne nabave trebala bi stoga biti u središtu laboratorija. U tom bi se kontekstu i za privatni sektor trebalo raspravljati o poticajima za razvoj klimatski prihvatljive arhitekture i „Bauhaus-kulture” za novu kulturu obnove putem otvorenih natječaja, dodjela nagrada i subvencija. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO smatra da bi regulatorna analiza trebala biti usredotočena i na sustav normizacije. Inovacije u svim područjima (tehničkim i znanstvenim) zahtijevaju najnaprednije kapacitete za odgovor, ne samo one koji su u skladu s normama, koji su često zastarjeli zbog brzog tehnološkog razvoja, već i one koji uključuju upotrebu odgovarajućih alternativnih rješenja. Primjena odgovarajućih alternativnih rješenja koja dovodi do nesukladnosti s normom može prouzročiti velike probleme u vezi s odgovornošću u sudskim postupcima te je još uvijek vrlo teško pred sudom dokazati da su „alternativna rješenja” odgovarajuća (ili često bolja). Kad je riječ o usklađenim normama, posebno za građevinski materijal, isto je tako osobito važno da se razmotre načini za bolju potporu inovativnim alternativnim rješenjima. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO smatra da su nove mogućnosti financiranja ključne za potporu provedbi ciljeva Bauhausa i održavanje ambicioznosti inicijative i entuzijazma brojnih dionika. Uzimajući u obzir činjenicu da je sustav financiranja EU-a teško dostupan zbog složenih kriterija za financiranje i dodjelu te brojnih drugih zahtjeva (uključujući pretfinanciranje) te da je stopa financiranja relativno niska, postoji rizik da od takvih aktivnosti koristi imaju samo uvijek isti subjekti, odnosno oni koji imaju iskustva u pripremi europskih projekata, a ne mnogo šire ciljne skupine. Taj problem nije primjenjiv samo na novi europski Bauhaus, ali je u tom kontekstu iznimno važno uložiti još više truda i pružiti lako dostupne mogućnosti financiranja malih razmjera te osigurati posebne mjere financiranja za one koji nemaju načina da traže financijsku potporu. Za postizanje tog cilja potrebna je bliska suradnja država članica, Komisije, trgovačkih i strukovnih komora, obrazovnih ustanova te drugih relevantnih interesnih skupina. Potrebno je osigurati da opcije financiranja novog europskog Bauhausa na nacionalnoj razini (isto tako) budu utemeljene na prethodno navedenim načelima i dostupne u svim državama članicama. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO ističe da je važno provesti namjensko interdisciplinarno osposobljavanje (početno i kontinuirano) za održivo i uključivo planiranje na sveučilištima i u drugim obrazovnim ustanovama tercijarnog sektora te uvesti stalne modele kontinuiranog strukovnog osposobljavanja u strukovnim udrugama. Konkretno, pojmovi „prekvalificiranje” i „usavršavanje” moraju omogućiti provedbu koncepta dostojanstvenog rada. |
| --- | --- |

3.6.

3.7.   Komentari na tematske osi puta transformacije:

| 3.7.1. | EGSO pozdravlja činjenicu da je naglasak stavljen na održiv, uključiv i estetski urbani i ruralni razvoj te urbanizam u širem smislu jer se radi o važnom uporištu za provedbu prioriteta novog europskog Bauhausa. Ističe da je naglasak potrebno staviti na:






  — | pojačani angažman u pogledu uređenja prostora i teritorijalnog upravljanja te prostornih politika za smanjenje prekrivanja tla i upotrebe i prenamjene zemljišta uz potpunu transparentnost i sudjelovanje dionika; |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

—

pojačani angažman u pogledu uređenja prostora i teritorijalnog upravljanja te prostornih politika za smanjenje prekrivanja tla i upotrebe i prenamjene zemljišta uz potpunu transparentnost i sudjelovanje dionika;

| — | dosljedno promicanje unutarnjeg razvoja gradova, gradića i sela na nacionalnoj i europskoj razini (ponovna upotreba zapuštenih područja koja se temelji na kvaliteti) radi razvoja netaknutog sela u okviru razvojnih planova; |
| --- | --- |

—

dosljedno promicanje unutarnjeg razvoja gradova, gradića i sela na nacionalnoj i europskoj razini (ponovna upotreba zapuštenih područja koja se temelji na kvaliteti) radi razvoja netaknutog sela u okviru razvojnih planova;

| — | održivu modernizaciju urbanih i seoskih struktura imajući u vidu nadolazeće klimatske promjene, društvo nakon nafte i informacijsko doba; |
| --- | --- |

—

održivu modernizaciju urbanih i seoskih struktura imajući u vidu nadolazeće klimatske promjene, društvo nakon nafte i informacijsko doba;

| — | očuvanje i ponovno oživljavanje stambenog fonda kao ključni doprinos kružnom gospodarstvu i očuvanju kulturne baštine, pri čemu se posebna prednost daje socijalnim stanovima, radničkim četvrtima i javnim zgradama, te kao način za poboljšanje razumijevanja raznih interakcija između izgrađenog okoliša i društvenog prostora te između tehničke i zelene infrastrukture kao zadaće u okviru planiranja koja će se moći ispuniti zahvaljujući ravnopravnoj suradnji različitih specijaliziranih grana. |
| --- | --- |

—

očuvanje i ponovno oživljavanje stambenog fonda kao ključni doprinos kružnom gospodarstvu i očuvanju kulturne baštine, pri čemu se posebna prednost daje socijalnim stanovima, radničkim četvrtima i javnim zgradama, te kao način za poboljšanje razumijevanja raznih interakcija između izgrađenog okoliša i društvenog prostora te između tehničke i zelene infrastrukture kao zadaće u okviru planiranja koja će se moći ispuniti zahvaljujući ravnopravnoj suradnji različitih specijaliziranih grana.

| 3.7.2. | EGSO pozdravlja činjenicu da je naglasak stavljen na zajedničko stvaranje puta zelene tranzicije u građevinskom sektoru, koji ima goleme emisije CO2. Razvoj novih građevinskih proizvoda i procesa u suradnji s projektantima, proizvođačima građevinskih proizvoda i građevinskim sektorom nakon razvoja novih modela suradnje (vijek trajanja, mogućnosti recikliranja, smanjeni učinak na okoliš, obnovljivi izvori energije itd.) bit će važan faktor za uspjeh te tranzicije te ga treba podupirati uz istovremenu prilagodbu postojećeg sustava normizacije. Val obnove ključan je dio europskog zelenog plana jer će biti potrebno usredotočiti se na održavanje stambenog fonda. To će čak biti najvažnija mjera za očuvanje resursa i sprječavanje nastanka građevnog otpada. Potrebno je razviti nove tehnike i procese za reciklažu građevnog otpada, ali i ponovno upotrebljavati elemente ili uvesti nove kvalitetnije građevinske materijale (engl. upcycling). |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | EGSO pozdravlja Komisijino usvajanje komunikacije kojom je uveden koncept „novog europskog Bauhausa”, čiji je cilj stvoriti „mjesta, proizvode i načine života” koji su atraktivni, održivi i uključivi za sve europske građane, kao odgovor na klimatsku krizu. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | EGSO podržava pristup koji je predložila Komisija, koji uključuje zajedničku izgradnju zelenije i pravednije budućnosti za Europu, kojim se promiče taj „novi način života” u kojem „održivost odgovara stilu” i kojim se ubrzava zelena tranzicija u raznim područjima svakodnevnog života Europljana, na mjestima gdje oni žive, rade, kreću se i stanuju. To je participativni projekt koji se uklapa u duh povijesnog Bauhausa pokrenutog 1919. i globalnog kulturnog pokreta koji je on započeo. |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.7.5. | EGSO posebno pozdravlja kulturnu dimenziju novog europskog Bauhausa, nositelja „nade i perspektive”, te njegovu kreativnu dimenziju u središtu europskog zelenog plana i njime pokrenutog vala obnove zgrada (2). Cilj tog kulturnog pokreta mora biti svim građanima omogućiti pristup kružnoj robi s manjom razinom emisija ugljika u mjestu u kojem svakodnevno žive ili rade te u javnim zgradama i stambenim objektima zahvaljujući konkretnim iskustvima koja bi se trebala promicati što je moguće bliže područjima i četvrtima u kojima oni žive. |
| --- | --- |

3.7.5.

| 3.7.6. | EGSO se slaže s Komisijinom analizom kad je riječ o ključnoj dimenziji pitanja održivo proizvedenih inovativnih prirodnih materijala s niskom razinom emisija ugljika te „trima temeljnim neodvojivim vrijednostima”, odnosno održivosti, estetici i uključivosti u smislu „jednakosti za sve, pristupačnosti i priuštivosti”. |
| --- | --- |

3.7.6.

| 3.7.7. | EGSO pozdravlja Komisijin inovativni pristup kojim je započeta pretpočetna faza „zajedničkog osmišljavanja” pokretanjem „zajednice” pojedinaca i organizacija koji će djelovati kao „službeni partneri” te civilnog društva i dionika iz vrlo različitih krugova i sektora, odnosno faza participativnih procesa zajedničkog osmišljavanja, prva te vrste, koja je omogućila da se zajednički utvrde nacrt plana novog europskog Bauhausa i prijedlozi za iduće korake u njegovoj provedbi. |
| --- | --- |

3.7.7.

| 3.7.8. | EGSO prije svega izražava zadovoljstvo zbog globalnog karaktera koji novi europski Bauhaus obilježava od samog početka faze zajedničkog osmišljavanja te pozdravlja uspjeh globalne rasprave organizirane u travnju 2021., u kojoj je putem videokonferencije sudjelovalo oko 8 000 osoba, i uspjeh prvog izdanja nagrade „novog europskog Bauhausa” te distribuciju pripadajućeg biltena (3). |
| --- | --- |

3.7.8.

| 3.7.9. | EGSO smatra da koncept novog europskog Bauhausa mora omogućiti Europskoj uniji da se približi svojim građanima i poveže s područjima na kojima oni žive prilagođenom komunikacijom, inicijativama i aktivnostima koje treba provesti i u kojima građani trebaju sudjelovati te lokalnim eksperimentiranjem u mjestima u kojima građani svakodnevno žive, stanuju i rade. |
| --- | --- |

3.7.9.

| 3.7.10. | EGSO sa zanimanjem primjećuje pokretanje poziva na podnošenje prijedloga povezanog s demonstracijskim projektima socijalnih, isplativih i održivih stambenih četvrti kao početnog koraka, a zatim u okviru europske urbane inicijative koja čini dio kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027., te uvođenje financijskog instrumenta za urbani razvoj. |
| --- | --- |

3.7.10.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | EGSO podržava Komisijin prijedlog da se postojeće inicijative Europske unije uključe u seriju novih aktivnosti i financijskih sredstava koji čine novi europski Bauhaus kako bi se testiralo politike i alate za „izgradnju boljeg svakodnevnog života” što je moguće bliže europskim područjima i građanima te mjestima u kojima oni žive te pristupačnog i priuštivog stanovanja. Pitanja mobilnosti trebala bi se uvijek uzimati u obzir. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Te aktivnosti i nova europska financijska sredstva koji čine „novi europski Bauhaus” trebaju imati pojednostavnjene upute i način funkcioniranja kako bi ih udruge i lokalne zajednice mogle upotrijebiti u skladu s duhom zajedničkog osmišljavanja te najbliže moguće europskim građanima i mjestima u kojima oni žive i njihovim četvrtima. Potrebno je razviti skupno financiranje (engl. crowdfunding) te se pristup takvom financiranju treba zajamčiti lokalnim akterima u okviru jedinstvene kontaktne točke za novi europski Bauhaus u svakoj državi članici. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Potrebno je aktivno sudjelovanje u provedbi participativnog pristupa koji promiče Europska komisija i u pokretu „novog europskog Bauhausa” održavanjem dijaloga s građanima i civilnim društvom kako bi se pronašla rješenja za probleme s kojima se svakodnevno susreću i poboljšala kvaliteta njihovih života. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Važno je aktivno sudjelovanje u tom participativnom projektu i u tom pokretu organizacijom godišnje konferencije EGSO-a o novom europskom Bauhausu i civilnom društvu, odnosno civilnom društvu koje taj pokret predstavlja u okviru godišnjeg festivala novog europskog Bauhausa koji je predložila Komisija te uspostavom platforme civilnog društva za novi europski Bauhaus. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO se zalaže za prihvaćanje triju temeljnih načela koja su proizašla iz procesa zajedničkog stvaranja, a to su kombiniranje globalne i lokalne dimenzije, sudjelovanje (uključujući skupine u nepovoljnom položaju) i transdisciplinarnost, uz lokalizirani pristup projektima i inicijativama u četvrtima, selima i gradovima te uzimajući u obzir globalnu dimenziju klimatskih promjena i zelene tranzicije. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO smatra da je potrebno prihvatiti tematske osi koje su nastale u okviru faze zajedničkog osmišljavanja, a to su ponovno povezivanje s prirodom, vraćanje osjećaja pripadnosti, davanje prioriteta osobama kojima je to najpotrebnije osiguravanjem rješenja priuštivih i dostupnih za sve, posebno kad je riječ o stanovanju, te dugoročno razmišljanje o životnom ciklusu u industrijskom ekosustavu i o životnom vijeku zgrada i stanova. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO namjerava zatražiti da se osigura uspostava stvarne sinergije između pokreta novog europskog Bauhausa i promjena u zakonodavstvu do kojih će doći zbog provedbe europskog zelenog plana kako bi se taj pokret utjelovio i kako bi se ispunio zahtjev za uspostavom „poticajnog okvira”, posebno u pogledu javnih nabava i državnih potpora. EGSO predlaže uspostavu oznake novog europskog Bauhausa. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO smatra da dugoročna ulaganja u lokalnu i socijalnu infrastrukturu, koja su potrebna za odgovarajuću provedbu novog europskog Bauhausa, trebaju imati poseban tretman u okviru europskog semestra i učinkovite provedbe europskog stupa socijalnih prava. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EGSO isto tako smatra da bi, u okviru europskih mjera i programa, novim europskim Bauhausom trebalo promicati interdisciplinarno strukovno početno i kontinuirano osposobljavanje za nova zanimanja koja će se razviti na području EU-a. |
| --- | --- |

4.9.

Bruxelles, 23. veljače 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  SL C 429, 11.12.2020., str. 93.

1

(2)  SL C 155, 30.4.2021., str. 73.

2

(3)  https://ec.europa.eu/newsroom/neb/newsletter-archives/view/service/2137.

3

---

| 18.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 275/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 275/80

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Paket mjera za djelovanje i potporu za suočavanje s rastom cijena energije

(COM(2021) 660 final)

(2022/C 275/13)

| Izvjestitelji: | Thomas KATTNIG, Alena MASTANTUONO, Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Izvjestitelji:

Thomas KATTNIG, Alena MASTANTUONO, Lutz RIBBE

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 1.12.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 2.2.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 24.2.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 567 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 193/10/7 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 1.12.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

2.2.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

24.2.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

567

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

193/10/7

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Analiza Komisije pokazuje da najveći utjecaj na kretanje cijena energije ima naglo globalno povećanje potražnje za plinom, a na to kretanje dodatno utječe i ubrzan gospodarski oporavak, smanjena dostava robe u EU, nedostatak ulaganja zbog politike štednje nakon krize financijskih tržišta i gospodarske krize te odgođeno održavanje infrastrukture zbog pandemije. Uz to, cijene električne energije također su porasle zbog sezonskih vremenskih uvjeta (manje vode i vjetra tijekom ljeta) što je rezultiralo manjom proizvodnjom energije iz obnovljivih izvora u Europi. Doprinos povećanja cijena sustavu trgovanja emisijama (ETS) bio je vrlo ograničen. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EU je na putu da ostvari klimatske ciljeve za 2030., što će nas dovesti do klimatski neutralnog gospodarstva do 2050. Osim velikih ulaganja potrebnih za tranziciju, nužna je i prilagodba cijelog energetskog ekosustava. Zbog nastojanja da se prekine uporaba energije iz fosilnih i – u nekim državama članicama – nuklearnih izvora smanjuje se dostupnost drugih izvora i jača ovisnost o onima koji se još uvijek koriste. Zbog toga je europski energetski sustav ranjiviji, uglavnom u pogledu nestabilnosti cijena, te je potrebna brza reakcija kako bi se osigurali stabilni i predvidljivi okvirni uvjeti za cijene energije. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Trenutačna kriza cijena energije ne bi tako jako pogodila europske građane i poduzeća da Europa nije toliko ovisna o uvozu fosilnih goriva. Određene zemlje iskorištavaju tu ovisnost u geopolitičke svrhe. Zbog toga trpe europska poduzeća i potrošači. Većina država članica još uvijek nije uspjela smanjiti tu ovisnost iako je Komisija taj cilj proglasila jednim od strateških ciljeva energetske unije, među ostalim time što je u središte energetskog sustava stavila potrošače. U oba aspekta europska energetska politika znatno zaostaje za vlastitim ambicijama. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Zbog sve većih potreba za elektrifikacijom, koja je općenito prihvaćena kao ključno sredstvo za ostvarivanje europskih ciljeva dekarbonizacije, Europi su potrebna znatna ulaganja u održive izvore energije s nultim i niskim emisijama ugljika. Time se naglašava potreba za maksimalnim ulaganjem napora u povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora, što bi moglo imati učinak snižavanja cijena te će svakako povećati energetsku autonomiju EU-a (smanjiti ovisnost o režimima koji se energentima koriste kao geopolitičkim oruđem). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Nacionalni regulatori moraju igrati aktivnu ulogu u rješavanju svih vrsta problema potrošača i proaktivno informirati potrošače o njihovim pravima u trenutnoj fazi visokih cijena. Isto tako, treba potaknuti dobavljače da, prilikom utvrđivanja tarifa, osiguraju da stabilne tarife i dalje budu dostupne potrošačima, a ne da im se nude samo takozvane „promjenjive” tarife, koje odražavaju razvoj situacije na burzama. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO se slaže s Komisijom da mjere koje treba poduzeti u vezi s rastućim cijenama energije ne smiju potkopati napore u okviru klimatske politike. Stoga bi svakako trebalo pružati potporu onima koje pogađa povećanje cijena, primjerice tako da im se omogući ostvarivanje mjera uštede energije i sudjelovanje – samostalno ili u zajednicama – u proizvodnji i uporabi energije iz obnovljivih izvora, kako bi se okoristili nižim cijenama energije s niskim i nultim emisijama. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO smatra da su izravna financijska potpora, kao i instrumenti temeljeni na porezima, najučinkovitija i odmah raspoloživa mjera za pomoć ugroženim subjektima. Istodobno podupire stvaranje specifičnih rješenja za države članice usmjerenih na stvarne uvjete u pojedinačnim zemljama, npr. sprječavanje prekida opskrbe energijom tijekom hladnog razdoblja, uvođenje planova dugoročne obročne otplate i korištenje raznih instrumenata porezne politike u okviru tih planova. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO podupire hitne mjere kako bi se izbjegle drastične socijalne posljedice te se snažno zalaže za evaluacije tržišta koje ispituju ponašanje sudionika na energetskom tržištu. EGSO istodobno ističe zajedničke vrijednosti Unije u pogledu usluga od općeg gospodarskog interesa u smislu članka 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kako je utvrđeno u Protokolu br. 26 o uslugama od općeg interesa priloženom Ugovoru o Europskoj uniji (UEU). To bi moglo dovesti do veće učinkovitosti i uklanjanja nefuncioniranja tržišta. Nadležna tijela moraju provoditi djelotvorniju kontrolu tržišta. U tom kontekstu vrijedi razmotriti mogućnost da države članice EU-a zajednički kupuju plin i naftu, posebno s obzirom na nedavne događaje u Ukrajini koji su ukazali na potrebu da EU poveća sposobnost opskrbe energijom u slučaju geopolitičke krize. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Osim toga, u sustavu prijenosnih mreža potrebna su poboljšanja u vidu povećanja broja spojnih vodova i bolje razvijene infrastrukture za skladištenje. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Potrebni su poticaji za motiviranje kućanstava i poduzeća da nabave proizvode i tehnologije koji štede energiju te da sami proizvode energiju. Izravna pomoć potrebitima mora biti „ciljana”, a ne „općenita”. Mora odražavati socijalnu dimenziju i ne smije ometati ostvarenje zelene preobrazbe. Mogla bi se razmotriti mogućnost uvođenja vremenski ograničene potpore (npr. za prvih 300 kWh električne energije po osobi i kućanstvu) do granice prihoda koju treba definirati. Također bi trebalo odobriti izravnu pomoć ispod granice prihoda koju treba utvrditi, pod uvjetom da u odgovarajućoj situaciji nije dostupno nikakvo prihvatljivo alternativno rješenje. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Trenutačna kriza cijena nudi i neke mogućnosti. Ona čini ulaganja u europske obnovljive izvore i mjere uštede energije privlačnijima. No mnogi građani ne mogu si priuštiti ta ulaganja. Potrebni su posebno osmišljeni programi potpore na razini Unije, država članica i na regionalnoj/općinskoj razini kako bi se građanima omogućilo da ispune svoju ulogu aktivnih potrošača predviđenu u paketu za čistu energiju i ostvare korist od smanjenja troškova energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO naglašava važnu ulogu dobavljača energije kao ključnih aktera u pogledu dostupnosti usluga od općeg interesa i navodi da je promjena modela energetskog tržišta u posljednjih 20 godina dovela do toga da države članice imaju manje političkih instrumenata za suzbijanje rasta cijena energije. Čini se da trenutačni model energetskog tržišta ima nedostatke u pogledu reagiranja na promjenjivost cijena i pogodnosti koje nudi malim proizvođačima obnovljive energije i svim potrošačima. EGSO stoga traži od Europske komisije da iznese prijedlog koji će ponuditi učinkovit odgovor na te nedostatke i koji će odgovarati zelenoj tranziciji. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Osnovni podaci, činjenice i kontekst (prema Komunikaciji Komisije)

| 2.1. | Europska komisija objavila je komunikaciju o tome kako se nositi s povećanjem cijena energije. Razlog za njezinu objavu, u obliku paketa instrumenata, nagli je kratkoročni porast cijena energije, što negativno utječe na oporavak nakon pandemije COVID-a 19 i na dobrobit stanovništva EU-a. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komunikacija o cijenama energije nudi niz mjera o tome kako bi EU i države članice trebale reagirati u ovim teškim vremenima. Sadržava skup neposrednih, kratkoročnih i srednjoročnih mjera, među ostalim i hitne i kompenzacijske alate, ulaganja te institucionalne i proceduralne promjene; ključne ciljne skupine su kućanstva te mala i srednja poduzeća. Ovim paketom instrumenata omogućuje se koordinirani pristup za zaštitu onih koji su najizloženiji riziku. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Od 2019. do rujna 2021. rast veleprodajnih cijena plina i električne energije u EU-u iznosio je u prosjeku 429 %, odnosno 230 %. Skok maloprodajnih cijena do sada je bio znatno umjereniji (14 %, odnosno 7 %), no kratkoročno predviđanje za ovu zimu pokazuje da bi i one mogle pratiti veleprodajne cijene. Takav razvoj događaja značio bi snažan šok za proračune kućanstava i novčani tok poduzeća, te opravdano zahtijeva djelovanje politike, unatoč činjenici da predviđanja kažu da bi se tržište plina trebalo stabilizirati do travnja 2022., a tržište električne energije do 2023. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Međutim, velike razlike u cijenama u velikoj su mjeri rezultat tržišta. To djelomično vrijedi i za ETS gdje smo vidjeli slične skokove cijena. U razdoblju od siječnja 2020. do studenog 2021., cijena emisijskih jedinica EU-a (EUA) porasla je s oko 20 na oko 75 eura po toni. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Analiza Komisije pokazuje da nagli porast cijena uglavnom proizlazi iz naglog globalnog povećanja potražnje za plinom, a da je samo u manjoj mjeri posljedica razvoja sustava EU-a za trgovanje emisijama. Povećana potražnja za plinom potaknuta je povećanim gospodarskim oporavkom, smanjenom opskrbom EU-a i odgađanjem održavanja infrastrukture zbog pandemije. Uz to, cijene električne energije također su porasle zbog sezonskih vremenskih uvjeta (manje vode i vjetra tijekom ljeta) što je rezultiralo manjom proizvodnjom energije iz obnovljivih izvora u Europi. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisija piše o „privremenim” poskupljenjima energije i iznosi dobru analizu koja podupire tu tezu. Komisija napominje i da se taj trend potpuno razlikuje kod energije iz obnovljivih izvora u usporedbi s fosilnim gorivima jer se troškovi godinama stalno smanjuju. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ne postoji jedinstveno rješenje za sve. Cijene energije uvelike se razlikuju u cijelom EU-u. Razlog tome je, između ostaloga, činjenica da države članice danas vrlo različito interveniraju na tržištima, npr. porezima i pristojbama, izuzećima ili opterećenjima koja često utječu samo na neke potrošače. U nekim državama članicama većina cijena energije za kućanstva temelji se na burzovnim cijenama električne energije i prirodnog plina (promjenjive cijene). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Velika ovisnost o uvozu fosilnih goriva također je prijetnja sigurnosti opskrbe u Europi, čemu trenutno svjedočimo. Razine opskrbe dovele su do prisilnog pražnjenja postrojenja za skladištenje plina te su skladišta plina u Europi pala na povijesno niske razine. Europska komisija trebala bi poduzeti mjere kako bi iskoristila svoju snažnu pregovaračku poziciju značajnog i za Rusiju strateški važnog kupca na veliko. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EU je na putu da ostvari klimatske ciljeve za 2030., što će nas dovesti do klimatski neutralnog gospodarstva do 2050. Osim velikih ulaganja potrebnih za tranziciju, nužna je i prilagodba cijelog energetskog ekosustava. Zbog nastojanja da se prekine uporaba energije iz fosilnih i – u nekim državama članicama – nuklearnih izvora smanjuje se dostupnost drugih izvora i jača ovisnost o onima koji se još uvijek koriste. Zbog toga je europski energetski sustav ranjiviji, uglavnom u pogledu nestabilnosti cijena, te je potrebna brza reakcija kako bi se osigurali stabilni i predvidljivi okvirni uvjeti za cijene energije. S tim u vezi EGSO pozdravlja brzu reakciju Europske komisije na povećanje cijena energije i slaže se sadržajno s njom, a uglavnom i u pogledu predloženih instrumenata. EGSO poziva države članice da brzo iskoriste te instrumente kako bi ublažile negativne posljedice rasta cijena na najranjivije skupine. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO konstatira da su predložene neposredne mjere uglavnom usmjerene na uklanjanje negativnih posljedica razvoja energetskog tržišta, a srednjoročne mjere usmjerene su na rješavanje uzroka. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO podržava skup hitnih mjera i njihovu prirodu, odnosno usmjerenost na najranjivije skupine. Najviše su pogođena energetski siromašna kućanstva te kućanstva s niskim i nižim srednjim prihodima jer troše znatno veći udio svojih prihoda na energiju. Međutim, osjećaju se i znatne posljedice na poduzeća, osobito na MSP-ove i energetski intenzivne industrije. Učinak visokih cijena energije neravnomjerno se osjeća među sektorima i znatno pridonosi povećanju inflacije. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Također treba napomenuti da veleprodajne cijene plina u 2021. nisu bile značajno veće nego u 2008. ili 2012.; to je vrlo nestabilno tržište. Međutim, velike razlike u cijenama u velikoj su mjeri rezultat tržišta. Analiza Komisije pokazuje da najveći utjecaj na kretanje cijena energije ima naglo globalno povećanje potražnje za plinom, a na to kretanje dodatno utječe i ubrzan gospodarski oporavak, smanjena dostava robe u EU, nedostatak ulaganja zbog politike štednje nakon krize financijskih tržišta i gospodarske krize te sezonski vremenski uvjeti (nizak vodostaj i slab vjetar tijekom ljeta), što je rezultiralo manjom proizvodnjom energije iz obnovljivih izvora u Europi. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO smatra da bi društvo trebalo potaknuti poticajima, financijskom potporom (posebno za kućanstva s niskim prihodima i druge ranjive skupine) i neovisnim savjetima za prelazak s fosilnih goriva na obnovljive izvore, čija su obilježja relativno visoki početni troškovi ulaganja, ali isto tako i niski troškovi proizvodnje i niski operativni troškovi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Važan poticaj je i postupno ukidanje subvencija za fosilnu energiju. Između 2015. i 2019. subvencije za fosilna goriva porasle su u EU-u za 4 %, a u 2020. su se znatno smanjile. Pale su za 10 % u energetskom sektoru i 4 % u industriji, dok su u prometu porasle za 25 % i za 13 % za kućanstva koja primaju subvencije za potrošnju loživog ulja i prirodnog plina (1). Subvencije imaju važnu socijalnu ulogu jer osiguravaju da se prelazak na klimatski neutralno gospodarstvo odvija na pravedan način. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO se oduvijek zalagao za to da cijene energije moraju odražavati stvarno stanje, što znači da bi cijenama trebalo obuhvaćati sve vanjske učinke. U tom je smislu razumno očekivati da će se višim cijenama fosilnih goriva osigurati tržišno usmjereni poticaji za uštedu energije i prelazak na energiju iz obnovljivih izvora. Osim toga, ukidanje subvencija za energiju iz fosilnih goriva štetnih po okoliš pridonijet će povećanju cijena. Ipak, potrebno je pažljivo analizirati socijalni i gospodarski učinak rasta cijena energije. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Zbog sve većih potreba za elektrifikacijom, koja je općenito prihvaćena kao ključno sredstvo za ostvarivanje europskih ciljeva dekarbonizacije, Europi su potrebna znatna ulaganja u održive izvore energije s nultim i niskim emisijama ugljika. Potrebno je ubrzati potporu istraživanju i razvoju i inovacijama u područjima energije, kao što su rješenja za skladištenje energije. EGSO također naglašava potrebu potpore proizvodnji energije putem takozvanih energetskih zajednica, kako bi se energija trošila tamo gdje je proizvedena i kako bi se osigurala stabilnost opskrbe određenim područjima. Dijeljenjem energije posredstvom energetskih zajednica omogućuje se članovima, uključujući osjetljive potrošače energije i MSP-ove koji ne mogu sami ulagati u obnovljive izvore energije, da ostvaruju koristi od smanjenja troškova energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Smanjenjem velike ovisnosti Europe o uvozu pridonijelo bi se i smanjenju cijena energije. Neke zemlje izvan EU-a iskorištavaju tu ovisnost u geopolitičke svrhe. Zbog toga trpe europska poduzeća i potrošači. Stoga je ispravno što je Komisija već prije nekoliko godina kao strateški cilj odredila smanjenje uvoza energetskih resursa, npr. unutar strateškog okvira energetske unije. Međutim postavljanje ciljeva nije dovoljno; dosadašnji su uspjesi više nego skromni (vidjeti TEN 724). Potrebne su konkretne mjere, a njih nema. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Što se tiče energenata budućnosti poput vodika, postoji opasnost da se ovisnost o uvozu čak i poveća, jer se mnogi zalažu za navodno „jeftin” uvoz vodika, zanemarujući činjenicu da bi to Europu učinilo još i podložnijom manipulacijama cijena od strane izvaneuropskih zemalja s geopolitičkim interesima, i to na račun potrošača. Taj problem dobro je poznat još od prve naftne krize iz 1973. Otada se gotovo ništa nije promijenilo u pravom smjeru, unatoč svim obećanjima danima, primjerice, u strateškom okviru energetske unije. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO smatra da bi društvo trebalo potaknuti poticajima, financijskom potporom i neovisnim savjetima za prelazak s fosilnih goriva na obnovljive izvore, čija su obilježja relativno visoki početni troškovi ulaganja, ali isto tako i niski troškovi proizvodnje i niski operativni troškovi. Nažalost, neki obnovljivi izvori nisu stabilni, što ukazuje na potrebu za tehnologijom skladištenja i, u prijelaznoj fazi, izvorima kao što su plin i sigurni i održivi izvori s niskim ili nultim udjelom ugljika kako bi se osigurala opskrba energijom. Imajući to na umu, Europska komisija trebala bi pokrenuti kampanju u kojoj bi se bolje objasnile prednosti čiste energije. EGSO bi trebao doprinijeti takvoj kampanji i pružiti svoje stručno znanje. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Za krajnje potrošače, postoje dva načina da odmah smanje račune za energiju: a) štednja energije i b) korištenje lokalno obnovljive energije. Problem: za oboje su neophodna početna ulaganja (npr. u toplinsku izolaciju, ekonomičnije nove uređaje, fotonaponske sustave itd.). Oni koji najviše pate zbog visokih cijena energije obično si ne mogu priuštiti ta ulaganja. Rješenje bi moglo biti ugovaranje na razini države: država unaprijed financira takva ulaganja, a potrošači onda dio svoje uštede za troškove energije koriste za podmirivanje kamata i otplatu. Ostatak uštede im ostaje. Taj se model pokazao dobrim u zemljama u razvoju. Lako bi se mogao prenijeti i u Europu. Važno je poštovati minimalne standarde potrošačkog prava, kao što su transparentno računovodstvo i mogućnost raskida. Druga su mogućnost izravna investicijska bespovratna sredstva. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Kompenzacijske mjere moraju biti „ciljane”, a ne „općenite”, i odražavati socijalnu dimenziju te ne smiju ometati ostvarenje zelene preobrazbe. Mogla bi se razmotriti mogućnost uvođenja vremenski ograničene potpore (npr. za prvih 300 kWh električne energije po osobi u kućanstvu) do granice prihoda koju treba definirati. Subvencije ranjivim skupinama, pod uvjetom da u njihovoj situaciji nije dostupno prihvatljivo alternativno rješenje za grijanje ili prijevoz, čine se ključnima. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EGSO poziva države članice da uklone tehničke prepreke za korištenje obnovljivih izvora energije, kao što su dugotrajne lokacijske dozvole za postrojenja za vjetroturbine. EGSO također poziva države članice da razmotre, u što većoj mjeri, mogućnost korištenja 5G mreže za zelenu tranziciju radi optimizacije potrošnje energije i ušteda. U tom smislu, EGSO pozdravlja namjeru Komisije da se posveti rješavanju tog pitanja u 2022. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EGSO traži veću autonomiju u izvorima energije jer velika ovisnost o uvozu utječe na cijene energije. Strateški je cilj Europske komisije smanjenje uvoza energenata. Potrebne su konkretne mjere, a ovisnost o uvozu mora se izbjegavati za energente budućnosti poput vodika. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EGSO podupire hitne mjere kako bi se izbjegle drastične socijalne posljedice te se snažno zalaže za evaluacije tržišta koje ispituju ponašanje sudionika na energetskom tržištu. EGSO istodobno ističe zajedničke vrijednosti Unije u pogledu usluga od općeg gospodarskog interesa u smislu članka 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kako je utvrđeno u Protokolu br. 26 o uslugama od općeg interesa priloženom Ugovoru o Europskoj uniji (UEU). To bi moglo dovesti do njegovog poboljšanja, postizanja učinkovitosti i uklanjanja nefunkcioniranja tržišta. Nadležna tijela moraju provoditi djelotvorniju kontrolu tržišta. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EGSO poziva Europsku komisiju da stalno prati izvanrednu situaciju na energetskom tržištu, da svakodnevno ocjenjuje rezultate i da intenzitet usvojenih mjera prilagođava razvoju situacije. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Iako EGSO oduvijek izražava stajalište da nam je potreban snažan ETS za određivanje cijena negativnih vanjskih učinaka, mora se uzeti u obzir da se poduzeća kojima su potrebne emisijske jedinice natječu s financijskim institucijama i posrednicima jer u procesu proizvodnje ispuštaju CO2. Trgovanje emisijama instrument je koji se upotrebljava za određivanje cijene vanjskih učinaka kao što je šteta nanesena klimatskim promjenama, ali ne bi smjelo dovesti do razvoja tržišta za financijske špekulacije. Europska komisija trebala bi analizirati koje mogućnosti Europska unija ima za osmišljavanje tržišnih struktura koje sprečavaju takve tendencije koje su izrazito negativne za potrošače, dobavljače i ulagače. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EGSO naglašava važnu ulogu dobavljača energije kao ključnih aktera u pogledu dostupnosti usluga od općeg interesa i navodi da je promjena modela energetskog tržišta u posljednjih 20 godina dovela do toga da države članice imaju manje političkih instrumenata za suzbijanje rasta cijena energije. Čini se da trenutačni model energetskog tržišta ima nedostataka u pogledu reagiranja na promjenjivost cijena i pogodnosti koje nudi malim proizvođačima obnovljive energije i svim potrošačima. EGSO stoga traži od Europske komisije da iznese prijedlog koji će ponuditi učinkovit odgovor na te nedostatke i koji će odgovarati zelenoj tranziciji. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | EGSO naglašava da je bitno nastaviti sa srednjoročnim mjerama kojima se podupire otpornost i održivost energetskog tržišta EU-a i njegovih proizvoda po pristupačnim cijenama. Posebno je važno povećati obujam ulaganja u obnovljive izvore (jer će mnogi od sadašnjih konvencionalnih kapaciteta uskoro biti nedostupni), a samim time i potporu opskrbnoj strani tržišta. Istodobno, jednako je važno razvijati povezanost i sigurnost isporuke energije diljem EU-a te poticati javna ulaganja u mrežnu infrastrukturu. U suprotnome, uvjerenje Europske komisije da je najbolji lijek za stabilnost i održivost cijena energije uvođenje novih obnovljivih izvora, neće funkcionirati. |
| --- | --- |

3.20.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | EGSO je uvjeren da bi trebalo donijeti nova, preciznija i stroža regulatorna pravila za dobavljače energije koji nude robu krajnjim potrošačima. EGSO smatra da neki od tih dobavljača ne postupaju kompetentno. Drugim riječima, dobavljači bi trebali moći izdržati fluktuacije cijena na tržištu i ne bi smjeli biti prisiljeni da odmah raskinu ugovore s potrošačima. Odnosno, morali bi imati dovoljne pričuve kapitala ili ispunjavati određene uvjete. EGSO smatra da bi uloga nacionalnih regulatora također trebala uključivati redovitu dubinsku analizu odgovornosti tržišnih subjekata. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Nacionalni regulatori moraju igrati aktivnu ulogu u rješavanju svih vrsta problema potrošača i proaktivno informirati potrošače o njihovim pravima u trenutnoj fazi visokih cijena. To uključuje pružanje informacija o promjenama dobavljača i mogućnostima otkazivanja ili neovisne portale za usporedbu na kojima se mogu usporediti različite tarife i njihovi uvjeti, ali i potporu u sporovima i provedbi arbitražnih postupaka. Isto tako, treba potaknuti dobavljače da, prilikom utvrđivanja tarifa, osiguraju da stabilne tarife i dalje budu dostupne potrošačima, a ne da im se nude samo takozvane „promjenjive” tarife, koje odražavaju razvoj situacije na burzama. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO predlaže proaktivniju politiku zaštite potrošača usmjerenu na informiranje potrošača i bolju pripravnost dobavljača za krizne situacije, uključujući obvezu zaštite od problema porasta veleprodajnih tržišnih cijena. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Potrošačima je potrebna bolja zaštita, transparentni ugovorni uvjeti, učinkovita kontrola cijena, neovisni savjeti i jednostavne pravne mogućnosti provedbe, prije svega u području opskrbe grijanjem i hlađenjem. Postoji potreba za razgraničenjem između ugovaranja u pogledu uštede energije i ugovaranja u pogledu postrojenja. Trebalo bi osigurati pravni okvir da stanari plaćaju samo „stvarne” operativne troškove za opskrbu energijom. U slučaju proizvodnje toplinske energije u zgradi, to su samo troškovi korištenog izvora energije, plus razumni troškovi održavanja i usluge korisničke podrške sustava grijanja. Osobe koje sklapaju takve osnovne ugovore, npr. graditelji nekretnina i najmodavci, trebali bi snositi ugovorne i financijske rizike iz ugovora. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO smatra da su izravna financijska potpora, kao i instrumenti temeljeni na porezima, najučinkovitija i odmah raspoloživa mjera za pomoć ugroženim subjektima. Istodobno podupire stvaranje specifičnih rješenja za države članice usmjerenih na stvarne uvjete u pojedinačnim zemljama, npr. sprečavanje prekida opskrbe energijom tijekom hladnog razdoblja, uvođenje planova dugoročne obročne otplate i korištenje raznih instrumenata porezne politike u okviru tih planova. Države članice također moraju provoditi posebne instrumente i programe koji osobito pomažu kućanstvima s niskim primanjima u provedbi mjera energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | U pogledu oporezivanja, Komisija u svom paketu instrumenata preporučuje smanjenje poreza na energiju na minimalne porezne stope utvrđene direktivama (Direktiva o porezu na energiju, Direktiva o PDV-u). Kako bi se promicao pristup zelenoj energiji, a posebno električnoj energiji iz obnovljivih izvora, potrebna je porezna stopa kojom se uzima u obzir razlika u učinku raznih izvora energije na okoliš, kako je predložila Komisija u izmjeni Direktive o oporezivanju energije (COM 2021 (563)). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | S ciljem podupiranja kućanstava siromašnih energijom, EGSO ističe važnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti ili aktera u pružanju potpore tim kućanstvima. Određeni paketi mjera (na primjer u Austriji su to subvencije za grijanje u svrhu potpore financijskoj pristupačnosti grijanja i tople vode) često su u nadležnosti saveznih zemalja (regija) i općina. Te bi usluge potpore trebale biti navedene u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima kako bi se omogućila usporedivost između država članica i, na temelju toga, međusobno učenje. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Pristup cjenovno pristupačnoj energiji glavni je preduvjet društvenog sudjelovanja i dostojanstvenih životnih uvjeta, budući da opskrba svjetlom i toplinom, mobilnost i komunikacija bez energije uopće nisu mogući. Ljudi koji su pogođeni energetskim siromaštvom ne mogu se bezbrižno koristiti tom vrstom opskrbe, zbog čega su u svakodnevnom životu znatno ograničeni. Tome se treba odlučno suprotstaviti, a protiv energetskog siromaštva treba se boriti na održiv način. |
| --- | --- |

4.8.

Bruxelles, 24. veljače 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 950 final.

1

---

PRILOG

Sljedeći amandman, koji je dobio najmanje četvrtinu glasova, odbačen je tijekom rasprave:

Točka 3.12.

Izmijeniti kako slijedi:

| Mišljenje Stručne skupine | Amandman |
| --- | --- |
| Za krajnje potrošače, postoje dva načina da odmah smanje račune za energiju: a) štednja energije i b) korištenje lokalno obnovljive energije. Problem: za oboje su neophodna početna ulaganja (npr. u toplinsku izolaciju, ekonomičnije nove uređaje, fotonaponske sustave itd.). Oni koji najviše pate zbog visokih cijena energije obično si ne mogu priuštiti ta ulaganja.
  Rješenje bi moglo biti ugovaranje na razini države: država unaprijed financira takva ulaganja, a potrošači onda dio svoje uštede za troškove energije koriste za podmirivanje kamata i otplatu. Ostatak uštede im ostaje. Taj se model pokazao dobrim u zemljama u razvoju. Lako bi se mogao prenijeti i u Europu. Važno je poštovati minimalne standarde potrošačkog prava, kao što su transparentno računovodstvo i mogućnost raskida. Druga su mogućnost izravna investicijska bespovratna sredstva. | Za krajnje potrošače, postoje dva načina da odmah smanje račune za energiju: a) štednja energije i b) korištenje lokalno obnovljive energije. Problem: za oboje su neophodna početna ulaganja (npr. u toplinsku izolaciju, ekonomičnije nove uređaje, fotonaponske sustave itd.). Oni koji najviše pate zbog visokih cijena energije obično si ne mogu priuštiti ta ulaganja. |

Mišljenje Stručne skupine

Amandman

Za krajnje potrošače, postoje dva načina da odmah smanje račune za energiju: a) štednja energije i b) korištenje lokalno obnovljive energije. Problem: za oboje su neophodna početna ulaganja (npr. u toplinsku izolaciju, ekonomičnije nove uređaje, fotonaponske sustave itd.). Oni koji najviše pate zbog visokih cijena energije obično si ne mogu priuštiti ta ulaganja.
  Rješenje bi moglo biti ugovaranje na razini države: država unaprijed financira takva ulaganja, a potrošači onda dio svoje uštede za troškove energije koriste za podmirivanje kamata i otplatu. Ostatak uštede im ostaje. Taj se model pokazao dobrim u zemljama u razvoju. Lako bi se mogao prenijeti i u Europu. Važno je poštovati minimalne standarde potrošačkog prava, kao što su transparentno računovodstvo i mogućnost raskida. Druga su mogućnost izravna investicijska bespovratna sredstva.

Za krajnje potrošače, postoje dva načina da odmah smanje račune za energiju: a) štednja energije i b) korištenje lokalno obnovljive energije. Problem: za oboje su neophodna početna ulaganja (npr. u toplinsku izolaciju, ekonomičnije nove uređaje, fotonaponske sustave itd.). Oni koji najviše pate zbog visokih cijena energije obično si ne mogu priuštiti ta ulaganja.

Obrazloženje

Brisanje teksta zbog nerazumljivosti i zbog toga što predloženo rješenje nije jasno; prijedlog o prijenosu rješenja iz zemalja u razvoju u Europu bez temeljite provjere nije ispravan.

Rezultat glasanja o amandmanu:

| Za: | 44 |
| --- | --- |
| Protiv: | 120 |
| Suzdržani: | 51 |

Za:

44

Protiv:

120

Suzdržani:

51

---

| 18.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 275/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 275/88

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na raspolaganje na tržištu Unije i izvozu iz Unije određenih roba i proizvoda povezanih s krčenjem i propadanjem šuma te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 995/2010

(COM(2021) 706 final – 2021/0366(COD))

(2022/C 275/14)

| Izvjestitelj: | Arnold PUECH d’ALISSAC |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Florian MARIN |

Izvjestitelj:

Arnold PUECH d’ALISSAC

Suizvjestitelj:

Florian MARIN

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 17.1.2022.
  Europsko vijeće, 17.1.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 192. stavak 1. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna Stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 9.2.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.2.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 567 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 225/3/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 17.1.2022.

Europsko vijeće, 17.1.2022.

Pravna osnova:

članak 192. stavak 1. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna Stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

9.2.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.2.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

567

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

225/3/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor pozdravlja Komisijin Prijedlog uredbe. Zakonodavna inicijativa Komisije pravodobna je i vrlo relevantna. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Iako razumije da Europska komisija nastoji uspostaviti ravnotežu između lakoće provedbe i učinkovitosti, Odbor smatra da bi područje primjene Uredbe trebalo proširiti:






  — | uredba ne bi trebala obuhvaćati samo krčenje i propadanje šuma. Zabranom koja sprječava njihovo stavljanje na europsko tržište trebali bi biti obuhvaćeni i proizvodi i roba čija je proizvodnja dovela do uništenja drugih visokovrijednih ekosustava očuvanja, kao što su savane, močvarna područja, tresetišta, šume mangrova ili priobalna područja, |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

uredba ne bi trebala obuhvaćati samo krčenje i propadanje šuma. Zabranom koja sprječava njihovo stavljanje na europsko tržište trebali bi biti obuhvaćeni i proizvodi i roba čija je proizvodnja dovela do uništenja drugih visokovrijednih ekosustava očuvanja, kao što su savane, močvarna područja, tresetišta, šume mangrova ili priobalna područja,

| — | važna roba čija proizvodnja ugrožava šume, poput kukuruza, šećera i kaučuka, trebala bi biti uključena u područje primjene uredbe od njezina stupanja na snagu. Nadalje, potrebno je proširiti popis dobivenih iz tih proizvoda, a uredba bi trebala obuhvatiti proizvode od životinja koje se hrane robom čija proizvodnja ugrožava šume kako bi se izbjeglo izmještanje u druge regije i nepošteno tržišno natjecanje, |
| --- | --- |

—

važna roba čija proizvodnja ugrožava šume, poput kukuruza, šećera i kaučuka, trebala bi biti uključena u područje primjene uredbe od njezina stupanja na snagu. Nadalje, potrebno je proširiti popis dobivenih iz tih proizvoda, a uredba bi trebala obuhvatiti proizvode od životinja koje se hrane robom čija proizvodnja ugrožava šume kako bi se izbjeglo izmještanje u druge regije i nepošteno tržišno natjecanje,

| — | uz krčenje i propadanje šuma, uredba se mora odnositi i na druga vrlo važna društvena i okolišna pitanja povezana s proizvodnjom obuhvaćenih proizvoda. To je još važnije zbog ljudskih prava, pravednog postupanja prema radnicima i pitanja prava radnika. Zahtijevanje zakonitosti samo u zemlji proizvođaču, kako je predviđeno u prijedlogu, nije dovoljno iz potpuno istih razloga iz kojih nije dovoljno za sprečavanje krčenja šuma. |
| --- | --- |

—

uz krčenje i propadanje šuma, uredba se mora odnositi i na druga vrlo važna društvena i okolišna pitanja povezana s proizvodnjom obuhvaćenih proizvoda. To je još važnije zbog ljudskih prava, pravednog postupanja prema radnicima i pitanja prava radnika. Zahtijevanje zakonitosti samo u zemlji proizvođaču, kako je predviđeno u prijedlogu, nije dovoljno iz potpuno istih razloga iz kojih nije dovoljno za sprečavanje krčenja šuma.

| 1.3. | Učinkovitost i djelotvornost predloženog zakonodavstva ovisi o prioritetu koji mu se daje u državama članicama i o operativnim kapacitetima nadležnih tijela u svakoj državi članici. Kao glavni prioritet mora se osigurati da sve države članice provode učinkovitu i djelotvornu kontrolu, da izdvajaju potrebna sredstva za ovu inicijativu i da su u svim državama članicama uspostavljeni sustavi prije stupanja uredbe na snagu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Europa ni izbliza nije najveći kupac mnogih roba i kod takve robe bi izolirane europske mjere na strani potražnje mogle imati tek ograničen učinak na krčenje šuma. Politička suradnja i usklađivanje inicijativa na strani potražnje s drugim velikim zemljama uvoznicama trebali bi biti glavni prioritet. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ispunjavanje europskih zahtjeva za dokumentacijom bit će izazov za zemlje i regije proizvođače, a posebno za poljoprivrednike i maloposjednike. EGSO smatra da se trošak predložene uredbe ne bi trebao prenijeti na male poljoprivrednike koji jedva zarađuju za život.
  Europa mora surađivati sa zemljama proizvođačima i ponuditi svoju pomoć i suradnju u provedbi mjera potrebnih za ispunjavanje europskih zahtjeva. Komisija bi trebala prepoznati potencijalnu ulogu maloposjednika, među ostalim žena, kao nositelja promjene i osigurati njihovo učinkovito, slobodno, značajno i informirano sudjelovanje. Proizvođačima u siromašnim zemljama trebalo bi dati dovoljno vremena da se prilagode.
  Uloga certificiranja i utjecaj predložene uredbe na poljoprivrednike, uključujući maloposjednike i lokalne zajednice, moraju se procijeniti ex ante, a zaključci iz tih procjena moraju se integrirati u uredbu prije njezinog stupanja na snagu. |
| --- | --- |

1.5.

Europa mora surađivati sa zemljama proizvođačima i ponuditi svoju pomoć i suradnju u provedbi mjera potrebnih za ispunjavanje europskih zahtjeva. Komisija bi trebala prepoznati potencijalnu ulogu maloposjednika, među ostalim žena, kao nositelja promjene i osigurati njihovo učinkovito, slobodno, značajno i informirano sudjelovanje. Proizvođačima u siromašnim zemljama trebalo bi dati dovoljno vremena da se prilagode.

Uloga certificiranja i utjecaj predložene uredbe na poljoprivrednike, uključujući maloposjednike i lokalne zajednice, moraju se procijeniti ex ante, a zaključci iz tih procjena moraju se integrirati u uredbu prije njezinog stupanja na snagu.

| 1.6. | Kazne bi trebale biti odvraćajuće. Istodobno, sankcije i nulta tolerancija ne bi trebali dovesti do izbjegavanja rizika. Ako kupci za europsko tržište u potpunosti izbjegavaju područja s nezanemarivim rizikom od krčenja šuma, poljoprivrednicima i maloposjednicima u udaljenim područjima prijeti rizik od zapostavljanja. Nadalje, Europa riskira da propusti priliku da pomogne u prelasku na održivije obrasce proizvodnje u područjima u kojima je to od najveće važnosti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Europa ima strukturni nedostatak bjelančevina koji se trenutno nadoknađuje uvezenom hranom za životinje bogatom bjelančevinama, dio koje dolazi iz regija s rizikom od krčenja šuma.
  Europa mora povećati svoj stupanj samodostatnosti u pogledu biljnih bjelančevina. Europska unija trebala bi razviti i namjensku strategiju, povezanu s programom Obzor Europa i inovacijskim fondom EU-a, za razvoj, povećanje proizvodnje i stvaranje utrživih novih izvora bjelančevina. To bi moglo uključivati ekološki prihvatljivo biorafiniranje višegodišnjih trava i raširenu proizvodnju bjelančevina iz mikroalgi koje se hrane metanom. |
| --- | --- |

1.7.

Europa mora povećati svoj stupanj samodostatnosti u pogledu biljnih bjelančevina. Europska unija trebala bi razviti i namjensku strategiju, povezanu s programom Obzor Europa i inovacijskim fondom EU-a, za razvoj, povećanje proizvodnje i stvaranje utrživih novih izvora bjelančevina. To bi moglo uključivati ekološki prihvatljivo biorafiniranje višegodišnjih trava i raširenu proizvodnju bjelančevina iz mikroalgi koje se hrane metanom.

| 1.8. | Izuzeća za mala i srednja poduzeća te pojednostavljeni postupak dužne pažnje u okviru sustava ocjenjivanja zemalja prema referentnim vrijednostima ne bi trebali dovesti do rupa u propisima koje bi mogle učiniti uredbu neučinkovitom. Istodobno, uredbom ne bi trebalo nametati nepotrebna administrativna opterećenja i troškove. Komisija bi trebala pažljivo procijeniti jesu li odredbe u pogledu geolokalizacije do pojedinačnih zemljišnih čestica i određenih zahtjeva u pogledu dokaza u niskorizičnim zemljama proporcionalne ili potrebne. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO smatra da bi socijalni partneri i civilno društvo trebali imati konkretnu ulogu u praćenju učinkovitosti smanjenja krčenja šuma. Europski gospodarski i socijalni odbor i Europski odbor regija trebali bi postati članovi višedioničke platforme Europske komisije. Platforma bi trebala imati središnju ulogu u nadzoru provedbe zakonodavstva. Dionicima platforme trebalo bi osigurati podršku uporabom satelitskih podataka, vodeći računa o vlasništvu nad podacima. Države članice moraju zauzeti zajednički pristup kako bi se utvrdilo zdravlje i stanje šuma. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Uredba mora biti u skladu sa sporazumima koje je EU sklopio sa svojim trgovinskim partnerima. Održavanje pravednog i održivog međunarodnog trgovinskog sustava koji dobro funkcionira od velikog je interesa za EU kao velikog uvoznika i najvećeg izvoznika. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Uvod

| 2.1. | Europska komisija objavila je 17. studenog 2021. Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na raspolaganje na tržištu Unije i izvozu iz Unije određene robe i proizvoda povezanih s krčenjem i propadanjem šuma i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 995/2010. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Inicijativa se spominje u komunikaciji Komisije „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” iz srpnja 2019. Prijedlog je dio europskog zelenog plana, Strategije EU-a za bioraznolikost i strategije „od polja do stola”, a odražava i određene važne elemente Rezolucije Europskog parlamenta od 22. listopada 2020. s preporukama Komisiji o pravnom okviru EU-a za zaustavljanje i preokretanje globalnog krčenja šuma koje je uzrokovao EU. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Uredbom se želi suzbiti krčenje i propadanje šuma prouzročeno potrošnjom i proizvodnjom u EU-u. Očekuje se da će se time smanjiti emisije stakleničkih plinova i globalni gubitak biološke raznolikosti. Cilj je inicijative nakon 31. prosinca 2020. smanjiti potrošnju proizvoda iz lanaca opskrbe povezanih s krčenjem ili propadanjem šuma i povećati potražnju EU-a za trgovanje robom i proizvodima koji se proizvode na zakonit način koji ne podrazumijeva krčenje šuma. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Predloženom uredbom definiraju se pojmovi „šuma”, „krčenje šuma”, „posađena šuma” i „plantažna šuma”, koje se temelje na definicijama tih pojmova FAO-a, ali uz neke važne promjene. Definicija pojma „propadanje šuma” znatno odstupa od definicije FAO-a. Relevantna roba i proizvodi mogu se staviti ili učiniti dostupnima na tržištu Unije ili izvoziti samo ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:






  — | proizvodi ili roba nisu povezani s krčenjem šuma, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

proizvodi ili roba nisu povezani s krčenjem šuma,

| — | proizvedeni su u skladu s relevantnim zakonodavstvom zemlje proizvodnje, |
| --- | --- |

—

proizvedeni su u skladu s relevantnim zakonodavstvom zemlje proizvodnje,

| — | obuhvaćeni su izjavom o dužnoj pažnji. |
| --- | --- |

—

obuhvaćeni su izjavom o dužnoj pažnji.

| 2.5. | „Relevantna” roba i proizvodi – područje primjene uredbe – popisani su u članku 1.: goveda, kakao, kava, palmino ulje, soja i drvo. U Prilogu 1. navode se i određeni „relevantni proizvodi” koji sadržavaju relevantnu robu ili su bili hranjeni relevantnom robom ili su od nje izrađeni, uz upućivanje na oznaku HS proizvoda.
  Odluka o području primjene uredbe donesena je nakon što su procijenjeni parametri koji će joj omogućiti da na najdjelotvorniji način smanji doprinos Unije krčenju i propadanju šuma zbog robe i proizvoda i nakon što je procijenjen kapacitet Komisije (ili njegov nedostatak) za istraživanje mogućeg učinka primjene uredbe na sve dobivene proizvode.
  Popis dobivenih proizvoda u Prilogu 1. revidirat će se najkasnije dvije godine nakon stupanja Uredbe na snagu. Komisija može donijeti delegirane akte kako bi uključila dodatne „relevantne proizvode”. |
| --- | --- |

2.5.

Odluka o području primjene uredbe donesena je nakon što su procijenjeni parametri koji će joj omogućiti da na najdjelotvorniji način smanji doprinos Unije krčenju i propadanju šuma zbog robe i proizvoda i nakon što je procijenjen kapacitet Komisije (ili njegov nedostatak) za istraživanje mogućeg učinka primjene uredbe na sve dobivene proizvode.

Popis dobivenih proizvoda u Prilogu 1. revidirat će se najkasnije dvije godine nakon stupanja Uredbe na snagu. Komisija može donijeti delegirane akte kako bi uključila dodatne „relevantne proizvode”.

| 2.6. | Dužna pažnja za subjekte uključuje prikupljanje informacija, dokumenata i podataka te mjere procjene rizika i mjere za smanjenje rizika. Informacije potrebne za ispunjavanje zahtjeva iz uredbe uključuju podatke o dobavljaču, identifikaciju zemlje proizvodnje i geolokacijske koordinate svih zemljišnih parcela na kojima se proizvode relevantna roba i proizvodi, kao i datum i vremensko razdoblje proizvodnje. MSP-ovi koji se bave trgovinom podlijegat će blažim obvezama dužne pažnje. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Sustav dužne pažnje temelji se na rezultatima i podrazumijeva obvezu subjekata da utvrde da rizik ne postoji ili da postoji samo „zanemariv rizik” od toga da roba i proizvodi nisu zakoniti i da nisu povezani s krčenjem šuma. Gospodarski subjekti koji tu obvezu ne ispune ne smiju relevantnu robu i proizvode stavljati na tržište EU-a ili ih iz njega izvoziti. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Predloženom uredbom uvodi se sustav ocjenjivanja prema referentnim vrijednostima za pojedinu zemlju koji će omogućiti Komisiji da zemlje ili određena podnacionalna područja kategorizira prema obrascima krčenja šuma povezanima s obuhvaćenim relevantnim proizvodima. Postojat će tri kategorije rizika – niski, srednji i visoki. Obveze tijela država članica i subjekata razlikovat će se ovisno o razini rizika zemlje ili regije proizvodnje, uz pojednostavljenu dužnu pažnju za zemlje i regije niskog rizika i pojačan nadzor za nadležna tijela u pogledu uvoza iz zemalja visokog rizika. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Uredba uključuje obveze država članica da putem svojih nadležnih tijela osiguraju učinkovite provjere robe i proizvoda, uključujući izradu plana s pristupom koji se temelji na riziku. Isto tako, nadležna tijela moraju provjeravati subjekte. Države članice moraju osigurati da nadležna tijela imaju odgovarajuće ovlasti i resurse za izvršavanje svojih obveza. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Mišljenje EGSO-a o prijedlogu uredbe ima za cilj pružiti perspektivu civilnog društva o uredbi. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Odbor pozdravlja Komisijin Prijedlog uredbe. Veliki dio globalnog problema krčenja šuma povezan je sa širenjem poljoprivrednog zemljišta i potražnjom za robom kao što su govedina, drvo, palmino ulje i soja. EU je glavni potrošač tih proizvoda, od kojih se neki proizvode neodrživo, što uzrokuje krčenje šuma. Stoga je zakonodavna inicijativa Komisije pravodobna i vrlo relevantna. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Odbor očekuje da će se uredbom EU-a poslati snažan signal tržištu i u velikoj mjeri potaknuti lance opskrbe u kojima je EU glavni međunarodni kupac na prelazak na proizvodnju koja nije povezana s krčenjem šuma i dokumentiranje takve proizvodnje. Nadalje, zajednička pravila EU-a omogućit će jednake uvjete na unutarnjem tržištu EU-a. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Europa ni izbliza nije najveći kupac određenih vrsta roba pa ima manje utjecaja na organizaciju i logistiku lanaca opskrbe u zemljama koje ih proizvode. Potrebno je jasno razlikovati mala i velika poduzeća u smislu krčenja šuma. Velika poduzeća imaju golemi utjecaj u lancu opskrbe.
  Politička suradnja i usklađivanje inicijativa sa strane potražnje koje nisu povezane s krčenjem šuma s drugim velikim zemljama uvoznicama trebali bi biti glavni prioritet. Nadolazeća konferencija COP27 mogla bi biti prilika za sklapanje političkog sporazuma. |
| --- | --- |

3.3.

Politička suradnja i usklađivanje inicijativa sa strane potražnje koje nisu povezane s krčenjem šuma s drugim velikim zemljama uvoznicama trebali bi biti glavni prioritet. Nadolazeća konferencija COP27 mogla bi biti prilika za sklapanje političkog sporazuma.

| 3.4. | Suradnja sa zemljama proizvođačima još je važnija kako bi im se pružila podrška u suzbijanju temeljnih uzroka krčenja šuma. Smanjenje siromaštva te omogućavanje i povećanje mogućnosti pristupa pristojnim i dostojanstvenim izvorima zarade, uključujući kvalitetna radna mjesta i ulaganje u razvoj ruralnih područja, izravno će utjecati na krčenje šuma. Pri smanjenju krčenja šuma mora se uzeti u obzir kulturna važnost šume, posebno za ruralne i šumske zajednice. Kad je riječ o dobivanju drvne sirovine, EU bi trebao doprinijeti provedbi održivog gospodarenja šumama. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | U nekim zemljama krčenje šuma dijelom uzrokuju poljoprivrednici i ruralne zajednice koji koriste drvo za gorivo i grijanje ili krče male parcele za poljoprivredu i ispašu. Međutim, krčenje šuma u najvećoj je mjeri uzrokovano prenamjenom šuma za potrebe komercijalnih poljoprivrednih djelatnosti. Predložena uredba ne bi se primjenjivala na lokalne zajednice koje krče šume koje su u njihovu vlasništvu ili posjedu kako bi zaradile za život, pod uvjetom da se proizvodi koji se uzgajaju na tom zemljištu ne stavljaju na tržište EU-a. Međutim, za smanjenje krčenja šuma bit će važni i mehanizmi potpore, među ostalim financijska potpora i suradnja, koji uključuju te skupine. EGSO smatra da se trošak ove uredbe ne bi smio prenijeti na male poljoprivrednike koji jedva zarađuju za život, bez obzira na to izvoze li se njihovi proizvodi ili ne. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Prioritet bi trebalo biti uklanjanje praksi (naročito onih velikog obima ili velikog broja malih i srednjih subjekata) u okviru kojih se šuma siječe za potrebe komercijalne poljoprivrede ili u druge industrijske svrhe (kao što su rudarstvo, eksploatacija prirodnih resursa ili povezana infrastruktura). Važno je podizati svijest u EU-u i zemljama proizvođačima o ulozi i važnosti šuma u borbi protiv klimatskih promjena i sekvestraciji ugljika i za to bi trebalo osigurati financijsku potporu EU-a. Potrebno je prenositi najbolje prakse i graditi tematske mostove i jedinstvene kontaktne točke na internetskim platformama diljem svijeta. Obrazovanje, osposobljavanje i kvalificirana radna snaga ključni su za dugoročno smanjenje krčenja šuma. Programe tehničke potpore za povećanje produktivnosti trebalo bi smatrati alternativom zauzimanju više zemljišta za poljoprivredu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO poziva na mehanizam za hitnu reakciju kako bi se podržali ljudi i civilno društvo koji štite šume u EU-u i izvan njega. Zaštita šuma i okoliša, klizišta i staništa predstavljaju velik rizik za lokalne i autohtone zajednice, u kojima ljudi stradavaju zbog njihove zaštite i obrane, i to ne samo izvan EU-a već i u nekim državama članicama EU-a. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Velika većina poljoprivrednika i maloposjednika ne sudjeluje u nezakonitim praksama ili krčenju šuma, a sve veći broj ih surađuje s lokalnim, europskim i međunarodnim kolegama u dokumentiranju odgovornih praksi u okviru programa certificiranja ili krajobraznih inicijativa.
  Ti ljudi ne bi trebali biti zapostavljeni. Europa mora surađivati sa zemljama proizvođačima i ponuditi suradnju u provedbi mjera potrebnih za ispunjavanje predloženih zahtjeva u pogledu sljedivosti u lancu opskrbe te razviti nacionalne sustave sljedivosti robe tamo gdje trenutačno nedostaju. Zemljama proizvođačima trebalo bi omogućiti vrijeme potrebno za prilagodbu. |
| --- | --- |

3.8.

Ti ljudi ne bi trebali biti zapostavljeni. Europa mora surađivati sa zemljama proizvođačima i ponuditi suradnju u provedbi mjera potrebnih za ispunjavanje predloženih zahtjeva u pogledu sljedivosti u lancu opskrbe te razviti nacionalne sustave sljedivosti robe tamo gdje trenutačno nedostaju. Zemljama proizvođačima trebalo bi omogućiti vrijeme potrebno za prilagodbu.

| 3.9. | Predložena uredba ne bi trebala dovesti do pukog „ozelenjivanja” lanaca opskrbe EU-a, a da temeljni uzroci krčenja šuma ne budu riješeni. Predloženo zakonodavstvo moglo bi neke europske subjekte navesti da svoje proizvode i robu nabavljaju iz „sigurnijih” zemalja (gdje je to moguće) kako bi izbjegli rizik od krčenja šuma ili nezakonitosti. U tom bi se slučaju obujam trgovine EU-a robom koja ugrožava šume (pogotovo u posebno rizičnim zemljama) mogao smanjiti, što bi moglo smanjiti i mogućnost EU-a da utječe na gospodarenje šumama u tim zemljama. Ako kupci za europsko tržište u potpunosti izbjegavaju područja s nezanemarivim rizikom od krčenja šuma, Europa ne bi smjela propustiti priliku da pomogne u prelasku na održivije obrasce proizvodnje u područjima u kojima je to najvažnije. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Obveze iz Uredbe trebalo bi proširiti na financijski sektor. Time bi se osiguralo da financijske usluge i ulaganja povezana s proizvodnjom, preradom, trgovinom ili plasiranjem na tržište relevantnih roba i proizvoda nisu povezana s krčenjem i propadanjem šuma ili kršenjem nacionalnih zakona i međunarodnih standarda u području ljudskih prava. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Europski zeleni plan, zajednička poljoprivredna politika i strategija „od polja do stola” mogli bi u budućnosti uzrokovati pad poljoprivredne proizvodnje u EU-u (1). Ozelenjivanje Europe, međutim, ne bi trebalo dovesti do izdvajanja utjecaja proizvodnje na okoliš. Europa mora ulagati u poljoprivrednu proizvodnju koja se može nastaviti istom stopom ili povećati, a istodobno postati zelenija i održivija. Neproduktivno područje ZPP-a 2023. povećat će proizvodne potrebe u svijetu i povećati rizik od krčenja šuma. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Europa ima strukturni nedostatak bjelančevina koji se trenutno nadoknađuje uvozom hrane za životinje bogatom bjelančevinama, dio koje dolazi iz regija s rizikom od krčenja šuma.
  Rastuća svjetska populacija i sve veća globalna srednja klasa dovode do još veće globalne potražnje. Europa ne mora samo povećati svoj stupanj samodostatnosti u pogledu biljnih bjelančevina i bjelančevina za hranu za životinje, već treba i ulagati u tehnologije koje će nam omogućiti da bjelančevine proizvodimo bez zauzimanja dodatne zemlje za njihovu proizvodnju.
  EU bi trebao razviti namjensku strategiju, potencijalno povezanu s programom Obzor Europa i inovacijskim fondom EU-a, za povećanje proizvodnje i stvaranje utrživih novih alternativnih izvora bjelančevina. To bi moglo uključivati biorafiniranje višegodišnjih trava i raširenu proizvodnju bjelančevina iz mikroalgi koje se hrane metanom. |
| --- | --- |

3.12.

Rastuća svjetska populacija i sve veća globalna srednja klasa dovode do još veće globalne potražnje. Europa ne mora samo povećati svoj stupanj samodostatnosti u pogledu biljnih bjelančevina i bjelančevina za hranu za životinje, već treba i ulagati u tehnologije koje će nam omogućiti da bjelančevine proizvodimo bez zauzimanja dodatne zemlje za njihovu proizvodnju.

EU bi trebao razviti namjensku strategiju, potencijalno povezanu s programom Obzor Europa i inovacijskim fondom EU-a, za povećanje proizvodnje i stvaranje utrživih novih alternativnih izvora bjelančevina. To bi moglo uključivati biorafiniranje višegodišnjih trava i raširenu proizvodnju bjelančevina iz mikroalgi koje se hrane metanom.

| 3.13. | Poljoprivredni sektor u Europi suočava se s brzim rastom cijena resursa, što će vjerojatno dovesti do viših cijena hrane. To se nadovezuje na trenutno visoke cijene energije koje utječu na proračune europskih građana. Treba biti oprezan u odabiru mjera i trenutka provedbe uredbe kako bi se lancima opskrbe pružilo dovoljno vremena za prilagodbu i tako izbjegla nagla povećanja cijena. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Očekuje se da će potražnja za proizvodima koji predstavljaju rizik za šume rasti s porastom svjetskog stanovništva i srednje klase. Potrošače bi trebalo informirati o važnosti održivih, zdravih i uravnoteženih obrazaca potrošnje kako je navedeno u mišljenju NAT/755 (2). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Uredba mora biti u skladu sa sporazumima koje je EU sklopio sa svojim trgovinskim partnerima. Pravedan i održiv međunarodni trgovinski sustav koji dobro funkcionira od velikog je interesa za EU kao velikog uvoznika i prvog izvoznika. Iz razloga povezanih s administrativnim troškovima, prilikom uvoza u EU trebalo bi provjeriti ispunjavaju li proizvodi obuhvaćeni predmetnom Uredbom potrebne zahtjeve. Nakon što su odobreni, proizvodi bi se trebali moći slobodno kretati unutar EU-a bez potrebe za dodatnim kontrolama. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | Drugi ekosustavi kao što su savane, močvarna područja, tresetišta, šume mangrova ili priobalna područja imaju visoku vrijednost u smislu očuvanja, a mnogi su u opasnosti od propadanja. Ta područja visoke vrijednosti u smislu očuvanja trebalo bi uključiti u uredbu. EU i države članice trebali bi razmotriti zaštitu primarnih šuma njihovim uključivanjem u zaštitu Unesco-a. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Određena važna roba čija proizvodnja uzrokuje krčenje šuma poput kukuruza, šećera i kaučuka, nije uključena u područje primjene uredbe. Popis dobivenih proizvoda ograničen je samo na nekolicinu, čime se smanjuje učinak uredbe. Kako bi se osigurala njezina učinkovitost, svi proizvodi koji su povezani s krčenjem šuma, propadanjem šuma i gubitkom visokovrijednih područja očuvanja moraju biti obuhvaćeni područjem primjene. Posebnu pozornost treba posvetiti kaučuku, kukuruzu, bananama, šećernoj trski i svem mesu životinja hranjenih sojom (poput svinjetine i peradi). EGSO odlučno poziva na izradu inventara drvene mase na razini EU-a. Taj bi problem trebao biti riješen u bliskoj budućnosti. Ključne definicije u predmetnoj Uredbi (npr. „bez krčenja šuma” ili „propadanje šuma”) trebale bi biti u skladu s definicijama FAO-a. Prilagođene definicije ili definicije koje se samo djelomično temelje na definicijama FAO-a samo stvaraju prostor za tumačenje i stoga mogu dovesti do pravne nesigurnosti za gospodarske subjekte. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Provedba uredbe bit će u rukama nadležnih tijela država članica. Učinkovitost predloženog zakonodavstva stoga ovisi o prioritetu koji mu se daje i o operativnim kapacitetima javnih tijela u svakoj državi članici. Kao poseban prioritet mora se osigurati dodjela potrebnih sredstava i uspostava sustava u svim državama članicama. Važna su namjenska ulaganja u informatičku infrastrukturu, ljudske resurse i povećane operativne kapacitete javnih tijela u svakoj državi članici za učinkovito i adekvatno praćenje, referentne vrijednosti i procjenu rizika. Za to bi trebalo koristiti umjetnu inteligenciju. Subjekti na koje se Uredba primjenjuje trebali bi primjenjivati transparentan sustav praćenja (uključujući objave izvješća o dužnoj pažnji kojima se ne ugrožavaju povjerljive poslovne informacije). Krajnji rok mora biti datum u prošlosti kako bi se izbjeglo poticanje daljnjeg krčenja šuma. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Uredba se bavi krčenjem i propadanjem šuma povezanim s proizvodnjom i potrošnjom odabrane robe i proizvoda u Europi. Međutim, u njoj se ne rješavaju druga vrlo važna društvena i okolišna pitanja povezana s proizvodnjom obuhvaćenih proizvoda. Odabrani pristup zaštiti ljudskih prava oslanja se isključivo na zakone koji se primjenjuju u sklopu nacionalnih pravnih okvira. To stvara velike nedostatke u pogledu zaštite prava na zemljište autohtonih naroda i lokalnih zajednica te drugih međunarodnih standarda u području ljudskih prava. |
| --- | --- |

4.4.

Odbor potiče Komisiju da razmotri mogućnost dopune prijedloga smjernicama za provođenje postupka dužne pažnje i procjene rizika za lance opskrbe u svakom robnom sektoru. Smjernice bi trebale uključivati potencijalne izvore informacija s kojima bi se relevantni odgovorni subjekti mogli savjetovati, poput programa certificiranja koji ispunjavaju određene minimalne standarde. Cilj bi trebao biti uspostavljanje usklađenog programa za odgovorne lance opskrbe koji nisu povezani s krčenjem šuma, pri čemu bi se program temeljio na važnim postignućima u radu niza postojećih programa certificiranja.

| 4.5. | Najkasnije pet godina nakon stupanja uredbe na snagu Komisija će provesti procjenu utjecaja na poljoprivrednike, posebno maloposjednike, autohtone narode i lokalne zajednice te eventualne potrebe za dodatnom potporom. U prijedlogu se predviđa i ocjenjivanje potrebe i izvedivosti dodatnih alata za olakšavanje trgovine kako bi se podržalo postizanje ciljeva uredbe priznavanjem programa certificiranja.
  Međutim, Odbor smatra da su uloga certificiranja i utjecaj na poljoprivrednike, uključujući maloposjednike i lokalne zajednice, ključni za funkcioniranje i učinak predložene uredbe, kako namjerni tako i nenamjerni. Oni moraju biti obuhvaćeni ex-ante procjenama, a zaključci koji proizlaze iz tih procjena moraju biti integrirani u uredbu prije njezinog stupanja na snagu. |
| --- | --- |

4.5.

Međutim, Odbor smatra da su uloga certificiranja i utjecaj na poljoprivrednike, uključujući maloposjednike i lokalne zajednice, ključni za funkcioniranje i učinak predložene uredbe, kako namjerni tako i nenamjerni. Oni moraju biti obuhvaćeni ex-ante procjenama, a zaključci koji proizlaze iz tih procjena moraju biti integrirani u uredbu prije njezinog stupanja na snagu.

| 4.6. | Izuzeća za mala i srednja poduzeća te pojednostavljeni postupak dužne pažnje u okviru sustava ocjenjivanja zemalja prema referentnim vrijednostima ne bi trebali dovesti do rupa u propisima koje bi mogle učiniti uredbu neučinkovitom. Istodobno, uredbom ne bi trebalo nametati nepotrebna administrativna opterećenja i troškove. Javna agencija EU-a za rejting (3) za ljudska prava i prava u području okoliša u poslovnom kontekstu može pomoći MSP-ovima u ispunjavanju njihovih obveza. Komisija bi trebala pažljivo procijeniti jesu li predložene odredbe u pogledu geolokalizacije do pojedinačnih zemljišnih čestica u niskorizičnim zemljama i zahtjeva u pogledu dokaza proporcionalne ili potrebne. Neki zahtjevi ne samo da bi doveli do sukoba u EU-u povezanih s načelom supsidijarnosti u odnosu na države članice, već bi prije svega nesrazmjerno opteretili male proizvođače koji imaju značajnu ulogu u opskrbi u EU-u. Radi transparentnosti potrebno je objaviti točne kriterije klasifikacije. Potrebno je podržati male vlasnike šuma u EU-u i izvan njega kako bi poboljšali održivo gospodarenje šumama, pristupili održivom financiranju i ponudili održive šumske proizvode. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | U člancima 22. i 24. sadržane su odredbe o povlačenju s tržišta i mogućem uništavanju robe ili proizvoda koji nisu u skladu s uredbom. To bi u većini slučajeva bilo u suprotnosti s drugim važnim načelima i ciljevima politike EU-a, uključujući one o sprječavanju rasipanja hrane. EGSO stoga preporučuje Komisiji da ponovno razmotri te odredbe kako bi se izbjeglo uništavanje vrijednih resursa. Prema nacrtu uredbe (članak 3.) drvna sirovina dobivena zakonitim (odobrenim) krčenjem šuma u svrhu stvaranja poljoprivrednog zemljišta ne bi se smjela stavljati na tržište. Bilo bi primjereno pojasniti da drvna sirovina iz određenih odobrenih postupaka krčenja, za koje je utvrđena društvena potreba za prenamjenom zemljišta, nije automatski obuhvaćena zabranom stavljanja na tržište. Takve bi se odredbe trebale temeljiti na odredbama iz zakonodavstva o šumama mnogih država članica, gdje je prenamjena dopuštena u iznimnim okolnostima, ovisno o kriterijima poput stope pošumljavanja, gospodarenja šumama i kompenzacije novom sadnjom. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO smatra da je potreban zajednički pristup država članica koji se temelji na smjernicama EU-a o financijskim ili nefinancijskim kaznama, uz kaznene sankcije za najteže kršenje zakona. Moraju se uspostaviti te promovirati i transparentni kriteriji za određivanje kazni. Osim administrativnih novčanih kazni i sankcija, Uredbom bi trebalo predvidjeti da se gospodarski subjekti u skladu s nacionalnim pravom mogu smatrati odgovornima za neusklađenost s odredbama Uredbe. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Pojam zakonitosti spomenut u materijalu Komisije previše je blag za rješavanje problema ljudskih prava. EGSO smatra da su u tom zakonodavnom aktu potrebni snažniji instrumenti poput građanske odgovornosti i jamstva. Uvoz u EU trebao bi uključivati kriterije provjere radnih uvjeta, slobode udruživanja i pravednog postupanja prema radnicima. Uz kriterije održivog gospodarenja šumama i krčenja šuma, moraju se uzeti u obzir i radnička prava, zdravlje i sigurnost, spol, predvidljivost karijere, pristup pravednom mirovinskom sustavu i kvalitetnim radnim mjestima za radnike u drvnoj industriji te šumske zajednice i autohtoni narodi. Pravedan posjed zemljišta i pristup zemljištu trebali bi biti prioritet. Međunarodno priznata ljudska prava trebala bi biti dio postupaka dužne pažnje, zahtjeva u pogledu plasiranja na tržište i kriterija ocjenjivanja prema referentnim vrijednostima, a prisilni i dječji rad trebalo bi pažljivo pratiti i eliminirati. U članku 3. točki (b) trebalo bi, osim nacionalnog zakonodavstva, uzeti u obzir i međunarodno relevantne socijalne klauzule i kriterije ljudskih prava koji se temelje na osnovnim konvencijama ILO-a, i to posebno na C169 – Konvenciji o autohtonim narodima i plemenima iz 1989. (br. 169) i C184 – Konvenciji o sigurnosti i zdravlju u poljoprivredi iz 2001. (br. 184) te na drugim međunarodnim instrumentima ljudskih prava (4). To bi se trebalo odraziti i u članku 10. stavku 2. Prijedloga. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EGSO smatra da bi socijalni partneri i civilno društvo trebali imati konkretnu ulogu u praćenju učinkovitosti smanjenja krčenja šuma. Europski gospodarski i socijalni odbor i Europski odbor regija trebali bi biti članovi višedioničke platforme EU-a i Komisije, koja bi trebala imati središnju ulogu u nadzoru provedbe zakonodavstva. Dionicima platforme trebalo bi osigurati podršku uporabom satelitskih podataka, vodeći računa o vlasništvu nad podacima. Države članice trebaju zauzeti zajednički pristup utvrđivanju zdravlja i stanja šuma. |
| --- | --- |

4.10.

Bruxelles, 23. veljače 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC121368

1

(2)  Samoinicijativno mišljenje EGSO-a „Promicanje zdrave i održive prehrane u EU-u” (SL C 190, 5.6.2019., str. 9.).

2

(3)  Vidjeti točku 1.15. u samoinicijativnom mišljenju EGSO-a „Obvezujući ugovor UN-a o poslovanju i ljudskim pravima” (SL C/97, 24.3.2020., str. 9.).

3

(4)  Npr. Opća deklaracija o ljudskim pravima, Europska socijalna povelja, Povelja Europske unije o temeljnim pravima, Dobrovoljne smjernice o odgovornom upravljanju posjedom zemljišta, ribolovnih područja i šuma u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom.

4

---

| 18.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 275/95 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 275/95

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pošiljkama otpada i izmjeni uredaba (EU) br. 1257/2013 i (EU) 2020/1056

(COM(2021) 709 final – 2021/0367 (COD))

(2022/C 275/15)

| Izvjestitelj: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Anastasis YIAPANIS

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 22.11.2021.
  Vijeće, 1.12.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 192. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 9.2.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.2.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 567 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 160/2/0 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 22.11.2021.

Vijeće, 1.12.2021.

Pravna osnova:

članak 192. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

9.2.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.2.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

567

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

160/2/0

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja prijedlog Komisije o novoj uredbi i prateću komunikaciju i smatra zaštitu zdravlja ljudi i okoliša jednim od glavnih prioriteta EU-a. Ako je to tehnički moguće, otpad nastao u EU-u trebao bi se reciklirati unutar EU-a na okolišno, ekonomski i društveno prihvatljiv način. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO poziva države članice da što prije usvoje sustav za elektroničku razmjenu podataka, da postignu suglasnost u pogledu donošenja usklađenih kriterija za postupke izdavanja prethodnog odobrenja te da ovlaste Komisiju za donošenje delegiranih akata za zajedničko razvrstavanje otpada. Potrebno je bez odgode osigurati sredstva i tehničku pomoć za povećane operativne kapacitete. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Hitno je potreban prelazak na nove poslovne modele kojima se planetu vraća više nego što se od njega uzima. Zdravlje i sigurnost te radni uvjeti moraju biti dobro zaštićeni i mora ih se pomno nadzirati. EGSO poziva na ulaganja u osposobljavanje radnika s pomoću namjenski dodijeljenih sredstava u okviru fonda ESF+. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO poziva na povećanje mogućnosti financiranja za uspostavu i/ili modernizaciju postrojenja za recikliranje u EU-u te za otkrivanje inovativnih tehnologija za ponovnu uporabu i recikliranje otpada. Povećanje kapaciteta za recikliranje unutar granica EU-a doprinijet će smanjenju ugljičnog otiska i učinka na okoliš i dovest će do rasta zaposlenosti u tom sektoru. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO vjeruje da bi usklađeni izračun financijskih jamstava trebao jasno obuhvaćati sve rizike koji proizlaze iz pošiljaka otpada, ali ne smije biti prekomjerno opterećenje za poduzeća, osobito za MSP-ove. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO pozdravlja prijedlog Komisije o revizijama koje bi treće strane, tj. revizori s poslovnim nastanom ili ovlaštenjem za rad u EU-u (koje bi izdavala prijavljena tijela EU-a, s odgovarajućom kvalifikacijom), provodile na razini postrojenja i zemalja i smatra da bi socijalni partneri i relevantne nevladine organizacije trebali pratiti te postupke. Trebalo bi ojačati mehanizam praćenja, podnošenja pritužbi i sankcija. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO preporučuje da prijelazno razdoblje nakon donošenja Uredbe traje najviše dvije godine. Nadalje, vremenski rok u kojem nadležna tijela provoza mogu podnijeti obrazložene prigovore u pogledu planirane pošiljke za oporabu trebao bi biti skraćen na 10 dana, a podnošenje prigovora na istu pošiljku trebalo bi biti moguće samo jedanput. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Odbor poziva na proširenje sustava za elektroničku razmjenu podataka na sve pošiljke otpada predviđene za izvoz, uvoz i provoz. Sustav bi trebao postati operativan što prije, čak i prije isteka dvogodišnjeg roka koji je predložila Europska komisija. U tu su svrhu potrebni odgovarajući ljudski i tehnički resursi. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO smatra da je izvoz visokokvalitetnog otpada koji se može reciklirati, a osobito izvoz otpada s visokim udjelom kritičnih sirovina, štetan za održivost u EU-u te da se njime narušava njegova globalna konkurentnost. Potrebna su ulaganja u infrastrukturu za gospodarenje otpadom, posebno u zemljama u kojima su pokrenuti postupci zbog povrede. Potrebno je provesti osnovnu procjenu količine izvezenog otpada kako bi se otkrile promjene u pošiljkama otpada i time zaštitio EU i poduprlo postizanje ciljeva EU-a opisanih u zelenom planu i akcijskom planu za kružno gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Sve zemlje članice OECD-a i one koje to nisu trebale bi ispunjavati iste stroge kriterije u pogledu obveza u području zaštite okoliša utvrđenih na razini EU-a i trebalo bi dostavljati dokaze o tome da zemlje primateljice već gospodare kućnim otpadom na način koji je prihvatljiv za okoliš i u skladu je sa standardima u EU-u te ključnim konvencijama ILO-a i radnim standardima. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO podržava provedbu postupaka inspekcijskog nadzora i istrage te poziva na potpunu suradnju među državama članicama i s Unijom, kao i na uspostavu usklađenog sustava sankcioniranja koji je djelotvoran i razmjeran povredi. Podaci koji nisu povjerljivi trebali bi biti javno dostupni svim zainteresiranim stranama, uključujući socijalne partnere, nevladine organizacije, općine i građane. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Potrebno je poticati proizvodna poduzeća da proizvode osmišljavaju tako da budu prikladni za ponovnu uporabu i recikliranje. Potrebne su nacionalne i europske strategije koje uključuju socijalne partnere, predstavnike MSP-ova i organizacije civilnog društva i koje se moraju promicati putem suradničkih platformi. U tom je smislu odličan primjer Europska platforma dionika kružnog gospodarstva (1). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO poziva Europsku komisiju da razmotri mogućnost uspostave promatračke skupine za tržište sekundarnih sirovina, koja bi savjetovala Europsku komisiju te koja bi mogla analizirati i davati preporuke za politike sektorskog razvoja i načine uklanjanja postojećih uskih grla te zadržavanje vrijednih sekundarnih sirovina u EU-u. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Konačno, Odbor poziva na temeljitu procjenu učinka provedbe Uredbe pet godina nakon njezina stupanja na snagu. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Uvod i opće napomene

| 2.1. | Očekuje se da će se potrošnja materijala kao što su metali, minerali, biomasa i fosilna goriva udvostručiti do 2060. (2), što će do 2050. godine dovesti do povećanja otpada nastalog na godišnjoj razini za 70 % (3). Zemlje s visokim dohotkom najveći su izvoznici otpada na globalnoj razini, dok su zemlje u razvoju najveći uvoznici otpada (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Približno 40 % ukupnih proizvodnih troškova proizvodnih poduzeća odnosi se na sirovine. Danas je samo 12 % materijalnih resursa koji se upotrebljavaju u industriji EU-a dobiveno od recikliranih proizvoda i oporabljenih materijala (5). Najveća prepreka uvođenju sekundarnih sirovina jest njihova visoka cijena u usporedbi s neobrađenim sirovinama. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Europska komisija objavila je 17. studenoga 2021. Prijedlog uredbe o pošiljkama otpada i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1257/2013 (6) i Uredbe (EU) 2020/1056 (7) (dalje u tekstu „Uredba”). Njome se zamjenjuje Uredba (EZ) br. 1013/2006 o pošiljkama otpada donesena prije 15 godina (8), i to nakon što su na njezino preispitivanje pozivali Europski parlament (9) i Europski gospodarski i socijalni odbor (10), a temelji se na ambicijama iznesenima u europskom zelenom planu (11) i akcijskom planu za kružno gospodarstvo (12). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Rastuće količine otpada i gospodarski razvoj doveli su do povećanja izvoza otpada iz EU-a u treće zemlje, što je potom dovelo do štetnih učinaka na okoliš i zdravlje u državama odredišta. Uredbom se žele omogućiti lakši i brži postupci za pošiljke unutar EU-a namijenjene za oporabu i recikliranje te se njome uvode jasna pravila za izvoz, uvoz i provoz otpada i jača trenutačni okvir EU-a za suzbijanje nezakonitih pošiljki. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EGSO pozdravlja prijedlog Komisije o novoj uredbi i prateću komunikaciju i smatra zaštitu zdravlja ljudi i okoliša jednim od glavnih prioriteta EU-a. Kao jedan od predvodnika borbe protiv klimatskih promjena, EU bi trebao biti u stanju nositi se s otpadom nastalim na području EU-a, a ne ga izvoziti u druge zemlje. Hitno je potreban prelazak na nove poslovne modele kojima se planetu vraća više nego što se od njega uzima, popraćen održivim ponašanjem svih uključenih dionika. Ulaganja u infrastrukturu za gospodarenje otpadom pogodnu za okoliš trebala bi i dalje biti prioritet, posebno u zemljama u kojima su pokrenuti postupci zbog povrede. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | U gospodarskom pogledu otpad može imati znatnu vrijednost u smislu oporabe sekundarnih sirovina, doprinosa kružnom gospodarstvu EU-a, smanjenja ovisnosti o određenim primarnim sirovinama, uz istodobno smanjenje potrošnje energije potrebne za proizvodnju primarnih sirovina u Europi i smanjenje emisija CO2. Nadalje, EGSO smatra da je izvoz visokokvalitetnog otpada koji se može reciklirati, a osobito izvoz otpada s visokim udjelom kritičnih sirovina, štetan za održivost u Europskoj uniji te da se njime narušava njezina globalna konkurentnost jer se vrijedni resursi daju na raspolaganje vanjskim konkurentima. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Pošiljke otpada unutar EU-a

| 3.1. | Savjetovanje s dionicima koje je provela Komisija ukazalo je na potrebu za:






  — | digitalizacijom postupaka obavješćivanja; |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

digitalizacijom postupaka obavješćivanja;

| — | ažuriranjem sustava ubrzanih postupaka; |
| --- | --- |

—

ažuriranjem sustava ubrzanih postupaka;

| — | utvrđivanjem zajedničkih i transparentnih pravila za razvrstavanje otpada i izračun financijskih jamstava; |
| --- | --- |

—

utvrđivanjem zajedničkih i transparentnih pravila za razvrstavanje otpada i izračun financijskih jamstava;

| — | usklađivanjem s načelom blizine i hijerarhijom otpada. |
| --- | --- |

—

usklađivanjem s načelom blizine i hijerarhijom otpada.

| 3.2. | Rascjepkana provedba Uredbe iz 2006. na razini EU-a dovela je do dugotrajnih postupaka za pošiljke otpada unutar EU-a i birokratskog opterećenja, što uzrokuje kašnjenja i financijske gubitke za gospodarske subjekte, koji nisu motivirani otpremati otpad u svrhu oporabe materijala unutar EU-a. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO smatra da bi se, ako je to tehnički moguće, otpad nastao u EU-u trebao reciklirati unutar EU-a na okolišno, ekonomski i društveno prihvatljiv način, uz poštovanje okolišnih, zdravstvenih i sigurnosnih normi. Veće količine otpada koji se otprema unutar EU-a i brži postupci dovest će do povećanja kružnog gospodarstva u EU-u, doprinijet će konkurentnosti EU-a i njegovoj strateškoj autonomiji te će se tako stvoriti temelji za nova radna mjesta. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Povećanje kapaciteta za recikliranje unutar granica EU-a od presudne je važnosti i pomoći će u smanjenju ugljičnog otiska i učinka na okoliš. Također bi moglo dovesti do povećanja zaposlenosti u tom sektoru; brojke koje je iznijela Europska komisija, koja je procijenila da će se otvoriti od 9 000 do 23 000 novih radnih mjesta u sektorima recikliranja i oporabe, obećavajuće su, a te bi brojke mogle biti još i više ako se uvedu prikladni poticaji za kapacitet za recikliranje. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Odbor smatra da je potpuno neprihvatljivo da se neke države članice i dalje oslanjaju na postupke koji se temelje na papirnatim dokumentima te da ponekad čak i regije iste države članice na različite načine tumače postupke provedbe. Stoga EGSO poziva države članice da što prije usvoje digitalna rješenja koja je predložila Europska komisija te da zajamče neometan prelazak na usklađen i transparentan europski okvir, da postignu suglasnost u pogledu donošenja usklađenih kriterija za postupke izdavanja prethodnog odobrenja te da ovlaste Komisiju za donošenje delegiranih akata za zajedničko razvrstavanje otpada. Potrebno je bez odgode osigurati sredstva i tehničku pomoć za povećane operativne kapacitete. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komisija predlaže usklađivanje postupka izračuna za financijska jamstva za pošiljke otpada. EGSO pozdravlja činjenicu da će to dovesti do povećane predvidljivosti za poduzeća, ali poziva na razmjerni izračun tih iznosa na način koji neće predstavljati dodatno opterećenje za gospodarske subjekte. EGSO vjeruje da bi financijska jamstva trebala jasno obuhvaćati sve rizike koji proizlaze iz pošiljaka otpada, ali da ne smiju biti prekomjerno opterećenje za poduzeća, osobito jer u postupku sudjeluju brojni MSP-ovi, koji imaju ograničenu raspoloživu likvidnost. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Konačno, EGSO poziva na povećanje mogućnosti financiranja sredstvima Europske unije i država članica za uspostavu i/ili modernizaciju postrojenja za recikliranje u EU-u te na razvoj inovativnih tehnologija za ponovnu uporabu i recikliranje otpada. Potrebno je bez odgode razviti krajnja tržišta za sirovine dobivene recikliranjem kako bi se uspostavilo potpuno funkcionalno tržište sekundarnih sirovina, na kojem se otpadni proizvodi pretvaraju u nove sirovine za proizvodnju. EU bi također trebao povećati dostupnost i kvalitetu reciklata, pri čemu naglasak treba staviti na sposobnost materijala da zadrži inherentna svojstva nakon recikliranja te njegovu sposobnost da u budućim primjenama zamijeni primarne sirovine. To će dovesti do povećanih kapaciteta za preradu unutar EU-a, do novih visokokvalitetnih i zelenih radnih mjesta te do mogućnosti za utvrđivanje vrste sirovina od kojih nastaje bezvrijedni otpad, u svrhu njihova dugoročnog uklanjanja ili zamjene. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Izvoz, uvoz i provoz pošiljaka otpada

| 4.1. | Tijekom proteklih 17 godina količina otpada izvezenog u treće zemlje porasla je za 75 %, na približno 33 milijuna tona godišnje (13), pri čemu se vrlo često nedovoljno razmatralo kako postrojenja na odredištima posluju i obrađuju otpad, ako se to pitanje uopće uzimalo u obzir. EU uvozi 16 milijuna tona otpada godišnje, dok se sa 70 milijuna tona otpada trguje unutar EU-a. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EU je ugovorna strana u više od 80 sporazuma o slobodnoj trgovini, pri čemu njih oko 40 još nije stupilo na snagu ili se o njima vode pregovori. EGSO smatra da je izrazito neprimjereno da se u samo dva takva sporazuma izričito spominje kružno gospodarstvo (14) i poziva na veću usredotočenost na jačanje poglavljâ o održivom razvoju u svim postojećim i budućim sporazumima o slobodnoj trgovini te na osiguranje njihove djelotvorne provedbe. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ograničenja u pogledu trgovine plastičnim otpadom koja su Kina, Indija, Tajland, Vijetnam i Malezija uveli razmjerno nedavno ukazala su na to da EU previše ovisi o obradi otpada u inozemstvu. Ta neprihvatljiva ovisnost o izvozu otpada čini gospodarstvo EU-a osjetljivim na poremećaje u lancima opskrbe. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Izvoz otpada treba biti potpuno usklađen s pravilima o transparentnosti i u vezi s njime trebaju se pružati javno dostupne informacije o okolišno prihvatljivim normama gospodarenja u državi odredišta. EGSO pozdravlja prijedlog Komisije o revizijama vanjskih postrojenja za otpad koje bi provodile treće strane i smatra da bi one trebale sadržavati detaljne odredbe o ekološkom otisku i uvjetima rada. Za predmete koji se otpremaju u svrhu ponovne uporabe trebalo bi zadržati načelo „onečišćivač plaća”, a proizvod bi trebale pratiti pristojbe u okviru programa proširene odgovornosti proizvođača jer su ih potrošači platili za pokrivanje faze otpada, neovisno o tome gdje se ta faza odvija. Nadalje, socijalni partneri i relevantne nevladine organizacije trebali bi sudjelovati u postupcima revizije te je nužno financirati i staviti na raspolaganje infrastrukture otvorenih podataka. Trebalo bi ojačati mehanizme za podnošenje pritužbi za nevladine organizacije i druge relevantne dionike. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO preporučuje da revizori s poslovnim nastanom ili ovlaštenjem za rad u EU-u (koje izdaju prijavljena tijela EU-a, s odgovarajućom kvalifikacijom) provode postupke revizije na razini postrojenja i zemalja kako bi se osiguralo da se u zemlji odredišta otpada poštuju zdravstveni, ekološki i socijalni standardi zemlje EU-a. Potrebno je detaljnije opisati revizijske postupke, kao i kriterije za praćenje, pritužbe i sankcije. Također je potrebno opisati uvjete (u pogledu opsega i rizika) na temelju kojih je moguće pokrenuti revizije. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Odbor potiče MSP-ove da provode postupke revizije za postrojenja u trećim zemljama putem organizacija za kontrolu odgovornosti proizvođača jer bi se time trebalo smanjiti financijsko opterećenje takvih radnji. Zdravlje i sigurnost te radni uvjeti moraju biti dobro zaštićeni i mora ih se pomno nadzirati. Ulaganja u osposobljavanje i stjecanje znanja i iskustva za radnike trebala bi biti obuhvaćena namjenski dodijeljenim sredstvima u okviru fonda ESF+. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO priznaje da je nadležnim tijelima i gospodarskim subjektima potrebno određeno razdoblje za prilagodbu kako bi primijenili nova pravila i postigli usklađenost s njima. Međutim, EGSO smatra da predloženi trogodišnji rok nakon stupanja Uredbe na snagu pokazuje manjak ambicije te stoga poziva na uvođenje prijelaznog razdoblja u trajanju od najviše dvije godine. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Europska komisija predložila je 30-dnevni rok u kojem nadležna tijela provoza mogu uložiti valjani prigovor u pogledu predviđene pošiljke za oporabu. EGSO smatra da bi taj rok trebalo skratiti na 10 dana kako bi se zajamčila operabilnost i izbjegla nepotrebna kašnjenja. Nadalje, EGSO poziva na uvođenje jasnih ograničenja za ta nadležna tijela kako bi im se onemogućilo ulaganje prigovora na istu pošiljku više od jedanput. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Odbor poziva na proširenje sustava za elektroničku razmjenu podataka na sve pošiljke otpada predviđene za izvoz, uvoz i provoz. To je jedini način na koji se mogu zajamčiti sljedivost i transparentnost tih postupaka tako se da poštuju ista pravila koja se primjenjuju za unutarnje pošiljke. Komisija i države članice dužne su uložiti sve napore kako bi taj sustav bio uspostavljen što prije, čak i prije isteka predloženog dvogodišnjeg roka. U tu svrhu EGSO poziva na osiguranje primjerenih ljudskih i tehničkih resursa. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Činjenica da određene države odredišta mogu biti izuzete od obveze dokazivanja u kojoj mjeri ispunjavaju ključne zahtjeve u pogledu zaštite zdravlja ljudi i okoliša zbog toga što su članice OECD-a protivna je duhu reforme i mogla bi ugroziti čitavi sustav. EGSO zahtijeva da, u svrhu izvoza otpada, zemlje članice OECD-a i one koje to nisu ispunjavaju iste stroge kriterije u pogledu obveza u području zaštite okoliša. Nadalje, EGSO poziva na podnošenje dokaza o tome da sve zemlje primateljice već gospodare kućnim otpadom na način koji je prihvatljiv za okoliš i u skladu je s praksom EU-a te ključnim konvencijama ILO-a i radnim standardima. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Nezakonita trgovina otpadom

| 5.1. | Različiti postupci provedbe Uredbe iz 2006. u državama članicama doveli su do povećanja aktivnosti nezakonite trgovine otpadom. Teško je utvrditi relevantne brojke, ali vjeruje se da je 30 % svih pošiljki otpada u Europi nezakonito te da njihova vrijednost iznosi oko 9,5 milijardi EUR godišnje (15). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Savjetovanjem s dionicima utvrđeno je da postoji snažna potpora za jačanje postupaka suzbijanja nezakonitih pošiljaka otpada. U svrhu suzbijanja kaznenih djela protiv okoliša i borbe protiv nezakonite trgovine potreban je pojačan nadzor izvoza, uvoza i provoza otpada. EGSO pozdravlja i podupire provedbu inspekcijskog nadzora i istražnih postupaka te poziva na potpunu suradnju između država članica te s EU-om, u skladu s novom Strategijom EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021. – 2025 (16). Sudjelovanjem OLAF-a mogao bi se nadoknaditi manjak ljudskih resursa u nekim državama članicama i mogao bi se zajamčiti djelotvorniji okvir za suradnju. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Trgovina otpadom i dalje je jedno od najtežih kaznenih djela protiv okoliša i smatra se vrlo profitabilnom aktivnošću koja podrazumijeva malo rizika, ali ima razorne posljedice za zdravlje ljudi i okoliš. Europski revizorski sud primijetio je da je stopa otkrivanja nezakonitih slučajeva utvrđene trgovine otpadom niska te da je stopa kaznenog progona kaznenih djela povezanih s otpadom niža od stope progona ostalih vrsta kaznenih djela, a sankcije koje se primjenjuju nisu razmjerne i odvraćajuće (17). Razlog tomu ponajprije je činjenica da su lanci otpreme otpada vrlo složeni i da je teško dokazati da su uključene osobe bile svjesne nezakonite aktivnosti, osobito zbog toga što otpad prije nezakonitog odlaganja može nekoliko puta promijeniti „vlasnika” u više zemalja. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Nakon što ostvare pristup podacima, industrijski dionici i nevladine organizacije mogu pratiti moguće nezakonite pošiljke otpada i izvješćivati o njima. Stoga EGSO poziva na to da se podaci koji nisu povjerljivi stave na raspolaganje svim zainteresiranim stranama, uključujući socijalne partnere, nevladine organizacije, općine i građane. EGSO vjeruje da će sveobuhvatno prikupljanje podataka i povećana transparentnost podataka dovesti do povećanog nadzora i smanjenja nezakonitih pošiljaka otpada. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Međutim, EGSO smatra da je potrebno utvrditi jasnu razliku između utvrđenih nezakonitih trgovaca i subjekata koji su proglašeni krivima za ljudsku pogrešku u pogledu dokumentacije, osobito u vezi s Prilogom VII. (18), kao što je to bio slučaj u prošlosti. EGSO poziva na uspostavu usklađenog sustava sankcioniranja koji je djelotvoran i razmjeran povredi. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Završne napomene

| 6.1. | Dosad je svima trebalo postati jasno da stvaramo previše otpada, a to je stanje još pogoršano manjkom novih prirodnih resursa. EGSO poziva na donošenje regulatornog okvira kojim se potiče na uporabu recikliranih materijala, što će doprinijeti nižim emisijama ugljika i spriječiti da vrijedni otpad završi na odlagalištima. Uporaba otpada kao resursa okosnica je akcijskog plana za kružno gospodarstvo, a EGSO je već izjavio da, „[k]ako bi se gospodarski razvoj odvojio od potrošnje prirodnih resursa i utjecajâ na okoliš, Unija treba utvrditi ambicioznije ciljne vrijednosti” (19). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | U skladu s načelima kružnog gospodarstva, Odbor poziva na donošenje zakonodavnih prijedloga kojima bi se proizvodna poduzeća poticalo da osmišljavaju svoje proizvode tako da budu prikladni za ponovnu uporabu i recikliranje te da prihvate razvoj modela kružnog poslovanja. Potrebno je osmisliti europske i nacionalne strategije te zakonodavne okvire kojima se pružaju poticaji za taj prelazak i suzbija prerano zastarijevanje proizvoda, u što valja uključiti socijalne partnere, predstavnike MSP-ova i organizacije civilnog društva. Prelazak na kružno gospodarstvo s jedne strane podrazumijeva dulje zadržavanje vrijednosti proizvodâ u gospodarstvu, a s druge strane povećanje uporabe sekundarnih sirovina. Prema tome, olakšavanje pristupa inovativnim rješenjima za pretvaranje otpada u sekundarne sirovine od presudne je važnosti i potrebno ga je promicati putem mrežnih platformi (kao što je Europska platforma dionika kružnog gospodarstva) i razmjene najboljih praksi. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EGSO smatra da je uvođenje sustava za elektroničku razmjenu podataka posve nužno i u skladu s digitalnom strategijom EU-a (20) i poziva na njegovu brzu provedbu, jer se time mogu smanjiti ekonomski gubici za poduzeća, zajamčiti brži postupci i praćenje kvalitete. EGSO također smatra da će elektronički sustav doprinijeti transparentnosti i učinkovitosti, da će se njime zajamčiti bolja sljedivost, osigurati okvir za intenzivniju suradnju među državama članicama i poticati razvoj snažnih tržišta otpada. Nadalje, predlaže uporabu modernih tehnologija za praćenje prijevoza (internet stvari i sateliti) i tehnologije lanca blokova u svrhu sigurnosti podataka. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Potrebno je utvrditi jasnu razliku između pošiljaka otpada za ponovnu uporabu i recikliranje te pošiljaka čija su svrha niži oblici oporabe, kao što je spaljivanje. Neophodno je da od samog početka budu dostupni prikladni alati za istraživanje te jasni kriteriji kojima se zabranjuju pošiljke otpada koje se provode s lažnim namjerama. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Odbor poziva Europsku komisiju da razmotri mogućnost uspostave promatračke skupine za tržište sekundarnih sirovina koja bi mogla analizirati i davati preporuke za politike sektorskog razvoja i načine uklanjanja postojećih prepreka. Promatračka skupina trebala bi obuhvaćati sve relevantne europske dionike i trebala bi imati ulogu savjetovanja Komisije. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Konačno, EGSO smatra da bi Europska komisija trebala provesti temeljitu procjenu učinka provedbe Uredbe pet godina nakon njezina stupanja na snagu. |
| --- | --- |

6.6.

Bruxelles, 23. veljače 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://circulareconomy.europa.eu/platform/en.

1

(2)  OECD (2018.), Global Material Resources Outlook to 2060 (Globalni izgledi za materijalne resurse do 2060.).

2

Global Material Resources Outlook to 2060

(3)  Svjetska banka: A Global Snapshot of Solid Waste Management to 2050 (Globalni prikaz gospodarenja krutim otpadom do 2050.).

3

A Global Snapshot of Solid Waste Management to 2050

(4)  Institut za europsku okolišnu politiku: EU circular economy and trade (Kružno gospodarstvo i trgovina EU-a).

4

EU circular economy and trade

(5)  Eurostat – Kružno gospodarstvo u EU-u.

5

(6)  SL L 330, 10.12.2013., str. 1.

6

(7)  SL L 249, 31.7.2020., str. 33.

7

(8)  SL L 190, 12.7.2006., str. 1.

8

(9)  Europski parlament: Uredba o pošiljkama otpada, Preispitivanje Uredbe (EZ) br. 1013/2006 o pošiljkama otpada.

9

(10)  Mišljenje EGSO-a „Pouzdanost opskrbe kritičnim sirovinama” (SL C 220, 9.6.2021., str. 118.).

10

(11)  COM/2019/640 final.

11

(12)  COM/2020/98 final.

12

(13)  Komunikacija „Naš otpad, naša odgovornost”.

13

(14)  Sporazumi o slobodnoj trgovini s Meksikom i Novim Zelandom.

14

(15)  Pitanja i odgovori u vezi s novim propisima EU-a o pošiljkama otpada.

15

(16)  Strategija EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021.–2025.

16

(17)  Pregled br. 4/2020: Mjere EU-a za rješavanje problema plastičnog otpada.

17

(18)  Prilog VII. – Popratne informacije uz pošiljke otpada.

18

(19)  Mišljenje EGSO-a „Provedba zakonodavstva EU-a o okolišu: voda, otpad i kvaliteta zraka” (SL C 110, 22.3.2019., str. 33.).

19

(20)  Europska digitalna strategija – Izgradnja digitalne budućnosti Europe.

20

---

| 18.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 275/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 275/101

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – „Spremni za 55 %”: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti

(COM(2021) 550 final)

(2022/C 275/16)

| Izvjestitelji: | Cillian LOHAN i Stefano MALLIA |
| --- | --- |

Izvjestitelji:

Cillian LOHAN i Stefano MALLIA

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 13.9.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 9.2.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 24.2.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 567 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 198/2/6 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 13.9.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

9.2.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

24.2.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

567

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

198/2/6

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | U tranziciji prema klimatski neutralnom društvu moramo odabrati model koji će rezultirati uspješnim gospodarstvom. Ako želimo da EU bude predvodnik i da ga ostatak svijeta slijedi, trebamo nastojati stvoriti najuspješniji model, pravedan i održiv s gospodarskog, socijalnog i ekološkog stajališta. Usvajanje modela koji ne vodi k rastu utemeljenom na održivom razvoju samo bi nas izoliralo na međunarodnoj sceni i otvorilo put drugim globalnim konkurentima da preuzmu vodstvo. Klimatska diplomacija EU-a imat će važnu ulogu u promicanju europskog pristupa i osiguravanju poštenog tržišnog natjecanja između EU-a i konkurentskih kontinenata. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Postizanje revidiranih ciljeva za 2030., kako je predloženo u paketu mjera „Spremni za 55 %”, neravnomjerno će utjecati na sektore, regije, zajednice i pojedince u raznim dijelovima Europe. Kako bi se to pitanje počelo rješavati, EGSO preporučuje da Europska komisija detaljno mapira i analizira učinke koje će tranzicija imati na zapošljavanje i vještine u raznim zemljama, regijama i sektorima, uključujući i na podizvođače i kasnije faze u lancima vrijednosti. Univerzalno rješenje ne postoji, pa će mjere za poticanje tranzicije morati biti prilagođene kako bi odražavale različite okolnosti koje vladaju u Europi, imajući u vidu potrebu za osiguravanjem jednakih uvjeta, kao i različita polazišta država članica. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Institucije EU-a trebale bi osmisliti dodatne prijedloge za mobiliziranje golemih javnih i privatnih ulaganja na europskoj i nacionalnoj razini u svrhu podržavanja tranzicije u onim sektorima i regijama koji će se morati radikalno transformirati kako bi smanjili svoje emisije stakleničkih plinova. S tim u vezi, EGSO je uvjeren da bi veličinu i opseg Fonda za pravednu tranziciju trebalo znatno povećati kako bi on bio na razini predmetnog izazova. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO poziva institucije EU-a i države članice da predlože novi okvir upravljanja za predviđanje i usmjeravanje promjena povezanih sa zelenom tranzicijom u svijetu rada. Države članice treba potaknuti i na to da osnuju trostrana povjerenstva za pravednu tranziciju kako bi se regionalnim tijelima, socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva omogućilo da sudjeluju u provedbi nacionalnih i regionalnih planova za pravednu tranziciju. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO smatra da bi EU dok radi na ostvarivanju cilja klimatske neutralnosti (neto nula emisija stakleničkih plinova) istodobno trebao osiguravati konkurentnost i sigurnost opskrbe energijom po pristupačnoj cijeni za poduzeća i građane. Osiguravanje europske konkurentnosti trebalo bi ići ruku pod ruku s osiguravanjem da se konkurenti iz EU-a pridržavaju najviših okolišnih i socijalnih standarda. Kad je riječ o uvozu iz trećih zemalja, jačanje zaštite od istjecanja ugljika od ključne je važnosti za osiguravanje okolišnog integriteta i društvene prihvaćenosti klimatske politike EU-a. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Regulatornim okvirom EU-a mora se zajamčiti da će u predstojećim desetljećima najkonkurentnija poduzeća biti predvodnici u održivim poslovnim modelima s niskim emisijama ugljika. EGSO je uvjeren da bi se uz pomoć propisa trebao otvoriti put razvoju novih tehnologija i njihovom uvođenju na tržište, uključujući mjere na strani potražnje kako bi se stvorila vodeća tržišta i potaknula potrošnja niskougljičnih proizvoda. Nadalje, svi zakonodavni prijedlozi izneseni u okviru paketa mjera „Spremni za 55 %” trebali bi proći provjeru konkurentnosti u skladu s načelima ciljeva održivog razvoja kako bi se dobro shvatile sve implikacije za poduzeća. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO čvrsto vjeruje da se posebna pozornost mora posvetiti gospodarskim sektorima u kojima u velikoj mjeri sudjeluju mikropoduzeća i MSP-ovi. Mikropoduzeća i MSP-ovi imaju potencijal za ubrzavanje inovacija u području proizvoda i rješenja koji doprinose dekarbonizaciji europskog gospodarstva. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Postoji velika potreba za dosljednošću politika i za uvažavanjem međusobne povezanosti klimatske krize i krize biološke raznolikosti. U skladu s načelima kružnog gospodarstva, nove tehnologije bit će dopunjene smanjenjem potrošnje energije i materijala. Paket mjera „Spremni za 55 %” trebao bi se odražavati u sektorskim strategijama i modelima financiranja; primjerice, treba se pobrinuti za to da vlasnici ili upravitelji zemljišta ili poljoprivrednici primaju naknadu za prirodno skladištenje ugljika u tlu i da se zaustave subvencije štetne za okoliš. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Izuzetno je važno jasno i iskreno izvještavati o troškovima i koristima koje sa sobom donosi poduzimanje drastičnih opsežnih mjera potrebnih za postizanje klimatske neutralnosti do 2050. Te će promjene utjecati na sve sektore i regije, a koristi se možda neće odmah osjetiti. Za stjecanje široke potpore bit će potrebna dosad nezabilježena razina razumijevanja i angažmana svih članova društva. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Razlog za izradu ovog mišljenja i njegova struktura

| 2.1. | Cilj je ovog mišljenja iznijeti opće stajalište EGSO-a o paketu „Spremni za 55 %”, koji je Komisija predložila 14. prosinca. U njemu se naglašava potreba da paket omogući društveno pravednu, konkurentnu i zelenu tranziciju. EGSO će izdati zasebna mišljenja za sve relevantne zakonodavne prijedloge iz paketa. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EGSO insistira na tome da paket mjera „Spremni za 55 %” mora biti povezan s Programom UN-a do 2030. i ciljevima održivog razvoja za koje je EGSO izrazio podršku u prethodnim mišljenjima. Ciljevi održivog razvoja posebno su korisni jer se odnose na cijeli svijet i obuhvaćaju ne samo goruće pitanje klime kojim se bavi paket mjera Komisije, već i druge ciljeve koji su potrebni za gospodarsku i socijalnu održivost i koje je potrebno ostvariti kako bi ovaj paket bio uspješan. Mišljenje je stoga predstavljeno u skladu s tri glavne teme UN-ovih ciljeva održivog razvoja. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Temeljna načela – Posebna stajališta EGSO-a o dokumentu Komisije

Socijalno pravedna tranzicija

| 3.1. | U svojoj rezoluciji o Konferenciji o budućnosti Europe, EGSO je predložio „novu sliku Europe u kojoj se njezina davna i nedavna povijest povezuju sa sadašnjošću i iznosi vizija budućnosti koja se temelji na prekograničnoj suradnji, jačanju veza među građanima i građankama Europe i na vrijednostima solidarnosti, socijalne pravde, međugeneracijske suradnje, rodne ravnopravnosti, održivog prosperiteta te pravedne zelene i digitalne tranzicije. Nužno je zadobiti veću potporu javnosti tim vrijednostima kako bi se preispitali naši modeli rasta i upravljanja u smjeru održivosti, izgradilo ravnopravnije društvo i organizacije civilnog društva postavile u središte obnove i oporavka.” (1) EGSO čvrsto vjeruje da će dobro osmišljena provedba paketa „Spremni za 55 %” doprinijeti pretvaranju te nove slike u stvarnost. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO je naveo i da je potrebno staviti naglasak na pravedan i održiv oporavak od krize uzrokovane COVID-om 19, kojim se utire put prema uključivijem društvu, gradi dugoročna konkurentnost i stvara okruženje povoljno za suradnju, uzimajući u potpunosti u obzir međusobno isprepletene socijalne, gospodarske, demokratske, demografske i klimatske krize u državama članicama EU-a, potrebu za zelenom i digitalnom tranzicijom te dugoročnije strukturne promjene do kojih je dovela pandemija (2). Krajnji cilj EU-a mora biti jačanje našeg modela socijalnog tržišnog gospodarstva, u kojem održivo i konkurentno gospodarstvo ide ruku pod ruku s dobro razvijenim socijalnim politikama. Sljedeći je korak ostvarenje europskog zelenog plana, koji EGSO podržava od samog početka. Zeleni plan nova je europska strategija rasta, u čijem su središtu prosperitet, održivost i socijalna pravda. Ostvarenje pravedne tranzicije na klimatski neutralan način života, poticanje kvalitetnih radnih mjesta i promicanje održivog poduzetništva i inovacija, uključujući kružno gospodarstvo i socijalnu ekonomiju, bit će ključni za ostvarenje Europe blagostanja (3). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Paket „Spremni za 55 %” odskočna je daska prema europskom gospodarstvu s nultom neto stopom emisija do 2050. Ta tranzicija zahtijevat će temeljito preispitivanje načina na koji živimo, radimo i ponašamo se. Imajući u vidu da ne postoji univerzalno rješenje, mjere za pokretanje tranzicije morat će biti prilagođene tako da odražavaju različite okolnosti koje vladaju u Europi, imajući u vidu potrebu za osiguravanjem jednakih uvjeta, kao i različita polazišta država članica. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Postizanje revidiranih ciljeva za 2030., kako je predloženo u paketu „Spremni za 55 %”, neravnomjerno će utjecati na sektore, regije, zajednice i pojedince u raznim dijelovima Europe. Potpuno je jasno da će brzi pomak prema dekarboniziranom gospodarstvu sa sobom nositi ogromne izazove za građane, radnike, poduzeća i regije, posebice one koje se najviše oslanjaju na sektore i industrije s velikim emisijama ugljika. Važno je napomenuti i da se države članice u rubnim područjima EU-a suočavaju sa znatnim izazovima u tranziciji prema nultoj stopi ugljika. Ako se za svladavanje tih izazova ne poduzmu dovoljne mjere, u nekim područjima moglo bi doći do povećanja nejednakosti te masovnih procesa restrukturiranja, nezaposlenosti i deindustrijalizacije teritorija, područja i okruženja. To bi moglo dovesti do nedostatka društvene prihvaćenosti i negativne političke reakcije građana EU-a na program europskog zelenog plana. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kako bi se ta pitanja riješila, EGSO poziva Europsku komisiju da predloži dodatne mjere politike za jačanje socijalne i radne dimenzije europskog zelenog plana. Trenutačno su zakonodavni prijedlozi Komisije doista osmišljeni s ambicijom da se do 2030. postigne klimatski cilj, koji je prijeko potreban, ali ne sadrže dovoljno mjera za osiguravanje pravedne tranzicije za europske radnike i kućanstva s niskim primanjima. Kako bi bila društveno prihvatljiva, ambicioznost ciljeva u području klime predložena u paketu trebala bi biti popraćena s jednako ambicioznim socijalnim ciljevima, u skladu s nedavnim izjavama iz Porta koje je dalo Vijeće EU-a, kao i s europskim stupom socijalnih prava i smjernicama ILO-a za pravednu tranziciju. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Konkretnije, kako bi se ojačala socijalna dimenzija paketa, EGSO poziva institucije EU-a da: |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | detaljno mapiraju i analiziraju učinke koje će tranzicija imati na zapošljavanje i vještine u raznim zemljama, regijama i sektorima, uključujući i na podizvođače i kasnije faze u lancima vrijednosti. Potrebna je i analiza učinka na javne financije, trgovinske tokove i potrošače. Takvo granularno mapiranje dopunilo bi opću sliku koja proizlazi iz dosadašnjih procjena učinka koje je provela Komisija i pružilo bi potrebno znanje za razvoj adekvatne politike zapošljavanja te socijalne i teritorijalne politike; |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | osmisle dodatne prijedloge za mobiliziranje masivnih javnih i privatnih ulaganja na europskoj i nacionalnoj razini u svrhu podržavanja tranzicije u onim sektorima i regijama koji će se morati radikalno transformirati kako bi smanjili svoje emisije stakleničkih plinova. Pri zalaganju za takva ulaganja treba imati na umu i države članice u kojima postoje nepovoljna ekonomija razmjera, izazovi u pogledu povezivosti i malen potencijal za smanjenje emisija. S tim u vezi, trebalo bi znatno povećati veličinu i opseg Fonda za pravednu tranziciju kako bi on bio na razini predmetnog izazova; |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | osiguraju da nacionalni energetski i klimatski planovi sadržavaju strategije za pravednu tranziciju. U ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima (NECP) za 2023., od država članica trebalo bi zahtijevati da sustavno identificiraju društvene izazove koji se očekuju od paketa „Spremni za 55 %” te detaljne mjere i resurse koji će biti potrebni da ih se prevlada. Takve strategije za pravednu tranziciju bit će potrebne kako bi se pomoglo radnicima u njihovoj tranziciji, kako bi se osiguralo odgovarajuće osposobljavanje, prekvalifikacija i dokvalifikacija te doprinijelo stvaranju drugih kvalitetnih radnih mjesta u istim regijama. Prilikom razvoja strategija za vještine i aktivnih strategija tržišta rada, socijalni partneri i organizacije civilnog društva trebali bi biti primjereno uključeni kroz socijalni dijalog i platforme civilnog društva; |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | predlože novi okvir upravljanja za predviđanje i usmjeravanje promjena povezanih sa zelenom tranzicijom u svijetu rada. Takav okvir trebao bi radnicima jamčiti pravo na informiranje i savjetovanje pri razvoju planova za pravednu tranziciju na njihovim radnim mjestima i u njihovim regijama. Na temelju provedbe postojećih prava, okvir bi trebao osnažiti socijalni dijalog, kao i širi dijalog s civilnim društvom; |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | zajamče odgovarajuću uključenost postojećih europskih struktura za socijalni dijalog, kao što su trostrani socijalni samit, sektorski odbori socijalnog dijaloga ili europska radnička vijeća, u razvoj i praćenje politika europskog zelenog plana i razvoj tranzicijskih putova za industrijske ekosustave i planove oporavka; |
| --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.6. | potaknu države članice da osnuju trostrana povjerenstva za pravednu tranziciju kako bi se regionalnim tijelima, socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva omogućilo da daju preporuke i pregovaraju o nacionalnim i regionalnim planovima za pravednu tranziciju. Doprinos država članica, regija, socijalnih partnera i civilnog društva od ključne je važnosti za osiguravanje adekvatnog odgovora i stjecanje kredibilnosti u nastojanjima da nitko ne bude zapostavljen. |
| --- | --- |

3.6.6.

| 3.7. | Buduće klimatske politike ozbiljno će utjecati na sve građane, osobito kada je riječ o mehanizmima za određivanje cijena ugljika. Jasno je da postizanje ciljeva za 2030. ima svoju cijenu, koja će biti naročito velika za osobe s najnižim prihodima. Ta će se cijena morati primjereno obrazložiti. Morat će se uvesti posebne/socijalne mjere za zaštitu i potporu najugroženijih građana, jer će oni biti najizloženiji posljedicama dodatnih troškova. Takve će mjere biti ključne za osiguravanje podrške građana koja je nužna za urednu tranziciju. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO je pripremio zasebno mišljenje u kojem je pozdravio osnivanje predloženog Socijalnog fonda za klimatsku politiku kako bi se ublažili negativni socijalni i ekonomski učinci novog načina određivanja cijene ugljika i državama članicama osigurala financijska sredstva za potporu njihovim mjerama usmjerenima na socijalne učinke tog trgovanja emisijama na kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza u nepovoljnijem financijskom položaju. Kako je navedeno u tom mišljenju (TEN/759), EGSO poziva države članice da iskoriste sinergije Socijalnog fonda za klimatsku politiku i drugih dostupnih financijskih sredstava i da taj fond koriste na najučinkovitiji način (4). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Istodobno, EGSO napominje da tržišni mehanizmi mogu jasno usmjeriti Uniju prema dugoročnim održivim promjenama i osigurati gospodarski razvoj, ali i postizanje ravnoteže između socijalnih i okolišnih potreba u vrijeme tranzicije. Ti će mehanizmi morati biti popraćeni promjenama u kulturi i ponašanju te sustavnim promjenama u sektorskim praksama, dok će se subvencije koje štete okolišu morati obustaviti (5). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO usto podsjeća na to da će glavni izazovi s kojima se svi suočavamo i velike promjene u našem gospodarstvu, u načinu na koji se odnosimo prema prirodi i okolišu te u našim životima, koje su neophodne za istinski održiv svijet, rezultirati uspjehom samo ako građani, radnici i njihove organizacije budu aktivno uključeni (6). |
| --- | --- |

3.10.

Konkurentna tranzicija

| 3.11. | Poslovna zajednica u potpunosti prihvaća izazov klimatskih promjena i spremna je poduzeti potrebne korake prema postizanju cilja smanjenja od 55 %. Privatni je sektor spreman obaviti svoj dio posla, masovno ulagati u potrebnu infrastrukturu i tehnologije te stvoriti kvalitetna radna mjesta. Međutim, sve to zahtijeva predvidljiv regulatorni okvir u području ulaganja. Svi zakonodavni prijedlozi izneseni u okviru programa „Spremni za 55 %” trebali bi proći provjeru konkurentnosti u skladu s načelima ciljeva održivog razvoja kako bi se dobro shvatile sve implikacije na poduzeća. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Zeleni nam plan pruža jedinstvenu priliku za izgradnju sigurnije i održivije budućnosti, a europska poduzeća moraju biti sastavni dio svih rješenja kojima se ostvaruje napredak. EU bi trebao raditi na ostvarivanju cilja klimatske neutralnosti (neto nula emisija stakleničkih plinova) te istodobno osigurati konkurentnost i sigurnost opskrbe energijom po pristupačnoj cijeni za poduzeća i građane. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Osiguravanje europske konkurentnosti trebalo bi ići ruku pod ruku s osiguravanjem da se konkurenti i u EU-u i u trećim zemljama pridržavaju najviših okolišnih i socijalnih standarda. To bi se trebalo odraziti i u trgovinskim sporazumima između EU-a i trećih zemalja. Regulatornim okvirom mora se zajamčiti da će u predstojećim desetljećima najkonkurentnija poduzeća biti predvodnici u održivim poslovnim modelima s niskim emisijama ugljika. Osiguravanje konkurentnosti ne bi se smjelo pogrešno tumačiti kao izgovor za rad po najnižem zajedničkom nazivniku u smislu zelenih standarda na globalnom tržištu. Štoviše, za povećanje izvoza niskougljične robe i usluga iz EU-a u treće zemlje važna je koherentna strategija. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | S druge strane, kratkoročno gledano, niskougljične tehnologije zahtijevaju ogromna kapitalna ulaganja i, u većini slučajeva, podrazumijevaju veće financijske operativne troškove i tehnološke rizike od tradicionalnih tehnologija. Potpora bi se trebala pružiti poduzećima koja među prvima usvoje nove poslovne modele kako bi se osiguralo da ih ta inovativnost ne stavi u nepovoljniji položaj u odnosu na konkurenciju. Kod pružanja potpore, koja se treba temeljiti isključivo na klimatskim ciljevima, moraju se poštovati načela pravednog pristupa financijskim instrumentima za MSP-ove. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Kako bi se olakšalo potrebno veliko ulaganje u električnu energiju s nultim emisijama ugljika, postoji potreba za vidljivošću u odnosu na dugoročne tržišne signale i instrumente. Jedno od najvećih uskih grla za provedbu projekata obnovljive energije su dugotrajni i složeni postupci izdavanja dozvola. EGSO snažno podupire napore Komisije u tom smislu. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Odluke o ulaganjima za postizanje ciljeva za 2030. morat će se donijeti u vrlo bliskoj budućnosti, u trenutku kada se europsko gospodarstvo još uvijek oporavlja od gospodarske krize izazvane pandemijom COVID-a 19. Stoga je ključno da EU pronađe pravu ravnotežu između zelenog plana i Fonda za oporavak i otpornost kako bi potaknuo ulaganja u tehnologiju i prakse usmjerene na budućnost. Oblikovatelji politika EU-a trebali bi osigurati i da se paket „Spremni za 55 %” i instrument NextGenerationEU koriste za stvaranje novih kvalitetnih radnih mjesta i iskorištavanje potencijala zapošljavanja u strateškim sektorima zelene tranzicije. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Zakonodavnim prijedlozima treba se osigurati da se smanjenje emisija stakleničkih plinova ostvaruje poticanjem transformacijskih ulaganja u Europi. Time bi se ojačao vodeći položaj Europe u međunarodnim pregovorima o klimatskim promjenama. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Industrijske politike EU-a i nacionalne industrijske politike trebale bi odgovoriti na izazove povezane s dekarbonizacijom. Moramo pomoći industriji i radnicima u tranziciji prema niskougljičnom gospodarstvu, osobito u sektorima u kojima je teško smanjiti emisije i koji su izloženi međunarodnoj konkurenciji, kao što su energetski intenzivne industrije ili poljoprivreda. Stoga je potrebno poduzeti mjere za djelotvorno sprječavanje rizika izmještanja proizvodnje i uvoza robe s velikim emisijama ugljika. U nedostatku jednakovrijednih obveza trećih zemalja, veće klimatske ambicije EU-a iziskuju pojačanu zaštitu od istjecanja ugljika, ne samo kako bi se očuvala industrijska konkurentnost i suzbijalo nepošteno tržišno natjecanje, već i kako bi se osigurao okolišni integritet i društvena prihvaćenost klimatske politike EU-a. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Kako je već istaknuto, potrebno je razviti strategije za pravednu tranziciju, i to kroz socijalni dijalog, kako bi se osigurala odgovarajuća prekvalifikacija radnika u pogođenim sektorima te prijelaz s jednog radnog mjesta na drugo. Tijekom tog procesa bit će bitno zajamčiti odgovarajuću socijalnu zaštitu i dobro funkcioniranje javnih usluga radi pružanja potpore i pomoći radnicima u tranziciji. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Posebnu pažnju treba posvetiti i gospodarskim sektorima u kojima u velikoj mjeri sudjeluju MSP-ovi. MSP-ovi imaju potencijal ubrzati inovacije u području proizvoda i rješenja koji doprinose dekarbonizaciji europskog gospodarstva. Istodobno im je potrebna potpora u pristupu tehnologijama za dekarbonizaciju procesa proizvodnje, prerade, ponovne proizvodnje i distribucije. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Iako je EU odgovoran za 8 % svih emisija, s pravom je preuzeo vodstvo u poduzimanju mjera za postizanje klimatski neutralnog gospodarstva do 2050. godine. Pritom moramo osigurati da model koji se razvija bude uspješan i da omogućuje rast i stvaranje kvalitetnih radnih mjesta za poduzeća, napredak društva i oporavak okoliša. Uspješan model osigurat će EU-u globalnu vodeću ulogu, dok će djelomično uspješan model značiti da bismo morali slijediti primjer drugih kao što su SAD ili Kina. EGSO čvrsto vjeruje da EU ima veliko tehničko stručno znanje koje Europi omogućuje da preuzme vodeći položaj u industriji u zelenom gospodarstvu. Vanjsko djelovanje EU-a ili klimatska diplomacija imat će važnu ulogu u promicanju visokih standarda zaštite okoliša na svjetskom tržištu. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Europa treba iskoristiti svoj trenutačni vodeći položaj u pogledu klimatskih promjena i djelovati kao katalizator inovacija. Trebalo bi uložiti još veće napore i sredstva u podupiranje programâ istraživanja, razvoja i primjene kako na europskoj tako i na nacionalnoj razini te pritom paziti da se najbolja rješenja ne odabiru u preranoj fazi jer postoji cijeli spektar tehnologija i izvora energije kojima se može poduprijeti tranzicija prema niskougljičnom gospodarstvu. U tu bi svrhu bilo primjereno analizirati postojeći sustav financiranja obrazovanja i istraživanja kako bi se predložila rješenja koja bi Europi omogućila da se uspješnije natječe s Amerikom i Azijom. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Pristup niskougljičnim izvorima energije, kao što su električna energija i vodik, po globalno konkurentnim cijenama ključan je za uspješno restrukturiranje proizvodne industrije. Za to je potreban pravni okvir koji to podupire i pravovremeni razvoj odgovarajuće infrastrukture. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Kako je istaknula Međunarodna agencija za energiju, većina globalnih smanjenja emisija CO2 do 2030. proizaći će iz tehnologija koje su danas lako dostupne. Međutim, u 2050. gotovo polovina smanjenja morat će se ostvariti s pomoću tehnologija koje su trenutačno u fazi demonstracije ili prototipa. U teškoj industriji i prijevozu na velike udaljenosti udio smanjenja emisija zahvaljujući tehnologijama koje su danas još uvijek u fazi razvoja još je veći. Stoga je ključno da se propisima utire put za razvoj i uvođenje novih tehnologija na tržište. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Barem u početnoj fazi tranzicije bit će potrebne i mjere na strani potražnje kako bi se stvorila vodeća tržišta i potaknula potrošnja niskougljičnih proizvoda, budući da su oni obično manje konkurentni od tradicionalnih po pitanju cijene. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | EGSO naglašava da zelena tranzicija može biti uspješna samo ako EU raspolaže kvalificiranom radnom snagom koja mu je potrebna kako bi ostao konkurentan. Istodobno poziva Komisiju da ažurira već provedene procjene učinka za paket „Spremni za 55 %” kako bi se osiguralo da sadržavaju najnovije i relevantne podatke i pružaju najtočniju moguću sliku učinaka. |
| --- | --- |

3.26.

Zelena tranzicija

| 3.27. | Na dvostruku krizu oko klime i biološke raznolikosti mora se odgovoriti zajedno. Klimatska rješenja koja negativno utječu na biološku raznolikost i staništa nisu prihvatljiva kao dio paketa kojim se želi postići smanjenje emisija. Paket „Spremni za 55 %” mora biti povezan s ciljevima održivog razvoja UN-a i usklađen s već dogovorenim obvezama u Programu 2030., kao i s europskim stupom socijalnih prava. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | Pojam „devet granica planeta” (7) koje su utvrdili znanstvenici mora biti vodeće načelo pri praćenju utjecaja ljudskih aktivnosti, ekonomskih politika i klimatskih mjera. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | Obnova prirode i pomoć za hitni oporavak biološke raznolikosti moraju biti dio zakonodavne pravne stečevine kako bi se osigurala zelena tranzicija, kao i okosnica predstojećeg zakona EU-a o obnovi prirode. Ne smije se zanemariti zaštita i održavanje postojećih staništa bogatih biološkom raznolikošću. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Korištenje prirodnih ekosustava za hvatanje i skladištenje ugljika trebalo bi biti popraćeno odgovarajućim javnim financiranjem u obliku subvencija, kao i novim zelenim poslovnim modelima, te je važno da odgovarajući vlasnik ili upravitelj zemljišta ili poljoprivrednik bude primatelj tih sredstava. Skladištenje ugljika te zaštita i obnova biološke raznolikosti javna su dobra. To se načelo treba odraziti u predstojećom inicijativi za sekvestraciju ugljika. |
| --- | --- |

3.30.

Prijedlog direktive o tlu trebao bi uslijediti hitno nakon objave nove strategije za tlo. Usmjerenost na tlo od presudne je važnosti za biološku raznolikost i prirodno skladištenje ugljika.

Osiguravanje tranzicije postiže se mehanizmima koji promiču široku prihvaćenost i podršku šire javnosti

| 3.31. | Izuzetno je važno podupirati građane i skupine dionika u njihovoj mobilizaciji za aktivno sudjelovanje u tranziciji prema društvu s niskim emisijama ugljika. Strahovi i zabrinutosti oko izazova povezanih s tom tranzicijom mogu se ublažiti kroz suradnju sa svim vrstama dionika. Trebalo bi pokrenuti koordiniranu inicijativu klimatske diplomacije koja bi uključivala mrežu za klimatsku diplomaciju civilnog društva. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Trebalo bi jasno utvrditi nacionalne, po državama specifične mehanizme distribucije za Socijalni fond za klimatsku politiku, s postupkom savjetovanja, kako bi se osiguralo da su troškovi tranzicije ravnomjerno raspoređeni i da financijska potpora stiže do onih kojima je najpotrebnija. EGSO bi sa svojom mrežom od približno 100 milijuna građana mogao pomoći u osmišljavanju tih mehanizama. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Jasne poruke o prednostima smanjenja ovisnosti o uvezenim fosilnim gorivima i o višestrukim prednostima društva s nultom stopom neto emisija ugljika trebale bi se dosljedno priopćavati kako bi se suzbili lažni diskursi koji daju municiju populističkim agendama. |
| --- | --- |

3.33.

| 3.34. | Provedba paketa „Spremni za 55 %” zahtijeva snažne strukture upravljanja za uključivanje svih dionika u oblikovanje mjera prilagodbe. Ona mora biti prepoznata kao međugeneracijski izazov i treba je shvatiti kao priliku za rješavanje problema rodne neravnoteže na radnom mjestu, u plaćama i u prilikama. |
| --- | --- |

3.34.

| 3.35. | Važno je da postoji jasan smjer u pogledu raspodjele ciljeva. Strogim obvezama kao što su one utvrđene u Europskom zakonu o klimi trebalo bi se odrediti tko što mora učiniti te koji je obvezujući cilj određen na nacionalnoj razini za svaki sektor. |
| --- | --- |

3.35.

| 3.36. | Trebalo bi stvoriti referentni prostor za pojednostavljenje i pronalaženje tokova financiranja za industriju i MSP-ove kako bi se olakšala mobilizacija financiranja. |
| --- | --- |

3.36.

Bruxelles, 24. veljače 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Nova slika Europe – Rezolucija EGSO-a o Konferenciji o budućnosti Europe, točka 2.1 (SL C 286, 16.7.2021., str. 1.).

1

(2)  Nova slika Europe – Rezolucija EGSO-a o Konferenciji o budućnosti Europe, točka 2.1 (SL C 286, 16.7.2021., str. 1.).

2

(3)  Nova slika Europe – Rezolucija EGSO-a o konferenciji o budućnosti Europe, točka 2.4 (SL C 286, 16.7.2021., str. 1.).

3

(4)  TEN/759 „Socijalni fond za klimatsku politiku”, mišljenje EGSO-a doneseno na plenarnoj sjednici EGSO-a 8. i 9. prosinca 2021., točke 1.1 i 1.2. (SL C 152, 6.4.2022., str. 158.).

4

(5)  Međunarodni monetarni fond izračunao je izravne i neizravne subvencije za fosilna goriva u svijetu (objavljeno u rujnu 2021.), koje iznose oko 6 bilijuna USD godišnje.

5

(6)  Rezolucija „Doprinos Europskog gospodarskog i socijalnog odbora programu rada Europske komisije za 2022. godinu temeljen na radu Ad hoc skupine za doprinos EGSO-a programu rada Europske komisije za 2022. godinu”, točka 1.5, (SL C 341, 24.8.2021., str. 1.).

6

Ad hoc

(7)  https://www.stockholmresilience.org/research/planetary-boundaries/the-nine-planetary-boundaries.html.

7

---

| 18.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 275/108 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 275/108

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2008/118/EZ i Direktive (EU) 2020/262 (preinaka) u pogledu prodavaonica koje su izuzete od poreza na francuskom terminalu izravne veze ispod Kanala La Manche

(COM(2021) 817 final – 2021/0418 (CNS))

(2022/C 275/17)

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 20.1.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.2.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 567 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 214/0/8 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 20.1.2022.

Pravna osnova:

članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.2.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

567

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

214/0/8

Budući da Odbor prihvaća sadržaj Prijedloga direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2008/118/EZ i Direktive (EU) 2020/262 (preinaka) u pogledu prodavaonica koje su izuzete od poreza na francuskom terminalu izravne veze ispod Kanala La Manche i smatra da njegov komentar nije potreban, na 567. plenarnom zasjedanju održanom 23. i 24. veljače 2022. (sjednica od 23. veljače) odlučio je o njemu dati pozitivno mišljenje s 214 glasova za i 8 suzdržanih.

Bruxelles, 23. veljače 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

| 18.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 275/109 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 275/109

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju najvećih dopuštenih dimenzija u unutarnjem i međunarodnom prometu te najveće dopuštene mase u međunarodnom prometu za određena cestovna vozila koja prometuju unutar Unije (kodificirani tekst)

(COM(2021) 769 final – 2021/0400 (COD))

(2022/C 275/18)

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 13.12.2021.
  Vijeće Europske unije, 17.12.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članci 91. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.2.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 567 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 214/1/6 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 13.12.2021.

Vijeće Europske unije, 17.12.2021.

Pravna osnova:

članci 91. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.2.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

567

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

214/1/6

Budući da Odbor bezrezervno prihvaća sadržaj prijedloga i smatra da njegov komentar nije potreban, na 567. plenarnom zasjedanju održanom 23. i 24. veljače 2022. (sjednica od 23. veljače) odlučio je o njemu dati pozitivno mišljenje s 214 glasova za, 1 protiv i 6 suzdržana.

Bruxelles, 23. veljače 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---