# Úradný vestník C 290/29.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 290 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6529. júla 2022 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 290

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6529. júla 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 568. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – INTERACTIO, 23. 3. 2022 –24. 3. 2022 |
| 2022/C 290/01 | Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Vojna na Ukrajine a jej hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky | 1 |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 568. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – INTERACTIO, 23. 3. 2022 –24. 3. 2022 |
| 2022/C 290/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Opatrenia EÚ na obdobie po pandémii COVID-19: lepšie zotavenie prostredníctvom športu (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 6 |
| 2022/C 290/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Nový rámec pre dohody o voľnom obchode, dohody o hospodárskom partnerstve a investičné dohody, ktorý zaručí efektívne zapojenie organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov a zvyšovanie povedomia verejnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 11 |
| 2022/C 290/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Podmienky spoločenskej akceptovateľnosti energetickej a nízkouhlíkovej transformácie (prieskumné stanovisko na žiadosť francúzskeho predsedníctva Rady EÚ) | 22 |
| 2022/C 290/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Konsolidácia civilnej ochrany v EÚ: mechanizmus na zlepšenie schopnosti EÚ reagovať na mimoriadne udalosti vrátane mimoriadnych udalostí mimo jej územia (prieskumné stanovisko na žiadosť francúzskeho predsedníctva Rady EÚ) | 30 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky hospodársky a sociálny výbor

568. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – INTERACTIO, 23. 3. 2022 –24. 3. 2022

2022/C 290/01

Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Vojna na Ukrajine a jej hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky

1

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

568. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – INTERACTIO, 23. 3. 2022 –24. 3. 2022

2022/C 290/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Opatrenia EÚ na obdobie po pandémii COVID-19: lepšie zotavenie prostredníctvom športu (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

6

2022/C 290/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Nový rámec pre dohody o voľnom obchode, dohody o hospodárskom partnerstve a investičné dohody, ktorý zaručí efektívne zapojenie organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov a zvyšovanie povedomia verejnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

11

2022/C 290/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Podmienky spoločenskej akceptovateľnosti energetickej a nízkouhlíkovej transformácie (prieskumné stanovisko na žiadosť francúzskeho predsedníctva Rady EÚ)

(prieskumné stanovisko na žiadosť francúzskeho predsedníctva Rady EÚ)

22

2022/C 290/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Konsolidácia civilnej ochrany v EÚ: mechanizmus na zlepšenie schopnosti EÚ reagovať na mimoriadne udalosti vrátane mimoriadnych udalostí mimo jej územia (prieskumné stanovisko na žiadosť francúzskeho predsedníctva Rady EÚ)

(prieskumné stanovisko na žiadosť francúzskeho predsedníctva Rady EÚ)

30

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 568. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – INTERACTIO, 23. 3. 2022 –24. 3. 2022 |
| 2022/C 290/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade — Správa o strategickom výhľade za rok 2021 — Kapacita EÚ a jej sloboda konať [COM(2021) 750 final] | 35 |
| 2022/C 290/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o požiadavky na kreditné riziko, riziko úpravy ocenenia pohľadávky, operačné riziko, trhové riziko a spodnú hranicu pre výstupné hodnoty [COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD)] | 40 |
| 2022/C 290/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Rady, ktorou sa stanovujú pravidlá na zabránenie zneužívaniu schránkových subjektov na daňové účely a mení smernica 2011/16/EÚ [COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS)] | 45 |
| 2022/C 290/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Rady o zabezpečení globálnej minimálnej úrovne zdaňovania nadnárodných skupín v Únii [COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS)] | 52 |
| 2022/C 290/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje jednotné európske miesto prístupu, ktoré poskytuje centralizovaný prístup k verejne dostupným informáciám týkajúcim sa finančných služieb, kapitálových trhov a udržateľnosti [COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD)] — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia určité smernice, pokiaľ ide o zriadenie a fungovanie jednotného európskeho miesta prístupu [COM(2021) 724 final – 2021/0379 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia určité nariadenia, pokiaľ ide o zriadenie a fungovanie jednotného európskeho miesta prístupu [COM(2021) 725 final – 2021/0380 (COD)] | 58 |
| 2022/C 290/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/760, pokiaľ ide o rozsah oprávnených aktív a investícií, požiadavky na zloženie a diverzifikáciu portfólia, vypožičiavanie hotovosti a iné pravidlá fondov, ako aj pokiaľ ide o požiadavky týkajúce sa udeľovania povolení, investičných politík a podmienok výkonu činnosti európskych dlhodobých investičných fondov [COM(2021) 722 final – 2021/0377(COD)] | 64 |
| 2022/C 290/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 600/2014, pokiaľ ide o zvýšenie transparentnosti údajov o trhu, odstránenie prekážok vzniku konsolidovaného informačného systému, optimalizáciu obchodovacích povinností a zákaz prijímania platieb za postupovanie pokynov klientov [COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD)] | 68 |
| 2022/C 290/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia boja proti antisemitizmu a podpory židovského života v EÚ (2021 – 2030) [COM(2021) 615 final] | 73 |
| 2022/C 290/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o uplatňovaní smernice 2009/52/ES z 18. júna 2009, ktorou sa stanovujú minimálne normy pre sankcie a opatrenia voči zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov [COM(2021) 592 final] | 81 |
| 2022/C 290/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Obnovený akčný plán EÚ proti prevádzačstvu migrantov (2021 – 2025) [COM(2021) 591 final] | 90 |
| 2022/C 290/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Lepšie pracovné podmienky pre silnejšiu sociálnu Európu: plné využitie prínosov digitalizácie pre budúcnosť práce [COM(2021) 761 final] — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o zlepšení pracovných podmienok v oblasti práce pre platformy [COM(2021) 762 final] | 95 |
| 2022/C 290/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o európskej stratégii pre univerzity [COM(2022) 16 final] — Návrh odporúčania Rady o budovaní mostov pre účinnú spoluprácu v oblasti vysokoškolského vzdelávania v Európe [COM(2022) 17 final] | 109 |
| 2022/C 290/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie) [COM(2021) 802 final – 2021/0426 (COD)] | 114 |
| 2022/C 290/19 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o usmerneniach Únie pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/1153 a nariadenie (EÚ) č. 913/2010 a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1315/2013] [COM(2021) 812 final – 2021/0420 (COD)] | 120 |
| 2022/C 290/20 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2010/40/EÚ o rámci na zavedenie inteligentných dopravných systémov v oblasti cestnej dopravy a na rozhrania s inými druhmi dopravy [COM(2021) 813 final – 2021/0419 (COD)] | 126 |
| 2022/C 290/21 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Stratégia EÚ v oblasti pôdy do roku 2030 – Využívanie prínosov zdravej pôdy v prospech ľudí, potravín, prírody a klímy [COM(2021) 699 final] | 131 |
| 2022/C 290/22 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru: Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ [COM(2021) 345 final] | 137 |
| 2022/C 290/23 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva, ktorou sa nahrádza smernica 2008/99/ES [COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD)] | 143 |
| 2022/C 290/24 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/833, ktorým sa ustanovujú ochranné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku [COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD)] | 149 |
| 2022/C 290/25 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o predĺženie obdobia uplatňovania voliteľného mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti v súvislosti s dodaním určitého tovaru a poskytovaním určitých služieb, ktoré sú náchylné na podvody, a mechanizmu rýchlej reakcie proti podvodom v oblasti DPH [COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS)] | 151 |
| 2022/C 290/26 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie Rady 2003/17/ES, pokiaľ ide o obdobie jeho uplatňovania a o rovnocennosť terénnych inšpekcií uskutočňovaných v Bolívii na množiteľskom poraste pre produkciu osiva obilnín a na množiteľskom poraste pre produkciu osiva olejnín a priadnych rastlín a o rovnocennosť osiva obilnín a osiva olejnín a priadnych rastlín vyprodukovaných v Bolívii [COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD)] | 152 |
| 2022/C 290/27 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú prechodné pravidlá týkajúce sa balenia a označovania veterinárnych liekov povolených v súlade so smernicou 2001/82/ES a nariadením (ES) č. 726/2004 [COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD)] | 153 |
| 2022/C 290/28 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013 a nariadenie (EÚ) č. 223/2014, pokiaľ ide o Kohézne opatrenia na podporu utečencov v Európe (CARE) [COM(2019) 109 final – 2022/0075 (COD)] | 154 |

III   Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

568. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – INTERACTIO, 23. 3. 2022 –24. 3. 2022

2022/C 290/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade — Správa o strategickom výhľade za rok 2021 — Kapacita EÚ a jej sloboda konať [COM(2021) 750 final]

[COM(2021) 750 final]

35

2022/C 290/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o požiadavky na kreditné riziko, riziko úpravy ocenenia pohľadávky, operačné riziko, trhové riziko a spodnú hranicu pre výstupné hodnoty [COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD)]

[COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD)]

40

2022/C 290/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Rady, ktorou sa stanovujú pravidlá na zabránenie zneužívaniu schránkových subjektov na daňové účely a mení smernica 2011/16/EÚ [COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS)]

[COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS)]

45

2022/C 290/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Rady o zabezpečení globálnej minimálnej úrovne zdaňovania nadnárodných skupín v Únii [COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS)]

[COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS)]

52

2022/C 290/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje jednotné európske miesto prístupu, ktoré poskytuje centralizovaný prístup k verejne dostupným informáciám týkajúcim sa finančných služieb, kapitálových trhov a udržateľnosti [COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD)] — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia určité smernice, pokiaľ ide o zriadenie a fungovanie jednotného európskeho miesta prístupu [COM(2021) 724 final – 2021/0379 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia určité nariadenia, pokiaľ ide o zriadenie a fungovanie jednotného európskeho miesta prístupu [COM(2021) 725 final – 2021/0380 (COD)]

[COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD)]

[COM(2021) 724 final – 2021/0379 (COD)]

[COM(2021) 725 final – 2021/0380 (COD)]

58

2022/C 290/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/760, pokiaľ ide o rozsah oprávnených aktív a investícií, požiadavky na zloženie a diverzifikáciu portfólia, vypožičiavanie hotovosti a iné pravidlá fondov, ako aj pokiaľ ide o požiadavky týkajúce sa udeľovania povolení, investičných politík a podmienok výkonu činnosti európskych dlhodobých investičných fondov [COM(2021) 722 final – 2021/0377(COD)]

[COM(2021) 722 final – 2021/0377(COD)]

64

2022/C 290/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 600/2014, pokiaľ ide o zvýšenie transparentnosti údajov o trhu, odstránenie prekážok vzniku konsolidovaného informačného systému, optimalizáciu obchodovacích povinností a zákaz prijímania platieb za postupovanie pokynov klientov [COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD)]

[COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD)]

68

2022/C 290/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia boja proti antisemitizmu a podpory židovského života v EÚ (2021 – 2030) [COM(2021) 615 final]

[COM(2021) 615 final]

73

2022/C 290/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o uplatňovaní smernice 2009/52/ES z 18. júna 2009, ktorou sa stanovujú minimálne normy pre sankcie a opatrenia voči zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov [COM(2021) 592 final]

[COM(2021) 592 final]

81

2022/C 290/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Obnovený akčný plán EÚ proti prevádzačstvu migrantov (2021 – 2025) [COM(2021) 591 final]

[COM(2021) 591 final]

90

2022/C 290/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Lepšie pracovné podmienky pre silnejšiu sociálnu Európu: plné využitie prínosov digitalizácie pre budúcnosť práce [COM(2021) 761 final] — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o zlepšení pracovných podmienok v oblasti práce pre platformy [COM(2021) 762 final]

[COM(2021) 761 final]

[COM(2021) 762 final]

95

2022/C 290/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o európskej stratégii pre univerzity [COM(2022) 16 final] — Návrh odporúčania Rady o budovaní mostov pre účinnú spoluprácu v oblasti vysokoškolského vzdelávania v Európe [COM(2022) 17 final]

[COM(2022) 16 final]

[COM(2022) 17 final]

109

2022/C 290/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie) [COM(2021) 802 final – 2021/0426 (COD)]

[COM(2021) 802 final – 2021/0426 (COD)]

114

2022/C 290/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o usmerneniach Únie pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/1153 a nariadenie (EÚ) č. 913/2010 a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1315/2013] [COM(2021) 812 final – 2021/0420 (COD)]

[COM(2021) 812 final – 2021/0420 (COD)]

120

2022/C 290/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2010/40/EÚ o rámci na zavedenie inteligentných dopravných systémov v oblasti cestnej dopravy a na rozhrania s inými druhmi dopravy [COM(2021) 813 final – 2021/0419 (COD)]

[COM(2021) 813 final – 2021/0419 (COD)]

126

2022/C 290/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Stratégia EÚ v oblasti pôdy do roku 2030 – Využívanie prínosov zdravej pôdy v prospech ľudí, potravín, prírody a klímy [COM(2021) 699 final]

[COM(2021) 699 final]

131

2022/C 290/22

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru: Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ [COM(2021) 345 final]

[COM(2021) 345 final]

137

2022/C 290/23

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva, ktorou sa nahrádza smernica 2008/99/ES [COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD)]

[COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD)]

143

2022/C 290/24

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/833, ktorým sa ustanovujú ochranné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku [COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD)]

[COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD)]

149

2022/C 290/25

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o predĺženie obdobia uplatňovania voliteľného mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti v súvislosti s dodaním určitého tovaru a poskytovaním určitých služieb, ktoré sú náchylné na podvody, a mechanizmu rýchlej reakcie proti podvodom v oblasti DPH [COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS)]

[COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS)]

151

2022/C 290/26

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie Rady 2003/17/ES, pokiaľ ide o obdobie jeho uplatňovania a o rovnocennosť terénnych inšpekcií uskutočňovaných v Bolívii na množiteľskom poraste pre produkciu osiva obilnín a na množiteľskom poraste pre produkciu osiva olejnín a priadnych rastlín a o rovnocennosť osiva obilnín a osiva olejnín a priadnych rastlín vyprodukovaných v Bolívii [COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD)]

[COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD)]

152

2022/C 290/27

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú prechodné pravidlá týkajúce sa balenia a označovania veterinárnych liekov povolených v súlade so smernicou 2001/82/ES a nariadením (ES) č. 726/2004 [COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD)]

[COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD)]

153

2022/C 290/28

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013 a nariadenie (EÚ) č. 223/2014, pokiaľ ide o Kohézne opatrenia na podporu utečencov v Európe (CARE) [COM(2019) 109 final – 2022/0075 (COD)]

[COM(2019) 109 final – 2022/0075 (COD)]

154

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky hospodársky a sociálny výbor

568. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – INTERACTIO, 23. 3. 2022 –24. 3. 2022

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/1

---

Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Vojna na Ukrajine a jej hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky

(2022/C 290/01)

| Právny základ | článok 35 rokovacieho poriadku |
| --- | --- |
| | uznesenie |
| Dátum schválenia na plenárnom zasadnutí | 24. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 176/1/1 |

Právny základ

článok 35 rokovacieho poriadku

uznesenie

Dátum schválenia na plenárnom zasadnutí

24. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

176/1/1

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR (EHSV),

| 1. | dôrazne odsudzuje jednostrannú agresiu voči Ukrajine nariadenú prezidentom Ruskej federácie a zapojenie bieloruského režimu; zdôrazňuje, že invázia ruských vojenských síl na Ukrajine porušuje platné medzinárodné pravidlá a dohody a ohrozuje európsku a svetovú bezpečnosť; invázia zároveň priamo ohrozuje základný cieľ EÚ „presadzovať mier, svoje hodnoty a blaho svojich národov“; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada EÚ, aby poskytla plnú podporu s cieľom zabezpečiť, že všetky vojnové zločiny a zločiny proti ľudskosti sa budú zaznamenávať a že sa nimi bude zaoberať Medzinárodný trestný súd; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vzdáva hold obrovskej odvahe ukrajinského ľudu, ktorý bráni Ukrajinu pred ruskými narušiteľmi; vyzýva slobodný svet, aby podporil tento boj za mier a slobodu všetkými prostriedkami, ktoré má k dispozícii; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva EÚ a jej podobne zmýšľajúcich medzinárodných partnerov, aby zostali zjednotení, naďalej preukazovali plnú solidaritu v reakcii na túto neodôvodnenú a nevyprovokovanú vojnu a našli diplomatický spôsob zastavenia násilností; zdôrazňuje potrebu diplomatických rokovaní na dosiahnutie okamžitého prímeria a vybudovanie skutočného mierového procesu s aktívnym zapojením inštitúcií EÚ. Títo aktéri by zároveň mali zintenzívniť tlak na ruský režim urýchleným uložením ďalších sankcií a využiť všetky ostatné nástroje, ktoré majú k dispozícií, na okamžité ukončenie vojenskej akcie Ruska na ukrajinskom území, úplné stiahnutie ruských síl a obnovenie mieru, bezpečnosti a stability vo východnom susedstve EÚ a na podporu spoločností, ktoré uznávajú naše hodnoty; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyjadruje názor, že pre EÚ a medzinárodné spoločenstvo je mimoriadne dôležité, aby sa žiadne hranice nemenili vojenskými prostriedkami a aby agresor nezískal žiadne výhody. Musia sa dodržiavať zásady právneho štátu, nie práva najsilnejších, a Ukrajine sa musia nahradiť všetky reparácie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podporuje a schvaľuje kľúčové posolstvá uznesenia Európskeho parlamentu z 1. marca o ruskej agresii voči Ukrajine vrátane navrhnutých opatrení na okamžitú podporu Ukrajiny a jej občanov v ich boji za nezávislosť a slobodu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | víta opatrenia tých európskych obchodných spoločností, ktoré sa rozhodli stiahnuť z ruského trhu, a nabáda ostatné spoločnosti, aby tiež uprednostnili humánnosť a solidaritu pred krátkodobými hospodárskymi záujmami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opakuje svoju jednoznačnú podporu zvrchovanosti, nezávislosti a územnej celistvosti Ukrajiny, ostatných krajín Východného partnerstva, najmä Moldavska a Gruzínska, ako aj všetkých členských štátov EÚ v rámci ich medzinárodne uznaných hraníc; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyjadruje hlboký zármutok nad všetkými obeťami tejto agresie, deťmi, ženami a mužmi, nad ničením miest a infraštruktúry, nevyčísliteľným ľudským utrpením a poškodením životného prostredia; vyjadruje poľutovanie nad tým, že milióny ľudí museli opustiť svoje domovy a hľadať útočisko na bezpečnejších miestach na Ukrajine alebo v susedných krajinách; trvá na tom, že agresori sa musia za svoje zločiny zodpovedať; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naliehavo žiada zintenzívnenie opatrení na posilnenie pozície a zvrchovanosti Ukrajiny, ako aj humanitárnych opatrení, ktoré môžu pomôcť ukrajinskému ľudu zabezpečiť prístup k základným statkom, najmä k vode, potravinám, liekom a elektrine; vyzýva vlády, aby urobili všetko, čo je v ich silách, na zabezpečenie dodávky potravín a potravinovej bezpečnosti poskytovaním potravín a čistej vody vo vojnových oblastiach; vyzýva Rusko, aby zabezpečilo prístup obyvateľstva Ukrajiny k humanitárnej pomoci; upozorňuje, že mnoho pracovníkov nebude dostávať svoj plat a ľudia nebudú mať prístup k svojim úsporám; v tejto súvislosti požaduje primerané hospodárske opatrenia zamerané na zabránenie hospodárskemu kolapsu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | víta aktívny prístup vlád všetkých krajín EÚ, najmä Poľska, Maďarska, Rumunska, Bulharska a Slovenska, ako aj vlády Moldavska, ktoré ponechávajú svoje hranice otvorené a poskytujú prostriedky na evakuáciu, prístrešie, núdzovú pomoc, lekársku starostlivosť a azyl osobám, ktoré utekajú pred vojnou na Ukrajine, a to pre ukrajinských aj neukrajinských štátnych príslušníkov; vyzýva Komisiu a Radu, aby týmto krajinám poskytli dodatočné finančné prostriedky, keďže sú hlavnými miestami vstupu ukrajinských utečencov do EÚ a v nasledujúcich mesiacoch budú aj naďalej hlavnými krajinami pobytu ukrajinských utečencov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opätovne požaduje prijatie prisťahovaleckej politiky, ktorá zabezpečí, že žiadna krajina nebude znášať neprimeranú záťaž a že táto záťaž sa rovnomerne rozdelí medzi členské štáty; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podporuje záväzok EÚ pomáhať utečencom z Ukrajiny, ako sa uvádza v oznámení Komisie Európska solidarita s utečencami a ľuďmi, ktorí utekajú pred vojnou na Ukrajine (1), a zdôrazňuje, že finančné prostriedky dostupné prostredníctvom kohéznych opatrení na podporu utečencov v Európe a REACT (2) by mali byť flexibilné a rýchlo dostupné; víta skutočnosť, že EÚ už aktivovala mechanizmus Európskej únie v oblasti civilnej ochrany a vytvorila logistické centrá v susedných krajinách s cieľom nasmerovať pomoc na Ukrajinu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | víta povzbudzujúcu solidaritu, ktorú prejavili organizácie občianskej spoločnosti EÚ a susedných krajín, a ich neúnavnú činnosť od úplne prvého dňa ruskej agresie a zdôrazňuje, že je potrebné prideliť finančné prostriedky EÚ vládam aj organizáciám občianskej spoločnosti pôsobiacim v teréne; |
| --- | --- |

14.

| 15. | žiada, aby sa smernica o dočasnej ochrane (ktorá bola prvýkrát aktivovaná Európskou radou 4. marca 2022 na základe návrhu Európskej komisie) vykonávala v plnom rozsahu prostredníctvom solidarity a spoločnej zodpovednosti medzi členskými štátmi EÚ, a to zaručením všetkých práv stanovených v smernici, medzi ktoré patrí prístup na trh práce, bývanie, zdravotná starostlivosť, vzdelávanie a sociálna podpora pre všetkých, ktorí majú nárok na túto ochranu, a aby sa primerane riešili potreby zraniteľných skupín, najmä detí, žien, starších osôb a osôb so zdravotným postihnutím; vyzýva hostiteľské krajiny, aby podporili vytvorenie rovnakých humanitárnych koridorov pre všetkých utečencov, ktorí utekajú pred vojnou na Ukrajine, bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť, a aby tieto koridory rešpektovali; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uznáva ťažkosti, ktorým môžu čeliť hostiteľské krajiny pri úsilí o rýchlu integráciu utečencov do svojich trhov práce; zdôrazňuje, že hospodárstva EÚ sú schopné absorbovať príchod veľkého počtu ľudí z Ukrajiny za predpokladu, že presídlenie bude riadené správne; žiada, aby mechanizmy začleňovania zohľadňovali rodové hľadisko a hľadisko veku; vyzýva Európsky orgán práce, aby v súlade so svojím mandátom monitoroval integráciu utečencov do trhu práce a aby o nej pravidelne podával správy; v tejto súvislosti pripomína, že sociálne a solidárne hospodárstvo má v rámci štátnych sociálnych služieb potenciál udržiavať a zvyšovať počet pracovných miest aj v čase krízy, a nabáda členské štáty, aby našli riešenia na lepšiu integráciu ukrajinských utečencov do svojho trhu práce; uznáva osobitnú situáciu žien a detí v oblastiach konfliktov a po príchode do hostiteľských krajín vrátane rizík vykorisťovania a rodovo motivovaného násilia, najmä sexuálneho násilia a obchodovania s ľuďmi; konštatuje, že Európske fórum pre migráciu bude naďalej monitorovať a zohľadňovať situáciu ukrajinských občanov, ktorým bola udelená dočasná ochrana v Európskej únii alebo ktorí sú oprávnení požiadať o takýto štatút; |
| --- | --- |

16.

| 17. | žiada väčšiu podporu ukrajinskej občianskej spoločnosti na Ukrajine aj mimo nej; domnieva sa, že EÚ by mala zvážiť zapojenie ukrajinskej občianskej spoločnosti do všetkých diskusií týkajúcich sa Ukrajiny; ukrajinská občianska spoločnosť bude priamo zapojená do zmierňovania dôsledkov vojny a do obnovy sociálno-ekonomickej štruktúry krajiny; EHSV v tejto súvislosti žiada, aby sa skonsolidovali a posilnili súčasné systémy financovania určené na podporu občianskej spoločnosti na Ukrajine; |
| --- | --- |

17.

| 18. | v nadväznosti na nedávne vyhlásenia predsedníčky Európskej komisie vyzýva inštitúcie EÚ a všetky členské štáty, aby plne spolupracovali s Ukrajinou a otvorili jej všetky relevantné fondy a programy EÚ; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva inštitúcie EÚ, aby čo najskôr začali konkrétny dialóg s Ukrajinou o procese pristúpenia tejto krajiny k Európskej únii v súlade s článkom 49 Zmluvy o Európskej únii a na základe jej zásluh a aby poskytli okamžitú finančnú pomoc na zabezpečenie humanitárnej pomoci Ukrajine, pričom naliehavo žiada, aby sa začal rovnaký dialóg s ostatnými krajinami, ktoré sa pridružili k EÚ, ako sú Gruzínsko a Moldavsko, s cieľom zaručiť stabilitu a rovnaké zaobchádzanie s týmito krajinami. To by malo prebiehať bez narušenia prebiehajúceho procesu pristúpenia západného Balkánu; zatiaľ vyzýva, aby sa pokračovalo v úsilí o integráciu Ukrajiny do jednotného trhu EÚ podľa vzoru dohody o pridružení; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že ruská vláda na ospravedlnenie a zakrytie svojho útoku na Ukrajinu využíva rozsiahlu propagandu a dezinformácie; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné posilniť odolnosť EÚ voči kybernetickým útokom a navrhnúť globálnu stratégiu boja proti dezinformáciám; EÚ musí v tejto oblasti zaujať celosvetovo vedúcu pozíciu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje potrebu podporovať nezávislú ruskú a bieloruskú občiansku spoločnosť a novinárov a udržiavať vzájomné komunikačné kanály otvorené; dôrazne odsudzuje vlnu represií v Rusku, ako aj zatýkanie pokojných demonštrantov a umlčovanie médií a občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva na spoločné solidárne opatrenia na bojkot výrobkov a služieb z Ruska; zdôrazňuje, že je potrebné prerušiť spoluprácu s ruskými obchodnými spoločnosťami a organizáciami, ktoré podporujú politiku prezidenta Putina; odsudzuje obchádzanie spoločného bojkotu v snahe získať akúkoľvek výhodu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uznáva, že vojna a všetky súvisiace opatrenia, konkrétne sankcie, budú mať sociálno-hospodárske dôsledky v členských štátoch a susedných krajinách, čo musí byť EÚ pripravená zohľadniť; konštatuje, že kríza poukazuje na potrebu posilniť vnútorný trh a jeho fungovanie; zdôrazňuje, že je dôležité kompenzovať straty, ktoré európskym podnikom spôsobia sankcie, a že je potrebné vykonať dôkladnú analýzu vplyvu sankcií s cieľom pripraviť sa na zmierňovanie ich hospodárskych a sociálnych dôsledkov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje, že viaceré priemyselné odvetvia budú vážne zasiahnuté; poukazuje na to, že okrem veľkého významu pre energetiku EÚ majú Rusko a Ukrajina významný podiel na jej dovoze kovov, ako sú nikel, meď a železo, a základných surovín, ako sú neón, paládium, titán a platina, ktoré majú kritický význam pre viaceré strategické odvetvia vrátane obrany a výroby mikročipov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje potrebu urýchliť rozvoj strategickej a technologickej autonómie Európy a vyzýva lídrov EÚ, aby potvrdili svoju jednotu a odhodlanie budovať Európsku úniu ako nezávislejšiu a zvrchovanú mocnosť zlepšením našej obranyschopnosti a obmedzením našej závislosti od energie, kritických surovín a potravín; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podčiarkuje, že je dôležité znížiť energetickú závislosť EÚ od tretích krajín, a najmä od Ruska; žiada životaschopný plán diverzifikácie zdrojov energie v rámci energetického mixu členských štátov a víta príslušné návrhy vyjadrené vo vyhlásení z Versailles (3); uznáva, že bezpečné a udržateľné dodávky energie možno z dlhodobého hľadiska dosiahnuť v plnej miere len zvýšením využívania zdrojov energie s nízkymi alebo nulovými emisiami CO2 s väčším podielom miestnych a obnoviteľných zdrojov energie; zasadzuje sa za urýchlenie investícií do výskumu s cieľom vyvinúť nové čisté technológie na zabezpečenie odolnej a udržateľnej budúcnosti energetického systému EÚ; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje potrebu diferenciácie fiškálnych stratégií v jednotlivých členských štátoch s cieľom zachovať udržateľnosť dlhu, najmä v členských štátoch s vysokým verejným dlhom. Členské štáty s nízkou a strednou úrovňou dlhu by mali uprednostňovať rozširovanie verejných investícií; zdôrazňuje, že je dôležité uprednostniť rozširovanie verejných investícií s cieľom zvýšiť odolnosť hospodárstva EÚ; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyjadruje znepokojenie nad núdzovou situáciou, v ktorej sa nachádzajú významné časti odvetvia dopravy a naliehavo vyzýva Komisiu, aby pri príprave dočasného krízového rámca spomenutého v oznámení REPowerEU: spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu (4) venovala náležitú pozornosť kríze v dopravnom odvetví spôsobenej extrémne vysokými cenami paliva a elektrickej energie, a zároveň vyzýva na opatrnosť pri uvoľňovaní regulačných postupov s cieľom zabezpečiť, aby neoslabovali sociálne a environmentálne normy; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje, že konflikt bude mať nevyhnutne vážne dôsledky pre agropotravinársky priemysel EÚ, ktorý bude potrebovať dodatočnú podporu; v tejto súvislosti podčiarkuje, že EÚ musí posilniť svoj záväzok zabezpečiť udržateľné potravinové systémy a zároveň zaručiť cenovú dostupnosť kvalitných potravín pre všetkých; EÚ musí najmä zlepšiť svoju potravinovú bezpečnosť znížením závislosti od kľúčových dovážaných poľnohospodárskych výrobkov a vstupov; spotrebitelia vo všetkých členských štátoch EÚ budú zároveň čeliť výraznému zvýšeniu cien potravín a energií, čo by mohlo zvýšiť úroveň chudoby v rámci EÚ; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje, že Ukrajina a Rusko sú významnými vývozcami viacerých poľnohospodárskych výrobkov, ako sú obilie a olejnaté semená; konštatuje, že narušenie vývozu z týchto krajín už viedlo k obrovskému celosvetovému zvýšeniu cien poľnohospodárskych komodít a že dôsledky pociťujú najmä najchudobnejšie krajiny sveta a najchudobnejší ľudia budú trpieť najviac; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje, že dôsledky vojny by nemali narušiť realizáciu opatrení v oblasti klímy a udržateľnosti uvedené v Agende 2030 OSN pre udržateľný rozvoj, ktorá je v prvom rade programom mieru, bezpečnosti a znižovania chudoby; podčiarkuje, že treba pokročiť smerom k vykonávaniu Agendy 2030 OSN a spravodlivej transformácie prostredníctvom Európskej zelenej dohody, pričom zdôrazňuje, že výnimky sa môžu udeľovať len mimoriadne a na obmedzený čas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | domnieva sa, že environmentálne následky spôsobené konfliktom v dôsledku bombardovania, úniku ropy/plynu, nehôd v chemických továrňach alebo jadrových elektrárňach vyvolávajú veľké obavy ukrajinského obyvateľstva aj obyvateľstva EÚ; prízvukuje, že EÚ musí pomáhať pri ochrane a náprave environmentálnych škôd spôsobených vojnou a sankciami postihovať trestné činy proti životnému prostrediu, keďže budú mať nevyhnutne dlhodobé dôsledky; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kladie dôraz na potrebu zachovania solidarity a zintenzívnenia spoločnej európskej reakcie, aby sa rozdelila záťaž vyplývajúca z hospodárskych dôsledkov, a navrhuje vytvorenie flexibilného európskeho nástroja; konštatuje, že v prípade najviac postihnutých krajín môže byť potrebné spracovanie a revízia národných plánov obnovy a odolnosti, najmä vzhľadom na súvisiace riziko stagflácie; uznáva, že všetky členské štáty EÚ a ich občania budú priamo zasiahnutí inváziou na Ukrajinu a že ľudské straty a dôsledky pre Ukrajincov budú nevyčísliteľné, a preto je potrebná solidarita v rámci EÚ a dlhodobá solidarita EÚ s Ukrajinou; |
| --- | --- |

33.

| 34. | víta záväzok intenzívnejšie využívať Európsky mierový nástroj vyjadrený vo vyhlásení z Versailles (5); zdôrazňuje, že EÚ by mala pokročiť smerom k silnejšej politickej integrácii, ktorá by mohla podporiť spoločnú zahraničnú politiku, a vyzýva členské štáty, aby bezodkladne začali pracovať na realizácii skutočne spoločného a účinného obranného systému, ktorý by výrazne posilnil obranyschopnosť Európy; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uznáva, že obsadenie jadrových elektrární vyvoláva obavy o jadrovú bezpečnosť miestneho obyvateľstva a celej Európy, a žiada plnú spoluprácu so všetkými zúčastnenými aktérmi a Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu s cieľom monitorovať situáciu a zabrániť akémukoľvek možnému úniku rádioaktivity; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby politickí lídri jasne komunikovali s občanmi EÚ a vysvetlili im náklady súvisiace s vojnou; zdôrazňuje, že mier má svoju cenu a my všetci musíme zaplatiť túto cenu, ktorá sa musí rozdeliť medzi členské štáty; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby vypracovali plán adekvátnej pomoci a obnovy pre Ukrajinu na podporu ukrajinského hospodárstva a rekonštrukciu jej zničenej infraštruktúry; zdôrazňuje, že Ruská federácia musí niesť zodpovednosť za ničenie ukrajinskej infraštruktúry vrátane civilných a obytných budov, ako aj za značné hospodárske straty, a bude musieť nahradiť škody spôsobené svojimi agresívnymi činmi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zaväzuje sa, že bude dôsledne monitorovať situáciu podporou výmeny informácií o pomoci pre európske organizácie občianskej spoločnosti na mieste, podporou skutočného dialógu s ukrajinskými organizáciami občianskej spoločnosti vrátane organizácií zamestnávateľov a odborových zväzov, a to prostredníctvom ich mechanizmov stáleho dialógu; zaväzuje sa monitorovať situáciu utečencov na mieste, ako aj v susedných krajinách, pričom bude plne podporovať ukrajinský ľud. |
| --- | --- |

38.

V Bruseli 24. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 107 final – Európska solidarita s utečencami a ľuďmi, ktorí utekajú pred vojnou na Ukrajine.

1

(2)  COM(2022) 109 final – Kohézne opatrenia na podporu utečencov v Európe (CARE).

2

(3)  Vyhlásenie z Versailles, prijaté na neformálnom zasadnutí hláv štátov a predsedov vlád 10. a 11. marca 2022 https://www.consilium.europa.eu/media/54784/20220311-versailles-declaration-sk.pdf.

3

(4)  COM(2022) 108 final – REPowerEU: spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu.

4

(5)  Vyhlásenie z Versailles, prijaté na neformálnom zasadnutí hláv štátov a predsedov vlád 10. a 11. marca 2022 https://www.consilium.europa.eu/media/54784/20220311-versailles-declaration-sk.pdf.

5

---

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

568. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – INTERACTIO, 23. 3. 2022 –24. 3. 2022

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/6

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Opatrenia EÚ na obdobie po pandémii COVID-19: lepšie zotavenie prostredníctvom športu

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 290/02)

| Spravodajca: | Pietro Vittorio BARBIERI |
| --- | --- |

Spravodajca:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 23. 3. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 7. 3. 2022 |
| Prijaté v pléne | 24. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 148/0/0 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

23. 3. 2021

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

7. 3. 2022

Prijaté v pléne

24. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

148/0/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Po dlhom období pandémie, ktorá mala závažný vplyv na celý sektor športu, a najmä na miestne športové združenia, čo viedlo k zatvoreniu mnohých zariadení, je potrebný strategický prístup s cieľom obnoviť a zhodnotiť úlohu športu a pohybovej aktivity pri budovaní odolnejšej a udržateľnejšej spoločnosti. Takáto voľba sa musí začleniť do širšieho procesu hospodárskej a sociálnej obnovy, pričom by sa mali zároveň stanoviť ciele na posilnenie schopnosti sektora športu reagovať na krízy, ktorým čelíme čoraz častejšie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Šport a pohybová aktivita sa musia začleniť do stratégií hospodárskeho a sociálneho rozvoja a vytvoriť širšie medziodvetvové prepojenia najmä s oblasťami verejného zdravia, vzdelávania a sociálneho začlenenia. Šport je prostriedkom sociálnej, hospodárskej a environmentálnej udržateľnosti, ktorý podporuje obnovu a vytvára nové pracovné a podnikateľské príležitosti založené na športe. Takisto bude dôležité podporovať sociálny dialóg na tému telesnej a duševnej pohody a pohybovej aktivity na pracovisku a zapojiť do neho sociálnych partnerov. Z tohto dôvodu EHSV požaduje vypracovanie štúdií, ktoré by preukázali súvislosť medzi športovaním a všeobecnou telesnou a duševnou pohodou obyvateľstva. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | V rámci školy a v rôznych štádiách vzdelávania je nutné, aby sme dievčatá a chlapcov vzdelávali o všetkých aspektoch, ktoré sa týkajú porozumenia vlastnému telu, a to podobne, ako keď ich učíme riešiť úlohu, získavať vedomosti a rozvíjať sa. Rozvoj telesnej výchovy založenej na hre, zábave a multidisciplinarite znamená vytvoriť jedinečný nástroj, ktorý prináša výsledky a podporuje vnútorný pokoj, spolužitie a predovšetkým úspechy v škole a zdravý životný štýl. To znamená uznať hodnotu športu a pohybovej aktivity na rovnakom základe s inými predmetmi, najmä v priebehu vzdelávania mladšej generácie s osobitným zameraním na vnútrozemské a územne znevýhodnené oblasti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | V Lisabonskej zmluve sa vytyčuje európsky rozmer spoločenskej a hospodárskej hodnoty športu. Po zdravotnej kríze je potrebné, aby sa v európskej politike viac zviditeľnili hodnoty, ktoré predstavujú šport a pohybová aktivita. Zároveň je potrebné zaručiť, aby sa k nim pristupovalo s rovnakou vážnosťou ako k ostatným európskym politikám. Nejde len o politiku súdržnosti, ale aj o skutočný proces emancipácie alebo víziu skutočnej transformácie športu, pri ktorej sa kladie veľký dôraz na vplyv športu na telesnú a duševnú pohodu osôb a ich kvalitu života. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Z tohto dôvodu je nevyhnutné: |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | zahrnúť do zoznamu ukazovateľov Eurostatu na meranie materiálnej deprivácie aj mieru deprivácie spôsobenej nedostatkom športu, t. j. mieru vylúčenia z užívania verejného statku, ktorým je právo na športovanie; |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | sprístupniť sektoru športu všetky zdroje financovania EÚ na obdobie 2021 – 2027, či už v rámci priameho alebo nepriameho riadenia, pričom šport a pohybová aktivita sa považujú za investíciu do individuálneho a kolektívneho blahobytu komunít; |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | zvýšiť v rámci programu Erasmus+ podiel celkovej sumy finančných prostriedkov vyčlenených na šport a medzisektorovú spoluprácu vrátane spolupráce v športe. Financovanie by nemalo pochádzať len z kohéznych fondov, ale aj z finančných prostriedkov vyčlenených na rôzne opatrenia v rámci Fondu obnovy, keďže financovanie športu sa výrazne znížilo. Okrem toho by bolo žiaduce väčšie prerozdelenie zdrojov medzi výkonnostný šport na vysokej úrovni a šport podporujúci sociálne začlenenie; |
| --- | --- |

1.5.3.

| 1.5.4. | vypracovať plány na pomoc športu v prípade kríz a núdzových situácií (hospodárskych, sociálnych a zdravotných) vrátane plánov pripravenosti na ne, a to aj prostredníctvom potrebných foriem administratívneho zjednodušenia s cieľom vyrovnať sa s veľkou byrokratickou záťažou, najmä v prípade amatérskych športových klubov. Prioritou je preto podporovať amatérsky šport, keďže zohráva inkluzívnu úlohu vo vzťahu k osobám so zdravotným postihnutím alebo ľuďom v zraniteľných situáciách a zabezpečuje dôležitú medzikultúrnu interakciu; |
| --- | --- |

1.5.4.

| 1.5.5. | vytvárať podmienky pre podporu sietí aktívneho občianstva pri realizácii týchto cieľov na miestnej úrovni partnerstvami a navrhovaním verejných politík spoločne s týmito sieťami v snahe aktivovať rôzne formy sociálnej inovácie a využívať pritom skúsenosti so spoločnou správou a obehovou subsidiaritou. Podporovať účasť sociálnych partnerov a organizácií. |
| --- | --- |

1.5.5.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | V kontexte pandémie, ktorá nás naďalej stavia pred výzvy, a v situácii, keď bojujeme za ochranu životov a živobytia, nesmieme zabúdať na skutočnosť, že sú pred nami rozhodnutia, ktoré budú určovať budúcnosť sociálno-hospodárskych systémov EÚ a životy európskych občanov. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Zdravotná kríza ukázala, že vzhľadom na viacrozmerný charakter problémov, ktorým čelíme, nie je možné dosiahnuť takú úroveň odolnosti, aby sme úplne zabezpečili ochranu sociálno-hospodárskych systémov EÚ. Je potrebné prijať opatrenia v snahe prispôsobiť našu spoločnosť krízam a zmenám podporovaním modelov odolnosti založených na schopnosti predvídať krízy a reagovať na ne vhodnými „nástrojmi“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pandémia ochorenia COVID-19 zmenila perspektívy v hospodárskej, sociálnej a zdravotnej oblasti na nadchádzajúce roky, čím sa zmenil aj prístup k stratégiám v oblasti rozvoja a súdržnosti. Vzhľadom na problémy, ktoré sa objavili, a skúsenosti získané v dôsledku zdravotnej krízy spôsobenej ochorením COVID-19 sa musíme rozhodnúť, či budeme pokračovať tak ako doteraz, alebo zmeníme a prispôsobíme paradigmu, ktorá je základom politík v oblasti rozvoja a súdržnosti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Hoci kríza spôsobená ochorením COVID-19 výrazne zasiahla celý svet športu naprieč Európou, musíme vyzdvihnúť, ako si odvetvie športu na miestnej úrovni poradilo s najhoršími problémami a výzvami. V oblasti športu zasiahla kríza mladých ľudí najmä tým, že sa obmedzilo ich „právo“ na šport a pohybovú aktivitu. Účinky zdravotnej krízy pocítil aj celý sektor športových združení a športového priemyslu s dôsledkami, ktoré budú mať vplyv na jeho oživenie dokonca aj v strednodobom horizonte. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Úloha športu v procesoch rozvoja a súdržnosti

| 3.1. | Šport umožňuje občianskej spoločnosti konštruktívne nasmerovať svoje kapacity, pričom ju obohacuje o pozitívne hodnoty prostredníctvom jedinečného a mnohorozmerného prístupu, ktorý prispieva k telesnej a duševnej pohode, a svojou schopnosťou spájať kultúrne rozmanité komunity zmierňuje sociálne problémy. Šport je hnacou silou sociálnej, hospodárskej a environmentálnej udržateľnosti za podmienok, ktoré sa toto stanovisko usiluje definovať. Šport prispieva k obnove a atraktívnosti regiónov a miest a podporuje obnovu tým, že umožňuje vytvárať nové pracovné a podnikateľské príležitosti založené na športe. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Z hľadiska hospodárskeho rozmeru môže šport podporovať vznik nových alebo posilňovanie existujúcich podnikateľských činností prostredníctvom využívania procesov sociálnej a technologickej inovácie. Vďaka športu sa môžu vytvárať nové pracovné príležitosti, a to aj prostredníctvom formálneho a neformálneho vzdelávania pre mladých ľudí. Šport predstavuje nástroj na zlepšovanie a posilňovanie zdravia a zručností pracovníkov, a keďže je založený najmä na ľuďoch, je účinným faktorom vytvárania pracovných miest na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pokiaľ ide o sociálny rozmer, šport sa vyznačuje schopnosťou osloviť širokú škálu sociálnych skupín, preklenúť rozdiely, spájať miestne komunity a tiež zapájať do života komunity zraniteľné a znevýhodnené sociálne skupiny. Okrem toho môžu športové projekty prispievať k sociálnej obnove v znevýhodnených oblastiach, ako sú predmestia či vidiecke a vnútrozemské oblasti európskych regiónov. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Z hľadiska environmentálneho rozmeru je šport strategickým nástrojom na dosiahnutie cieľov stanovených v reakcii na výzvy, ktoré predstavuje boj proti zmene klímy. Športovanie je nástrojom na podporu udržateľnej mobility a obnovy životného prostredia v mestských oblastiach v záujme adaptácie na zmenu klímy. Ak sa športová infraštruktúra transformuje na športové zariadenia s takmer nulovou spotrebou energie (1), prispeje k dosahovaniu cieľov environmentálnej udržateľnosti a tiež k organizovaniu podujatí s nízkou uhlíkovou stopou. A napokon športové podujatia sú úžasným prostriedkom, ako šíriť posolstvá na podporu ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | I keď sa vo všetkých hlavných nadnárodných stratégiách (Agenda 2030, politika súdržnosti na roky 2021 – 2027, Globálny akčný plán WHO pre podporu pohybovej aktivity na roky 2018 – 2030) šport označuje za jeden z prioritných nástrojov na dosahovanie cieľov v oblasti rozvoja, udržateľnosti a súdržnosti, je poľutovaniahodné, že v mnohých členských štátoch sa tento prístup ešte v plnej miere neuplatňuje, pričom v mnohých prípadoch sa športovým aktivitám a športovaniu prisudzuje iba zábavná a rekreačná funkcia. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kríza spôsobená pandémiou ochorenia COVID-19 v oblasti športu môže viesť k tomu, že sa športové aktivity obmedzia alebo že ich nebude možné vykonávať. Ak nebudú existovať špecifické a inovatívne opatrenia, ktoré by umožnili účinne sa zaoberať problémami a nachádzať riešenia, bude mať vzájomná závislosť, ktorá charakterizuje sociálny a hospodársky rozmer tohto problému, katastrofálny vplyv a povedie k obmedzeniu určitých činností, ktoré sú nevyhnutné na zaistenie kvality života, pohody a zdravia ľudí. Táto situácia nielenže ohrozuje „prežitie“ mnohých subjektov, združení a podnikov pôsobiacich v oblasti športu, ale spôsobuje aj sociálny problém týkajúci sa kvality života ľudí a ekonomický problém súvisiaci s nedostatkom zdroja príjmov pre tých, ktorí sú od týchto činností finančne závislí. Podobne hospodárske ťažkosti vyvolané krízou povedú k tomu, že mnohí ľudia nebudú môcť hradiť náklady na športové aktivity svojich detí alebo svoje aktivity, čo bude mať negatívny vplyv na fyzickú pohodu a zdravie. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | V prípade zraniteľných skupín obyvateľstva, ako napríklad osôb so zdravotným postihnutím, riziká spojené s depriváciou v dôsledku nedostatku športu ešte viac zhoršia už aj tak kritické podmienky, ktoré sa v niektorých členských štátoch javia ako systémové obmedzenia. Najmä z hľadiska duševného zdravia pandémia výrazne obmedzila aktívnu účasť používateľov, rodinných príslušníkov, prevádzkovateľov, občanov a športových zväzov, pokiaľ ide o špecializované služby a oddelenia. Osoby trpiace duševnými ťažkosťami sa preto nemohli zúčastňovať na športových aktivitách, ktoré sú prostriedkom nadväzovania a udržiavania solidárnych vzťahov brániacich izolácii a marginalizácii v dôsledku choroby. Kolektívny pocit pohody je vec, ktorá sa týka všetkých, nielen tých, ktorí poskytujú liečbu a ktorým je liečba poskytovaná. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Vzhľadom na výrazné obmedzenie sociálnych kontaktov, ktoré hlboko zasiahlo deti a mladých ľudí, bude treba opätovne iniciovať príležitosti na športové a pohybové aktivity, vzdelávanie a odbornú prípravu. Dôraz sa pritom musí klásť na bezpečnosť športových zariadení v záujme ochrany deti a dospievajúcich. Svet športu je oblasťou, v ktorej sa každý deň stretáva veľmi veľký počet detí, mladých ľudí, pedagógov, odborníkov a trénerov. Ide o jedno z najcitlivejších prostredí zo zreteľom na duševný a telesný vývoj účastníkov a vyžaduje si prijatie osobitných politík, ktoré im umožnia využiť všetky možné výhody športových aktivít v chránenom prostredí. Šport pre všetkých by nemal znamenať šport za každú cenu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Pravidelná pohybová aktivita má vplyv aj na aktívne starnutie a môže zohrávať kľúčovú úlohu pri zlepšovaní funkčných schopností a kvality života starších ľudí. Okrem toho sa účinky cvičenia zosilňujú, ak sa starší ľudia súčasne zapoja do sociálnych a výrobných činností. Šport preto zohráva preventívnu úlohu pri zabezpečovaní toho, aby sa z pracovníkov stali zdraví dôchodcovia v dobrej forme. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Rozvoj pohybových aktivít pre čo najväčší počet občanov si vyžaduje aj sociálne a spoločenské inovácie, ktoré by mali iniciovať predovšetkým organizovaná občianska spoločnosť a sociálni partneri. Mimoriadny význam má aspekt každodennosti, úvahy o dennom režime pracovníkov, študentov a žiakov, ako aj schopnosť plánovať miesta, kde sa rodičia môžu venovať pohybovej aktivite súčasne s deťmi, ktoré sprevádzajú. Vďaka pandémii sme znovuobjavili telocvične pod holým nebom, čo môže v záujme obnovy priestorov a ich pružného spoločného využívania podporiť inovačné trendy, ako je šport v mestách a na vidieku. Potreba sociálnych inovácií je obrovská a mala by sa podporovať a stimulovať v snahe vyriešiť problém času, ktorý väčšine ľudí chýba na to, aby sa venovali športu a aby sa mu venovali vtedy, keď chcú. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Pri rozvoji kolektívnych programov určených pracovníkom a všetkým občanom by sa mal klásť dôraz na úlohu miestnych súkromných zariadení (športových centier), ktoré disponujú prostriedkami na spoluprácu s podnikmi a inými zariadeniami organizácií občianskej spoločnosti (napr. ubytovacími centrami pre osoby so zdravotným postihnutím). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | V tejto súvislosti má zásadný význam činnosť občianskej spoločnosti a všetkých sociálnych partnerov, ktorí podnecovaním občianskej angažovanosti a iniciovaním sociálneho dialógu môžu: podporovať stratégie v oblasti kvality života na pracovisku, a to aj v rámci kolektívnych zmlúv; navrhovať kampane zamerané na to, aby sa pracovníci zapísali do fitnes centier a/alebo športových klubov; povzbudzovať zamestnancov v oblasti športu v tom, aby chránili svoje záujmy; zaviesť prestávky v práci určené na motorickú aktivitu. Mala by sa zdôrazniť a posilniť úloha zdravotníckych pracovníkov, ako aj učiteľov pracujúcich s malými deťmi pri zvyšovaní informovanosti a propagácii športovania s cieľom vytvoriť novú kultúru, ako aj propagácii nástrojov zamestnávateľov na motiváciu k športovaniu. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Pokiaľ ide o rodový rozmer, Európska charta práv žien v športe (2) predstavuje istotne východiskový bod pre ďalšie vzdelávanie o rozdieloch a experimentovanie s novými činnosťami. Zároveň by sa malo pokračovať v dialógu a spolupráci medzi rôznymi aktérmi, najmä v oblasti komunikácie, kde už dlho možno pozorovať užší vzťah medzi ženami a médiami. V žurnalistike by sa mal podporovať úctivý a pozorný jazyk v záujme toho, aby bol šport prostriedkom boja proti všetkým formám násilia, diskriminácie a hospodárskej nerovnosti a aby sa pohybová kultúra stala inkluzívnejšiou a dostupnou všetkým ženám a mužom. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Šport v Agende 2030

| 4.1. | Šport je univerzálnym jazykom, ktorý spája jednotlivcov, národy a kultúry, pričom hodnoty športu sú hodnotami univerzálnosti a harmónie. Šport je kľúčovým nástrojom, ktorý napomáha opatrenia zamerané na premenu našej spoločnosti na uvedomelejšie „prostredie“ orientované na udržateľnosť. Prispieva k realizácii cieľov Agendy 2030 tým, že potvrdzuje zásady rešpektu, porozumenia, začlenenia a dialógu, a prispieva tak k rozvoju a naplneniu jednotlivcov bez ohľadu na vek, pohlavie, pôvod, presvedčenie a názory. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Napriek jasnému prierezovému charakteru športu ako prostriedku na podporu vykonávania zásad uvedených v Agende 2030 je jasné, že pre niektoré zo 17 cieľov Agendy 2030 bude prínos športu väčší ako pre iné. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Právomoci EÚ v oblasti športu sú pomerne nové. EÚ ich získala až nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy. EÚ je zodpovedná za rozvoj politík založených na konkrétnych faktoch, ako aj za presadzovanie spolupráce a riadenie iniciatív na podporu pohybovej aktivity a športu v celej Európe. V období 2014 – 2020 bol v rámci programu Erasmus+ (3) prvýkrát vyčlenený osobitný rozpočtový riadok na podporu projektov a sietí v oblasti športu. Opatrenia EÚ na podporu športu sa v období 2021 – 2027 zachovajú a posilnia. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Šport a politika súdržnosti

| 5.1. | EÚ sa usiluje dosiahnuť ciele väčšej spravodlivosti a otvorenosti pri športových súťažiach a väčšej ochrany morálnej a fyzickej integrity športujúcich osôb s prihliadnutím na špecifickú povahu športu. EÚ pokrýva najmä tri okruhy činnosti v oblasti športu: 1. spoločenskú úlohu športu; 2. jeho hospodársky rozmer; 3. politický a právny rámec pre oblasť športu. Okrem opatrení podporovaných priamo riadenými finančnými nástrojmi presadzuje EÚ v uvedených oblastiach využívanie a komplementárnosť príležitostí, ktoré ponúka politika súdržnosti. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Šport a pohybová aktivita preukázali, že dokážu osloviť širokú škálu sociálnych skupín, preklenúť rozdiely, spájať miestne komunity a tiež zapájať vylúčené sociálne skupiny do života komunity. Športové projekty môžu okrem toho prispievať k viacerým politickým cieľom: podporovať inovácie, podieľať sa na obnove miest, podporovať rozvoj vidieka a prispievať k domácim investíciám v európskych regiónoch. |
| --- | --- |

5.2.

6.   Šport a Globálny akčný plán WHO pre podporu pohybovej aktivity na roky 2018 – 2030

| 6.1. | V Globálnom akčnom pláne pre podporu pohybovej aktivity na roky 2018 – 2030 (4) sa stanovujú strategické ciele, ktoré sa majú realizovať prostredníctvom politických opatrení v snahe dosiahnuť, aby sa do roku 2030 prevládajúca nedostatočná pohybová aktivita dospelých a dospievajúcich na celom svete zlepšila o 15 %. V pláne sa zdôrazňuje potreba medzisektorového a komplexného prístupu a význam investovania do politík v sociálnej, kultúrnej, hospodárskej, environmentálnej, vzdelávacej oblasti atď. v záujme toho, aby sa podporila pohybová aktivita a prispelo k realizácii mnohých cieľov udržateľného rozvoja do roku 2030. V stratégiách vykonávania plánu by sa mali zohľadniť všetky faktory, ktoré ovplyvňujú životný štýl, a ich cieľom by malo byť zavádzanie účinných opatrení na podporu zdravia z medzisektorového hľadiska a na základe integrovaného prístupu. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Podpora pohybovej aktivity je zložitá otázka vyžadujúca si silné líderstvo a politické opatrenia na strane sektora zdravotníctva, čo je rozhodujúce na národnej úrovni, ale aj dôslednú interakciu s inými sektormi, ako sú vzdelávanie, šport a kultúra, doprava, územné plánovanie a hospodárstvo. V snahe zvýšiť pohybovú aktivitu a odradiť od sedavého správania je nevyhnutné riešiť environmentálne, sociálne a individuálne problémy spojené s nedostatočnou pohybovou aktivitou a zavádzať účinné a udržateľné opatrenia vďaka spolupráci medzi rôznymi sektormi na národnej, regionálnej a miestnej úrovni v súlade s medzisektorovým prístupom umožňujúcim uskutočniť opatrenia zamerané na zmenu nezdravého správania, a to tak pôsobením na individuálny životný štýl, ako aj vytváraním environmentálnych a sociálnych podmienok, ktoré môžu viesť k zmene správania. |
| --- | --- |

6.2.

7.   Od stratégií k praxi

| 7.1. | Napriek jasnému prínosu športu a pohybovej aktivity k realizácii cieľov v oblasti rozvoja, udržateľnosti a súdržnosti je stále veľmi ťažké zabezpečiť, aby sa z európskych fondov financovali iniciatívy zamerané na podporu a posilnenie športu a aby boli tieto fondy pre takéto iniciatívy prístupné. Hlavnou príčinou tejto situácie je skutočnosť, že šport sa v nariadeniach tvoriacich základ politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 jasne neuvádza ako investičná oblasť. Ak by sa vo vykonávacích programoch politiky súdržnosti jednoznačne odkazovalo na šport, zabezpečil by sa tým nielen jasný spôsob, ako nasmerovať tieto zdroje financovania do športu, ale zjednodušila by sa tým aj práca riadiacich orgánov fondov pri schvaľovaní projektov, ktoré sa týkajú „športových a pohybových aktivít“. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | S cieľom zdôrazniť strategickú povahu športu pri vykonávaní stratégií v oblasti rozvoja a súdržnosti sa v prílohe analyzuje vzájomná súvislosť medzi cieľmi Agendy 2030 a cieľmi politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 a predostierajú možné opatrenia, ktoré sa majú realizovať pomocou športu. |
| --- | --- |

7.2.

V Bruseli 24. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Návrh – Odporúčanie Rady týkajúce sa učenia zameraného na environmentálnu udržateľnosť.

1

(2)  Európska charta práv žien v športe.

2

(3)  Erasmus+ – výkonnostný rámec.

3

(4)  Globálny akčný plán pre podporu pohybovej aktivity na roky 2018 – 2030.

4

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/11

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Nový rámec pre dohody o voľnom obchode, dohody o hospodárskom partnerstve a investičné dohody, ktorý zaručí efektívne zapojenie organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov a zvyšovanie povedomia verejnosti

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 290/03)

| Spravodajca: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |

Spravodajca:

Stefano PALMIERI

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 25. 3. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy |
| Prijaté v sekcii | 9. 3. 2022 |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 215/1/7 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

25. 3. 2021

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy

Prijaté v sekcii

9. 3. 2022

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

215/1/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) opätovne vyjadruje podporu novej otvorenej, udržateľnej a asertívnej európskej obchodnej politike a považuje za mimoriadne dôležité, aby sa pomocou tejto stratégie na jednej strane podporovala konkurencieschopnosť európskych výrobných odvetví a hospodárskych subjektov (veľkých, stredných a malých podnikov) a na druhej strane prispievalo k presadzovaniu európskych hodnôt a zásad, najmä demokracie a ľudských, sociálnych a rodových práv, ako aj pracovných a environmentálnych práv. Tak bude možné zabezpečiť, aby Európska únia (EÚ) disponovala vhodnými nástrojmi na ochranu pracovníkov a podnikov pred nekalými obchodnými praktikami a ochranu spotrebiteľov pred škodlivými a neudržateľnými výrobkami, čím sa zosúladia záujmy podnikov so záujmami občanov, spotrebiteľov a pracovníkov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa domnieva, že na zabezpečenie realizácie novej ambicióznej stratégie obchodnej politiky EÚ budú potrebné:






  — | inovatívna stratégia obchodných rokovaní (obchodné dohody, dohody o hospodárskom partnerstve, investičné dohody), ktorá dokáže zaručiť skutočnú účasť organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov a zaistiť tak, že výhody obchodu budú môcť využívať všetci účastníci z EÚ a partnerských krajín, |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

inovatívna stratégia obchodných rokovaní (obchodné dohody, dohody o hospodárskom partnerstve, investičné dohody), ktorá dokáže zaručiť skutočnú účasť organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov a zaistiť tak, že výhody obchodu budú môcť využívať všetci účastníci z EÚ a partnerských krajín,

| — | vhodná reforma nástrojov monitorovania, hodnotenia a vykonávania dohôd: domáce poradné skupiny. |
| --- | --- |

—

vhodná reforma nástrojov monitorovania, hodnotenia a vykonávania dohôd: domáce poradné skupiny.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že proces dvojakej reformy – rokovacích nástrojov a domácich poradných skupín – povedie ku skutočnej participácii, a teda k informovanosti verejnosti o hodnote podpísaných obchodných, partnerských a investičných dohôd, pokiaľ ide o všetkých aktérov, ktorých sa týkajú účinky týchto dohôd (podniky, pracovníci, spotrebitelia atď.), a obe zmluvné strany (EÚ a partnerské krajiny). |
| --- | --- |

1.3.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Európska komisia vo februári 2021 stanovila hlavné smery novej otvorenej, udržateľnej a asertívnej európskej obchodnej politiky (1), ktorá by mala zabezpečiť sledovanie týchto troch cieľov Európskej únie:






  i) | podporovať hospodársku obnovu a zelenú a digitálnu transformáciu; |
| --- | --- | --- |

2.1.

i)

podporovať hospodársku obnovu a zelenú a digitálnu transformáciu;

| ii) | prispôsobiť celosvetové pravidlá v záujme udržateľnejšej a spravodlivejšej globalizácie; |
| --- | --- |

ii)

prispôsobiť celosvetové pravidlá v záujme udržateľnejšej a spravodlivejšej globalizácie;

| iii) | zvýšiť schopnosť EÚ presadzovať svoje záujmy a posilňovať svoje práva. |
| --- | --- |

iii)

zvýšiť schopnosť EÚ presadzovať svoje záujmy a posilňovať svoje práva.

| 2.1.1. | K vypracovaniu tejto novej stratégie obchodnej politiky prispelo viacero faktorov. Predovšetkým to bola kríza spôsobená pandémiou COVID-19, ktorá viedla k vážnym úvahám o nových stratégiách v oblasti zdravotnej bezpečnosti, potravinovej bezpečnosti a dodávok surovín a strategických výrobkov a vo všeobecnosti o globálnych hodnotových reťazcoch. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Ďalšie rozhodujúce faktory pre vypracovanie novej stratégie obchodnej politiky, ktorú navrhla Komisia, súvisia: i) s krízou, v ktorej sa naďalej nachádza Svetová obchodná organizácia (WTO); ii) s problematickými vzťahmi s niektorými krajinami alebo obchodnými blokmi (Čína, Rusko, USA); iii) so zložitými rokovaniami so Spojeným kráľovstvom; iv) a so súčasnou patovou situáciou, v ktorej sa nachádzajú niektoré obchodné dohody (napr. dohoda medzi EÚ a združením Mercosur, dohoda o hospodárskom partnerstve medzi EÚ a Strednou Afrikou, dohoda o hospodárskom partnerstve medzi EÚ a Východoafrickým spoločenstvom). |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | V návrhu Komisie sa viackrát uvádza, že nová európska stratégia obchodnej politiky bude musieť nielen podporovať konkurencieschopnosť európskych výrobných odvetví, ale tiež prispievať k presadzovaniu európskych hodnôt a zásad, najmä demokracie a ľudských, sociálnych a rodových práv, ako aj pracovných a environmentálnych práv. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Európsky parlament uvítal návrh Komisie a vyzval ju, aby dohliadla na to, že kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji v rámci dojednaných dohôd prispejú k zaručeniu toho, že výhody obchodu budú využívať všetci účastníci (2). |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | EHSV vo svojich nedávnych stanoviskách zdôraznil vlastnú víziu obchodnej politiky EÚ a vyjadril silnú podporu návrhu Komisie, pričom podčiarkol jeho význam, relevantnosť a aktuálnosť. EHSV zároveň jasne formuloval očakávania a z nich vyplývajúce odporúčania týkajúce sa ambiciózneho preskúmania obchodu a udržateľného rozvoja (3). |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Práve preto, že nová stratégia navrhnutá Komisiou je odôvodnene ambiciózna, sa domnievame, že v záujme jej realizácie sú potrebné:






  — | inovatívna stratégia obchodných rokovaní (obchodné dohody, dohody o hospodárskom partnerstve, investičné dohody), ktorá dokáže zaručiť skutočnú účasť organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov a zaistiť tak, že výhody obchodu budú môcť využívať všetci účastníci z EÚ a partnerských krajín, |
| --- | --- | --- |

2.1.6.

—

inovatívna stratégia obchodných rokovaní (obchodné dohody, dohody o hospodárskom partnerstve, investičné dohody), ktorá dokáže zaručiť skutočnú účasť organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov a zaistiť tak, že výhody obchodu budú môcť využívať všetci účastníci z EÚ a partnerských krajín,

| — | vhodná reforma nástrojov monitorovania, hodnotenia a vykonávania dohôd: domáce poradné skupiny. |
| --- | --- |

—

vhodná reforma nástrojov monitorovania, hodnotenia a vykonávania dohôd: domáce poradné skupiny.

| 2.1.6.1. | Proces dvojakej reformy – rokovacích nástrojov a domácich poradných skupín – povedie ku skutočnej participácii, a teda k informovanosti verejnosti o hodnote podpísaných obchodných dohôd, dohôd o hospodárskom partnerstve a investičných dohôd, pokiaľ ide o všetkých aktérov, ktorých sa týkajú účinky týchto dohôd (podniky, pracovníci, spotrebitelia atď.), a obe zmluvné strany (EÚ a partnerské krajiny). |
| --- | --- |

2.1.6.1.

3.   Kritické posúdenie súčasných obchodných dohôd

| 3.1. | EHSV opätovne zdôrazňuje svoje presvedčenie, že multilateralizmus má v obchode podstatný význam a že WTO – po zásadnej reforme – by mala znova plniť úlohu garanta multilateralizmu. Zároveň si uvedomuje, že v tomto špecifickom kontexte môžu obchodné dohody zohrávať rozhodujúcu rolu nielen z hľadiska dvojstranného obchodu EÚ (ktorý v každom prípade predstavuje viac ako 30 % obchodu EÚ s tovarom a službami), ale predovšetkým z hľadiska propagácie udržateľného hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho rozvoja EÚ a jej partnerov. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Viacero rokovacích nástrojov EÚ (obchodné dohody, dohody o hospodárskom partnerstve, investičné dohody) bolo v priebehu posledných rokov predmetom mimoriadne kritických hodnotení zo strany EHSV (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Podľa EHSV by tieto hodnotenia mali byť základom pri posudzovaní toho, či by sa súčasné rokovacie nástroje mali zreformovať tak, aby sa zaistilo splnenie cieľov novej stratégie obchodnej politiky, ktorú navrhla Komisia. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Prvým aspektom je nedostatočná transparentnosť počas rokovaní o obchodných dohodách. Hoci je jasné, že je potrebné zachovávať dôvernosť obsahu zmlúv, ktoré sú predmetom rokovaní, EHSV sa domnieva, že v rámci takejto dôvernosti by sa mal napriek tomu zaistiť transparentný priebeh obchodných rokovaní a zaručiť nepretržitý tok informácií pre občanov a zainteresované strany, ktorých sa rokovania týkajú. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.1.1. | Komisia sa vždy veľmi jasne stavala proti tomu, aby bola zabezpečená úplná transparentnosť rokovaní, pričom sa odvolávala na súčasné právne predpisy (5) a niektoré rozsudky Súdneho dvora Európskej únie (6). Tvrdila pritom, že zverejnenie informácií počas rokovaní by ohrozilo záujmy Európskej únie. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

| 3.3.1.2. | EHSV uznáva, že v posledných rokoch Komisia preukázala významnú a povzbudivú otvorenosť, keď zlepšila mieru transparentnosti poskytnutím informácií týkajúcich sa správ z rôznych kôl rokovaní, udeleného negociačného mandátu a rôznych návrhov textov v súvislosti s rôznymi obchodnými dohodami a organizovaním stretnutí v rámci dialógu s občianskou spoločnosťou a expertnou skupinou pre obchodné dohody EÚ. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

| 3.3.1.3. | Napriek týmto zlepšeniam by mal byť negociačný mandát, o ktorom rozhoduje Rada, ambicióznejší a Komisii by mal ponúknuť viac možností na organizovanie účasti občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov a zaistiť ich skutočné zapojenie do procesu rokovaní. EHSV tiež vyzval, aby bola obnovená expertná skupina, ktorej mandát sa skončil (7). |
| --- | --- |

3.3.1.3.

| 3.3.1.4. | EHSV rozumie, že treba nájsť skutočný kompromis medzi transparentnosťou a dôvernosťou počas rokovaní, zároveň však poukazuje na to, že otázka transparentnosti zostáva najväčším sporným bodom vo vzťahu k zainteresovaným stranám, organizáciám občianskej spoločnosti a sociálnym partnerom. |
| --- | --- |

3.3.1.4.

| 3.4. | Ďalším aspektom, na ktorý sa zameriava kritika, je skutočnosť, že posúdenia vplyvu dohôd na udržateľnosť sú neúplné, uverejňované neskoro – až po ukončení rokovaní – alebo dokonca niekedy úplne chýbajú v príslušných partnerských krajinách. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Práve oneskorené uverejnenie posúdenia vplyvu dohody medzi EÚ a združením Mercosur na udržateľnosť bolo predmetom sťažnosti, s ktorou sa viaceré mimovládne organizácie obrátili na európsku ombudsmanku (8). V marci 2021 sa európska ombudsmanka kriticky vyjadrila na adresu Európskej komisie, pričom dospela k záveru, že Európska komisia nezabezpečila, aby sa posúdenie vplyvu na udržateľnosť dokončilo včas, najmä pred ukončením obchodných rokovaní medzi EÚ a Mercosurom. Toto predstavuje nesprávny úradný postup (9). |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EHSV opakuje, že posúdenia vplyvu dohôd na udržateľnosť z hospodárskeho, sociálneho a hospodárskeho hľadiska by sa mali počas rokovaní včas uverejňovať (na začiatku rokovaní) a aktualizovať a že by mali byť pravidelne súčasťou ex post hodnotenia dohody vo fáze jej monitorovania. Takéto posúdenia sa potom musia týkať oboch rokujúcich strán: Európskej únie a jej členských štátov a partnerských krajín (10). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | Ďalšia kritika namierená proti obchodným dohodám sa týkala neschopnosti účinne zabezpečiť dodržiavanie ľudských práv, sociálnych práv, základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce, ako aj environmentálnych a bezpečnostných noriem. Okrem toho dohody nezabezpečujú rovnaké podmienky pre všetky hospodárske subjekty (najmä pre malé a stredné podniky, ako aj pre niektoré výrobné odvetvia) (11). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Popri uvedených nedostatkoch sa v obchodných dohodách niekedy neprihliada na osobitné charakteristiky rozvojových krajín alebo existenciu asymetrií medzi EÚ a partnerskými krajinami, čo vytvára riziko, že sa existujúce rozdiely nevyriešia alebo že sa v niektorých prípadoch prehĺbia (napríklad rovnaký prístup k život zachraňujúcim liekom alebo vakcínam). Rovnako sa v nich neprihliada ani na možné dominantné postavenie, ktoré po uzavretí obchodnej dohody môžu nadobudnúť nadnárodné spoločnosti. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Na zabezpečenie účinného a širokého zapojenia organizovanej občianskej spoločnosti je potrebné, aby sa v rozsiahlej miere zriaďovali domáce poradné skupiny nielen v rámci všetkých budúcich obchodných rokovaní, ale najmä v rámci súčasných dohôd o hospodárskom partnerstve v Afrike, kde domáce poradné skupiny úplne chýbajú. Prebiehajúce a budúce procesy revízie a vykonávanie novej dohody medzi EÚ a Organizáciou afrických, karibských a tichomorských štátov môžu byť dobrou príležitosťou na zavedenie domácich poradných skupín do existujúcich obchodných dohôd, ktorým tento nástroj chýba (napr. revízia dohody o obchodnom partnerstve medzi Európskou úniou a krajinami Juhoafrického rozvojového spoločenstva – skupina DHP SADC). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Účasť občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov na rokovaniach o dohodách podpísaných Úniou a ich monitorovaní prešla od prvých skúseností určitým vývojom. EHSV uznáva vynaložené úsilie a v mnohých prípadoch sa do neho zapojil. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV berie na vedomie výsledky nedávnej štúdie s názvom Study Reviewing the DG Trade Civil Society Dialogue (12), v ktorej sa hodnotil dialóg s občianskou spoločnosťou na európskej a vnútroštátnej úrovni. Hoci EHSV súhlasí s niektorými zisteniami štúdie, domnieva sa, že je potrebná kvalitatívna zmena, pokiaľ ide o účinné zapojenie organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov do obchodnej politiky EÚ. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV opakovane požadoval skutočné a väčšie zapojenie občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov do všetkých fáz rokovaní o obchodných dohodách na oboch stranách prítomných pri rokovacom stole (Komisia a partnerské krajiny) (13). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Vzhľadom na všetky uvedené dôvody sa EHSV domnieva, že nastal čas vypracovať novú a účinnejšiu stratégiu rokovaní s novými pravidlami a postupmi na zaistenie skutočnej a účinnej účasti organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. Toto všetko by uľahčilo realizáciu cieľov novej stratégie obchodnej politiky EÚ a zabezpečilo, že dohody budú zlučiteľné s udržateľným rozvojom z hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho hľadiska pre obe rokujúce strany: EÚ a partnerské krajiny obchodných dohôd. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Nový rokovací rámec pre obchodné dohody

| 4.1. | EHSV sa domnieva, že nová obchodná politika EÚ otvára možnosť posúdiť a zlepšiť pravidlá, postupy a kritériá v snahe zabezpečiť oveľa účinnejšiu, transparentnejšiu a inkluzívnejšiu účasť organizovanej občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov, a to tak počas rokovaní, ako aj následne počas monitorovania, hodnotenia a prípadného vykonávania dohôd. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV sa nazdáva, že by sa mala vypracovať nová metodika rokovaní s cieľom stanoviť nový podrobný plán, ktorý zabezpečí skutočné zapojenie organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov do všetkých fáz rokovaní. Táto metodika sa musí uplatňovať tak na Európsku úniu, ako aj na krajiny druhej strany, ktoré sú prítomné pri rokovacom stole. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Prvý krok v rámci podrobného plánu rokovaní by mal zahŕňať podpísanie „memoranda o porozumení“ medzi vyjednávačmi (Komisiou a príslušnými krajinami druhej strany), ktorým sa zaručí vzájomný záväzok vyjednávačov:






  i) | dodržiavať jednotlivé fázy rokovaní a |
| --- | --- | --- |

4.3.

i)

dodržiavať jednotlivé fázy rokovaní a

| ii) | a zapájať organizácie občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov do jednotlivých fáz rokovaní ako „pozorovateľov“ v rámci osobitného zmiešaného poradného výboru zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

ii)

a zapájať organizácie občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov do jednotlivých fáz rokovaní ako „pozorovateľov“ v rámci osobitného zmiešaného poradného výboru zainteresovaných strán.

| 4.3.1. | Fázy rokovaní stanovené v memorande o porozumení sa budú vzťahovať tak na všeobecné rokovania, ako aj na technické rokovania, ktoré by prípadne bolo treba usporiadať. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Pri zriadení zmiešaného poradného výboru zainteresovaných strán by sa malo vychádzať z rovnakého prístupu, ako je zásada partnerstva, ktorá sa uplatňuje na politiku súdržnosti. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.2.1. | Prostredníctvom partnerstva sa každý program politiky súdržnosti rozvíja v rámci kolektívneho procesu, do ktorého sú zapojené orgány na európskej, regionálnej a miestnej úrovni, sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti. Toto partnerstvo sa vzťahuje na všetky fázy procesu programovania, od návrhu cez riadenie a vykonávanie až po monitorovanie a hodnotenie. Uvedený prístup pomáha zabezpečiť, aby bolo dané opatrenie prispôsobené miestnym a regionálnym potrebám a prioritám všetkých zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

4.3.2.1.

| 4.3.3. | Výber pozorovateľov spomedzi zástupcov organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov sa musí riadiť základným kritériom skutočnej reprezentatívnosti, nezávislosti a spravodlivého rozdelenia medzi zainteresovanými stranami. V súvislosti s reprezentatívnosťou a nezávislosťou by sa v prípade sociálnych partnerov mali uplatniť kritériá prijaté zástupcami zamestnávateľov a pracovníkov v MOP a v prípade ostatných organizácií občianskej spoločnosti by sa malo zohľadniť ich členstvo v medzinárodných orgánoch. Pozorovatelia vymenovaní do zmiešaného poradného výboru zainteresovaných strán by sa mali zaviazať dodržiavať osobitný etický kódex. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Zmiešaný poradný výbor zainteresovaných strán by mal okrem organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov zahŕňať v úlohe externých pozorovateľov aj relevantné medzinárodné inštitúcie, ako sú napríklad Medzinárodná organizácia práce (MOP), Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD), sekretariát mnohostranných environmentálnych dohôd Programu OSN pre životné prostredie. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.4.1. | V etickom kódexe by sa mali stanoviť:






  i) | práva a povinnosti pozorovateľov, ktorí boli vymenovaní do zmiešaného poradného výboru zainteresovaných strán a ktorí sa zúčastňujú na rokovaniach v mene občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. Do etického kódexu by sa mal zahrnúť osobitný protokol o dôvernosti, ktorý bude odkazovať na dodržiavanie zásady dôvernosti, čo znamená povinnosť nezverejňovať informácie poskytnuté počas „dôvernej“ fázy rokovaní a fázy „včasného varovania“; |
| --- | --- | --- |

4.3.4.1.

i)

práva a povinnosti pozorovateľov, ktorí boli vymenovaní do zmiešaného poradného výboru zainteresovaných strán a ktorí sa zúčastňujú na rokovaniach v mene občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. Do etického kódexu by sa mal zahrnúť osobitný protokol o dôvernosti, ktorý bude odkazovať na dodržiavanie zásady dôvernosti, čo znamená povinnosť nezverejňovať informácie poskytnuté počas „dôvernej“ fázy rokovaní a fázy „včasného varovania“;

| ii) | zásady týkajúce sa určenia pozorovateľov v zmiešanom poradnom výbore zainteresovaných strán transparentným spôsobom a s ohľadom na ich skutočnú nezávislosť, reprezentatívnosť a spravodlivé rozdelenie medzi zástupcov občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov (pozri odsek 4.3.3); |
| --- | --- |

ii)

zásady týkajúce sa určenia pozorovateľov v zmiešanom poradnom výbore zainteresovaných strán transparentným spôsobom a s ohľadom na ich skutočnú nezávislosť, reprezentatívnosť a spravodlivé rozdelenie medzi zástupcov občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov (pozri odsek 4.3.3);

| iii) | pravidlá a postupy pre jednotlivé fázy rokovaní stanovené v podrobnom pláne rokovaní. |
| --- | --- |

iii)

pravidlá a postupy pre jednotlivé fázy rokovaní stanovené v podrobnom pláne rokovaní.

Etický kódex by mali podpísať všetci účastníci rokovaní, ktorí boli do zmiešaného poradného výboru vymenovaní ako pozorovatelia.

| 4.4. | Podrobný plán rokovaní by mal pozostávať z nasledujúcich krokov, ktoré by sa mali cyklicky opakovať až do konca rokovaní. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Dôverná fáza rokovaní. Do tejto fázy sú zapojené obe rokovacie strany (Komisia a krajiny zemepisnej oblasti, ktorá je druhou stranou rokovaní), ako aj zástupcovia občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov ako „pozorovatelia“, ktorí sa podpísaním „protokolu o dôvernosti“ obsiahnutého v etickom kódexe zaväzujú zachovávať dôvernosť informácií, ktorými budú v tejto fáze disponovať. V tejto fáze by mala MOP predložiť správu o stave ratifikácie a vykonávania základných dohovorov v tretej krajine pred začiatkom rokovaní a sprístupniť ju všetkým účastníkom rokovaní (rokovateľom a pozorovateľom). Takáto správa by nebola záväzná, ale pomohla by preukázať, či sa v krajinách, ktoré sú zmluvnou stranou dohody, dodržiavajú alebo nedodržiavajú sociálne normy. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Fáza včasného varovania s účasťou zmiešaného poradného výboru. V tejto fáze pozorovatelia identifikujú citlivé otázky, ktoré sa objavia počas rokovaní a pri ktorých sa počas rokovaní nedospelo k uspokojivým riešeniam z pohľadu občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. Táto fáza je stále „dôvernou fázou“, čo znamená, že pozorovatelia musia zachovávať úplnú dôvernosť. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Fáza otvorenej komunikácie. Komisia aj krajiny geografickej oblasti, ktoré sú druhou stranou rokovaní, pravidelne predkladajú spoločnú verejnú informačnú správu o pokroku v rokovaniach. V tejto fáze môžu pozorovatelia v súlade s tzv. pravidlom Chatham House (14) vyjadriť svoje hodnotenia a uviesť témy rokovaní, ktoré boli identifikované ako citlivé v predchádzajúcej fáze „včasného varovania“ s účasťou poradného výboru. Táto fáza má verejný charakter a poukazuje sa počas nej na predbežné výsledky rokovaní. Ide o fázu, ktorá slúži na zvýšenie povedomia verejnosti o aktuálnom stave rokovaní. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Fáza predloženia predbežnej nezávislej správy o posúdení vplyvu obchodnej dohody. V tejto fáze obe strany (Komisia a krajiny geografickej oblasti, ktorá je druhou stranou rokovaní) predkladajú predbežné nezávislé posúdenie vplyvu dohody. Práve v tejto fáze sa organizácie občianskej spoločnosti a sociálni partneri vyjadrujú o hospodárskych, sociálnych a environmentálnych vplyvoch dohody, pričom využívajú aj vlastné nezávislé hodnotenia. Dôležitý príspevok sa očakáva od externých pozorovateľov, ktorí by mali predložiť správu sprístupnenú všetkým stranám a zverejniť ju. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Po skončení fázy predloženia predbežnej správy o vplyve sa opäť začne nový cyklus s dôvernou fázou rokovaní, po ktorej nasleduje fáza včasného varovania s účasťou poradného výboru, po ktorej nasleduje fáza otvorenej komunikácie a napokon fáza predloženia záverečnej správy o posúdení vplyvu obchodnej dohody. Rokovací cyklus bude pokračovať dovtedy, kým sa neskončí podpisom dohody zástupcami Komisie a krajín geografickej oblasti, ktorá je druhou stranou rokovaní, alebo kým sa neskončí bez podpisu. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Ak zmluvné strany dohodu parafujú, spolu s pozorovateľmi občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov v poradnej skupine vypracujú osobitný protokol na zriadenie domácej poradnej skupiny (pre EÚ a partnerské krajiny), ktorý bude obsahovať pravidlá ich fungovania (pozri odsek 5.5.2). |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.4.7. | EHSV sa domnieva, že navrhovaný rokovací rámec by bol výzvou pre všetky strany zapojené do rokovaní. Výzvou, ktorá si vyžaduje, aby si každá zainteresovaná strana bola vedomá svojej úlohy (Komisia, organizácie občianskej spoločnosti, sociálni partneri, externí pozorovatelia). Rovnako si vyžaduje mimoriadne vysokú úroveň profesionality a pripravenosti všetkých zapojených aktérov. EHSV sa domnieva, že pozitívnym krokom by bolo posilnenie účasti Európskeho parlamentu, ktorý by mal pri rokovaniach a monitorovaní dohôd zohrávať významnejšiu úlohu. EHSV je rovnako presvedčený, že je to jediný spôsob, ako zabezpečiť skutočné zapojenie všetkých do obchodných rokovaní vrátane občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov, čím by sa zaistila efektívna podpora obsahu dohody. |
| --- | --- |

4.4.7.

5.   Návrh reformy domácich poradných skupín pre monitorovanie, hodnotenie a vykonávanie dohôd

| 5.1. | EÚ v súčasnosti čelí čoraz naliehavejšej požiadavke občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov zaviesť inkluzívny a demokratický dialóg, a to nielen počas vypracúvania obchodných dohôd, ale aj počas ich vykonávania (15). EHSV víta úsilie Komisie otvoriť priestor na diskusiu a participáciu, zároveň však považuje za nevyhnutné zlepšiť postupy monitorovania, hodnotenia a vykonávania týchto dohôd. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV sa domnieva, že konzultačné nástroje – domáce poradné skupiny – zriadené na monitorovanie vykonávania a presadzovania záväzkov obsiahnutých v kapitolách obchodných dohôd o obchode a udržateľnom rozvoji a v budúcnosti úplných obchodných dohôd, nezodpovedajú v uspokojivej miere stanoveným cieľom. Tieto domáce poradné skupiny (Domestic Advisory Groups – DAG) vykazujú nedostatky, pokiaľ ide o kritériá ich zloženia, ako aj o chýbajúce jasné pravidlá ich činnosti. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | V nadväznosti na politické odporúčania uvedené v neoficiálnom dokumente o domácich poradných skupinách EÚ (16) a nedávnu analýzu týkajúcu sa domácich poradných skupín EÚ a partnerských krajín (17) možno domáce poradné skupiny hodnotiť na základe štyroch rôznych úrovní úspešnosti podľa ich schopnosti zabezpečiť:






  1. | svoju činnosť; |
| --- | --- | --- |

5.3.

1.

svoju činnosť;

| 2. | výmenu informácií; |
| --- | --- |

2.

výmenu informácií;

| 3. | monitorovanie dohôd; |
| --- | --- |

3.

monitorovanie dohôd;

| 4. | politický vplyv. |
| --- | --- |

4.

politický vplyv.

| 5.3.1. | Pokiaľ ide o činnosť domácich poradných skupín, tieto fungujú v EÚ vďaka kľúčovej úlohe sekretariátu, ktorý zabezpečuje EHSV. Naopak fungujú iba v niektorých partnerských krajinách (18). V prípade, že v partnerských krajinách existujú, narážajú na zjavné organizačné problémy z dôvodu očividného nedostatku finančných zdrojov (19), ako aj pre problémy z hľadiska reprezentatívnosti, spravodlivého zastúpenia jednotlivých zainteresovaných strán a nezávislosti svojich členských organizácií (20). |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Z hľadiska schopnosti zainteresovaných strán zapojených do domácich poradných skupín vymieňať si informácie, pokiaľ ide o všeobecnú výmenu informácií, sa zdá, že aj tu existuje medzi domácimi poradnými skupinami EÚ a domácimi poradnými skupinami partnerských krajín jasný rozdiel. Medzi účastníkmi dialógu v rámci domácich poradných skupín EÚ existuje vo všeobecnosti dobrá výmena informácií (okrem nejakých názorových rozdielov), zatiaľ čo v domácich poradných skupinách partnerských krajín vzniká napätie medzi obchodnými a nepodnikateľskými zástupcami. V prípade oboch domácich poradných skupín však pretrvávajú neuspokojivé vzťahy medzi vládami a príslušnými domácimi poradnými skupinami (tzv. vertikálny dialóg). Existuje aj výzva na štruktúrovanejší a hlbší nadnárodný dialóg medzi domácimi poradnými skupinami z EÚ a partnerských krajín, najmä počas výročného nadnárodného stretnutia občianskej spoločnosti, a na osobitné stretnutia domácich poradných skupín v rámci tej istej dohody. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Pokiaľ ide o monitorovanie dohôd, hoci ide o hlavný cieľ domácich poradných skupín, treba uznať, že v praxi je ťažko realizovateľný. Neschopnosť monitorovať vykonávanie a presadzovanie kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji je spôsobená najmä nedostatkom osobitných zdrojov na monitorovanie a nedostatočnou ochotou a zodpovednosťou na strane vlád. V tejto súvislosti treba určite oceniť tlak Komisie a domácich poradných skupín EÚ na vlády partnerských krajín, aby prevzali väčšiu zodpovednosť vo fáze monitorovania (21). Predloženie nezáväznej informačnej správy MOP a OECD postúpenej domácim poradným skupinám by bolo spoľahlivým základom pre hodnotenie obchodnej dohody. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Na základe doterajších zistení je nepochybné, že politický vplyv, t. j. schopnosť domácich poradných skupín ovplyvňovať vykonávanie dohôd spadajúcich pod kapitolu o obchode a udržateľnom rozvoji je úplne nedostatočná. Komisia by mala stanoviť ambicióznejšie kritériá, aby vlády zohľadňovali odporúčania domácich poradných skupín. Navyše hoci sú povinnosti domácich poradných skupín záväzné, chýba účinná vynútiteľnosť a stále zapojenie domácich poradných skupín do postupov urovnávania sporov (22). |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.4. | Vzhľadom na tieto úvahy sa EHSV domnieva, že by sa mala uskutočniť dôkladná reforma domácich poradných skupín s cieľom odstrániť uvedené nedostatky (odseky 5.3.1 až 5.3.4). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV opakuje, že pre všetky typy dojednaných dohôd je potrebné vytvoriť jeden spoločný orgán pre účasť občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov (zreformovaná domáca poradná skupina), ktorý bude schopný monitorovať vykonávanie a presadzovanie dohôd a hodnotiť ich výsledky (23). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Tento orgán by mal byť spoločný a plne funkčný pre obe strany dohody (EÚ a partnerské krajiny) a mal by sa vzťahovať na všetky aspekty dohody, pričom prioritné by mali byť všetky prvky dohody, ktoré majú vplyv na vykonávanie kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | EHSV sa domnieva, že každá parafovaná dohoda musí obsahovať protokol o fungovaní domácich poradných skupín, ktorý umožní vytvoriť pevný inštitucionalizovaný rámec schopný stanoviť pravidlá ich fungovania pre obe strany dohody (EÚ a partnerské krajiny). Takýto protokol by mal stanoviť:






  a) | kritériá pre určenie členov domácej poradnej skupiny s cieľom zabezpečiť ich reprezentatívnosť, spravodlivé zastúpenie zainteresovaných strán a nezávislosť (pozri odsek 4.3.3); |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

a)

kritériá pre určenie členov domácej poradnej skupiny s cieľom zabezpečiť ich reprezentatívnosť, spravodlivé zastúpenie zainteresovaných strán a nezávislosť (pozri odsek 4.3.3);

| b) | záväzok zaistiť účasť zástupcov Medzinárodnej organizácie práce (MOP) ako externých pozorovateľov v domácich poradných skupinách tak, aby mohli monitorovať vykonávanie dohovorov MOP v rámci dohôd o voľnom obchode použitím vnútorného mechanizmu dohľadu a predložením osobitnej správy rokovacím stranám so zameraním na prípadné problémy pri vykonávaní sociálnych noriem kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji. Okrem toho účasť zástupcov Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) umožní prostredníctvom národných kontaktných miest a príslušných vlád monitorovanie vykonávania usmernení OECD pre nadnárodné podniky, najmä na konci dodávateľského reťazca. Hodnotenia týchto orgánov však nebudú záväzné v rámci domácej poradnej skupiny; |
| --- | --- |

b)

záväzok zaistiť účasť zástupcov Medzinárodnej organizácie práce (MOP) ako externých pozorovateľov v domácich poradných skupinách tak, aby mohli monitorovať vykonávanie dohovorov MOP v rámci dohôd o voľnom obchode použitím vnútorného mechanizmu dohľadu a predložením osobitnej správy rokovacím stranám so zameraním na prípadné problémy pri vykonávaní sociálnych noriem kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji. Okrem toho účasť zástupcov Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) umožní prostredníctvom národných kontaktných miest a príslušných vlád monitorovanie vykonávania usmernení OECD pre nadnárodné podniky, najmä na konci dodávateľského reťazca. Hodnotenia týchto orgánov však nebudú záväzné v rámci domácej poradnej skupiny;

| c) | zveriť domácej poradnej skupine skutočne aktívnu úlohu pri iniciovaní postupov urovnávania sporov vo všetkých záležitostiach dohody, ktoré domáce poradné skupiny predložia hlavnému úradníkovi pre presadzovanie práva v oblasti obchodu; |
| --- | --- |

c)

zveriť domácej poradnej skupine skutočne aktívnu úlohu pri iniciovaní postupov urovnávania sporov vo všetkých záležitostiach dohody, ktoré domáce poradné skupiny predložia hlavnému úradníkovi pre presadzovanie práva v oblasti obchodu;

| d) | harmonogram umožňujúci vymedziť záväzné a vynútiteľné plány realizácie záväzkov stanovených v dohode s jasnými lehotami na ich ratifikáciu; |
| --- | --- |

d)

harmonogram umožňujúci vymedziť záväzné a vynútiteľné plány realizácie záväzkov stanovených v dohode s jasnými lehotami na ich ratifikáciu;

| e) | aktualizáciu príručky pre vykonávanie záväzkov prijatých v dohode stanovením súboru kvalitatívnych a kvantitatívnych ukazovateľov pre priebežné monitorovanie a ex post hodnotenie vplyvu dohody; |
| --- | --- |

e)

aktualizáciu príručky pre vykonávanie záväzkov prijatých v dohode stanovením súboru kvalitatívnych a kvantitatívnych ukazovateľov pre priebežné monitorovanie a ex post hodnotenie vplyvu dohody;

| f) | dátum, do ktorého má každá zmluvná strana dohody (EÚ a partnerské krajiny) predložiť nezávislé ex post hodnotenie vplyvu dohody, ak zmluvné strany považujú za vhodné skrátiť stanovenú päťročnú lehotu; |
| --- | --- |

f)

dátum, do ktorého má každá zmluvná strana dohody (EÚ a partnerské krajiny) predložiť nezávislé ex post hodnotenie vplyvu dohody, ak zmluvné strany považujú za vhodné skrátiť stanovenú päťročnú lehotu;

| g) | pre každú zmluvnú stranu dohody (EÚ a partnerské krajiny) počet schôdzí, ktoré má každá domáca poradná skupina uskutočniť počas roka; |
| --- | --- |

g)

pre každú zmluvnú stranu dohody (EÚ a partnerské krajiny) počet schôdzí, ktoré má každá domáca poradná skupina uskutočniť počas roka;

| h) | povinnosť usporadúvať výročnú schôdzu domácich poradných skupín z EÚ a partnerskej krajiny; |
| --- | --- |

h)

povinnosť usporadúvať výročnú schôdzu domácich poradných skupín z EÚ a partnerskej krajiny;

| i) | záväzok zabezpečiť každoročnú schôdzu domácich poradných skupín EÚ a domácich poradných skupín partnerských krajín, ktorá sa bude konať v Bruseli za aktívnej účasti všetkých členov domácich poradných skupín; |
| --- | --- |

i)

záväzok zabezpečiť každoročnú schôdzu domácich poradných skupín EÚ a domácich poradných skupín partnerských krajín, ktorá sa bude konať v Bruseli za aktívnej účasti všetkých členov domácich poradných skupín;

| j) | záväzok zriadiť online platformu, v rámci ktorej môžu účastníci domácej poradnej skupiny pochopiť význam vzájomného učenia medzi domácimi poradnými skupinami, vymieňať si potrebné informácie, napr. o konkrétnych témach (pracovné práva, ľudské práva, vplyv pravidiel ekologického poľnohospodárstva na obchod atď.), vymieňať si možné najlepšie postupy a vytvoriť špecializované online kurzy odbornej prípravy pre účastníkov domácich poradných skupín; |
| --- | --- |

j)

záväzok zriadiť online platformu, v rámci ktorej môžu účastníci domácej poradnej skupiny pochopiť význam vzájomného učenia medzi domácimi poradnými skupinami, vymieňať si potrebné informácie, napr. o konkrétnych témach (pracovné práva, ľudské práva, vplyv pravidiel ekologického poľnohospodárstva na obchod atď.), vymieňať si možné najlepšie postupy a vytvoriť špecializované online kurzy odbornej prípravy pre účastníkov domácich poradných skupín;

| k) | kalendár zasadnutí, na ktorých možno Komisii, Európskemu parlamentu a Rade podávať správy o pokroku v práci domácej poradnej skupiny; |
| --- | --- |

k)

kalendár zasadnutí, na ktorých možno Komisii, Európskemu parlamentu a Rade podávať správy o pokroku v práci domácej poradnej skupiny;

| l) | finančné zdroje potrebné na činnosť domácich poradných skupín; |
| --- | --- |

l)

finančné zdroje potrebné na činnosť domácich poradných skupín;

| m) | záväzok vypracovať výročnú správu o činnosti príslušných domácich poradných skupín. V tejto správe budú môcť domáce poradné skupiny stanoviť priority a odporúčania týkajúce sa vykonávania kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji a Európska komisia ich bude musieť začleniť do priorít EÚ pre vykonávanie kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji alebo odôvodniť, prečo tak neurobila; |
| --- | --- |

m)

záväzok vypracovať výročnú správu o činnosti príslušných domácich poradných skupín. V tejto správe budú môcť domáce poradné skupiny stanoviť priority a odporúčania týkajúce sa vykonávania kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji a Európska komisia ich bude musieť začleniť do priorít EÚ pre vykonávanie kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji alebo odôvodniť, prečo tak neurobila;

| n) | záväzok zveriť EHSV organizačnú funkciu, pokiaľ ide o domácu poradnú skupinu EÚ, ako aj úlohu zabezpečiť technickú pomoc pre nadnárodnú schôdzu európskej domácej poradnej skupiny a domácej poradnej skupiny partnerských krajín. V tejto súvislosti bude sekretariát EHSV poskytovať technickú pomoc pri určovaní partnerov v partnerských krajinách (na základe kritérií uvedených v odseku 4.3.3) a pomáhať predsedom domácich poradných skupín pri stanovovaní programu, riadení schôdzí, vypracúvaní správ zo stretnutí, predkladaní správ inštitúciám EÚ a občianskej spoločnosti a prevzatí zodpovednosti za poskytovania potrebných informácií. |
| --- | --- |

n)

záväzok zveriť EHSV organizačnú funkciu, pokiaľ ide o domácu poradnú skupinu EÚ, ako aj úlohu zabezpečiť technickú pomoc pre nadnárodnú schôdzu európskej domácej poradnej skupiny a domácej poradnej skupiny partnerských krajín. V tejto súvislosti bude sekretariát EHSV poskytovať technickú pomoc pri určovaní partnerov v partnerských krajinách (na základe kritérií uvedených v odseku 4.3.3) a pomáhať predsedom domácich poradných skupín pri stanovovaní programu, riadení schôdzí, vypracúvaní správ zo stretnutí, predkladaní správ inštitúciám EÚ a občianskej spoločnosti a prevzatí zodpovednosti za poskytovania potrebných informácií.

| 5.5.3. | Zásadnú úlohu budú zohrávať ukazovatele priebežného monitorovania, ktoré budú musieť zaistiť dodržiavanie záväzkov stanovených v dohode a budú sa týkať hospodárskej/obchodnej, sociálnej a environmentálnej oblasti a zdravotnej bezpečnosti. |
| --- | --- |

5.5.3.

| 5.5.4. | EHSV sa domnieva, že v súvislosti s procesom reformy domácich poradných skupín bude zohrávať zásadnú úlohu, čo si bude vyžadovať zodpovedajúce prispôsobenie ľudských a finančných zdrojov. Z tohto dôvodu EHSV opätovne žiada rozpočtové orgány, aby po zavedení reformy zabezpečili dodatočný rozpočet v súlade so súčasnými výdavkami stanovenými Komisiou s cieľom pomôcť domácim poradným skupinám vykonávať plánované činnosti z kvantitatívneho aj kvalitatívneho hľadiska. |
| --- | --- |

5.5.4.

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 66 final.

1

(2)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 26. novembra 2020 o preskúmaní obchodnej politiky EÚ [2020/2761(RSP)].

2

(3)  Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 148.; Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 40; Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 53; Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 160; Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 28.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 148; Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 40; stanovisko REX/530 na tému Hodnotenie úlohy občianskej spoločnosti v štruktúrach zapojenia v rámci dohody medzi Európskou úniou, Kolumbiou, Peru a Ekvádorom, spravodajca: G. Iuliano; Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 160; Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 38; stanovisko REX/503 na tému Príprava dohody o pridružení medzi EÚ a Mercosurom, spravodajca: J. Puxeu Rocamora, pomocný spravodajca: M. Soares.

4

Hodnotenie úlohy občianskej spoločnosti v štruktúrach zapojenia v rámci dohody medzi Európskou úniou, Kolumbiou, Peru a Ekvádorom

Príprava dohody o pridružení medzi EÚ a Mercosurom

(5)  Nariadenie (ES) č. 1049/2001, článok 4.

5

(6)  List, ktorým Komisia zamietla žiadosť organizácie Les Amis de la Terre o prístup k dokumentu, 2019 [b]: https://www.asktheeu.org/fr/request/7049/response/23196/attach/3/Signed%20letter.pdf?cookie_passthrough=1, konzultované: 30. 7. 2020, s. 2.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 73, už citované.

7

(8)  ClientEarth, Fern, Veblen Institute, La Fondation Nicolas Hulot pour la Nature et l’Homme a Medzinárodná federácia pre ľudské práva.

8

(9)  Rozhodnutie vo veci 1026/2020/MAS týkajúce sa nesfinalizovania aktualizovaného posúdenia vplyvu na udržateľnosť Európskou komisiou pred ukončením obchodných rokovaní medzi EÚ a Mercosurom.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 38, už citované.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 148, už citované stanovisko REX/532; Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 160, už citované.

11

(12)  Štúdia o preskúmaní dialógu medzi GR pre obchod a občianskou spoločnosťou, Európska únia, marec 2021, Tetra Tech – Deloitte.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 40; Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 148; Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 28.

13

(14)  Toto pravidlo znamená, že ak sa schôdza alebo jej časť koná podľa tzv. pravidla Chatham House, jej účastníci môžu použiť získané informácie, ale nesmie byť pritom prezradená totožnosť alebo príslušnosť rečníka (rečníkov), ani totožnosť alebo príslušnosť iného účastníka.

14

(15)  Neoficiálny dokument Holandska a Francúzska týkajúci sa obchodu, sociálno-hospodárskych dôsledkov a udržateľného rozvoja.

15

(16)  Non-paper: Strengthening and Improving the Functioning of EU Trade Domestic Advisory Groups.

16

Non-paper: Strengthening and Improving the Functioning of EU Trade Domestic Advisory Groups

(17)  Martens, D., Porjomkina, D., Orbie, J., 2020, Domestic Advisory Groups in EU trade agreements – Stuck at the Bottom or Moving up the Ladder?, Nadácia Friedrich-Ebert-Stiftung a Univerzita v Gente.

17

Domestic Advisory Groups in EU trade agreements – Stuck at the Bottom or Moving up the Ladder?

(18)  Jedným z príkladov je Peru, kde organizácie občianskej spoločnosti v dôsledku nedostatočnej ochoty peruánskej vlády zriadiť špecializovanú domácu poradnú skupinu zriadili „tieňovú“ domácu poradnú skupinu, ktorú EÚ, žiaľ, neuznáva. Martens, D., a kol., 2020, už citované.

18

(19)  „EHSV zabezpečuje sekretariát pre všetky domáce poradné skupiny EÚ. Približne 78 % (36/46) respondentov domácich poradných skupín EÚ sa domnieva, že sekretariát ich schôdze pripravuje dobre. Väčšina domácich poradných skupín mimo EÚ však nedostáva podobnú podporu pri organizácii a príprave svojej práce. Prevažnú časť práce často vykonávajú ich predsedovia a (niekedy podpredsedovia), ktorí majú obmedzené časové kapacity na to, aby sa týmto činnostiam mohli venovať vo väčšej miere.“ Martens, D., a kol., s. 16.

19

(20)  To je prípad domácej poradnej skupiny v Južnej Kórei, ktorá síce dosiahla značný pokrok, ale stále má nedostatky z hľadiska reprezentatívnosti a nezávislosti. Martens, D., a kol., 2020.

20

(21)  V prípade dohody medzi EÚ a Kóreou viedol politický tlak k oficiálnej sťažnosti a expertná skupina rozhodla o tom, že krajina nedodržiava dohovory MOP.

21

(22)  Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 40.

22

(23)  Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 28.

23

---

Obrázok 1

Jednotlivé fázy rokovaní (podrobný plán)

Image 1C2902022SK1110120220323SK0003.0001201212Obrázok 1Jednotlivé fázy rokovaní (podrobný plán)Obrázok 2Jednotlivé fázy rokovaní (podrobný plán)

Obrázok 2

Jednotlivé fázy rokovaní (podrobný plán)

Image 2C2902022SK1110120220323SK0003.0001201212Obrázok 1Jednotlivé fázy rokovaní (podrobný plán)Obrázok 2Jednotlivé fázy rokovaní (podrobný plán)

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/22

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Podmienky spoločenskej akceptovateľnosti energetickej a nízkouhlíkovej transformácie

(prieskumné stanovisko na žiadosť francúzskeho predsedníctva Rady EÚ)

(2022/C 290/04)

| Spravodajca: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Pierre Jean COULON |

Spravodajca:

Arnaud SCHWARTZ

Pomocný spravodajca:

Pierre Jean COULON

| Konzultácia | francúzske predsedníctvo Rady EÚ, 20. 9. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 10. 3. 2022 |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 224/6/5 |

Konzultácia

francúzske predsedníctvo Rady EÚ, 20. 9. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

10. 3. 2022

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

224/6/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | S cieľom zabezpečiť spoločenskú akceptovateľnosť energetickej transformácie s prihliadnutím na spätnú väzbu získanú vo fázach plánovania a vykonávania Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) vyzýva všetky zainteresované strany, aby zlepšili nasledujúce prvky: nezávislosť procesu, kvalitu a dostupnosť informácií, slobodu a rozmanitosť účasti, jasné podmienky, zodpovednosť a zohľadnenie účasti na rozhodovaní, transparentnosť a monitorovanie plánu alebo projektu od začiatočnej až po konečnú fázu, ale aj ekonomicky dostupný a funkčný charakter transformácie (pomocou dostupných riešení, ako sú nabíjacie stanice pre elektromobily s dobrou polohou v dostatočnom počte). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV vyzýva EÚ, aby pomocou finančných stimulov oveľa intenzívnejšie podporovala distributívnu spravodlivosť a koncepciu výrobca-spotrebiteľ, pretože ide o faktor s najväčším vplyvom na akceptovanie energetickej transformácie miestnym obyvateľstvom. O týchto stimuloch by mali byť dostupné informácie a mali by podliehať jednoduchým formalitám. Cieľ energetickej únie, ktorým je postaviť občanov do centra politiky a zabezpečiť, aby sa mohli ľahko stať výrobcami energie a využívať nové technológie, sa musí dosiahnuť oveľa rýchlejšie, než tomu bolo doteraz. EHSV tiež zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa prínosy a vnímané náklady jednotlivých projektov rovnomerne rozdelili. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV navrhuje, aby EÚ identifikovala a odstránila prekážky, ktoré v prípade potreby vysvetľujú nízku účasť a podporu verejnosti. Vo všeobecnosti platí, že ak sa obyvateľstvu a zainteresovaným organizáciám občianskej spoločnosti poskytne príležitosť zúčastňovať sa na príprave projektov a rozhodovaní o plánovaní, zvyšuje sa tým spoločenská akceptácia. V akčnom pláne na podporu rozvoja participácie by sa preto mala venovať pozornosť otázkam nedostatku času, nepostačujúcej výchove k občianstvu, nedostatočnej zodpovednosti príslušných orgánov a ďalším faktorom. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV by uvítal, ak by už od fázy plánovania prebiehala intenzívnejšia koordinácia než doteraz, ba dokonca spoluvytváranie s verejnosťou, a najmä so sociálnymi partnermi a s organizáciami občianskej spoločnosti, a aby existovalo úzke prepojenie medzi cieľmi a plánovaním na všetkých územných úrovniach až po zavádzanie transformácie na miestnej úrovni. Je to nevyhnutné, ak chceme urobiť pokrok smerom k väčšej spoločenskej akceptovateľnosti a dosiahnuť naše ciele energetickej transformácie primeraným tempom. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zdôrazňuje, že zlepšenie akceptovateľnosti obyvateľstvom a zainteresovanými stranami, ktorých sa transformácia a technické zmeny počas nej týkajú, si vyžaduje aj osobitnú pozornosť a opatrenia, ako sú celoživotné vzdelávanie, rekvalifikácia a zvyšovanie kvalifikácie pracovnej sily, pomoc podnikom a informačné kampane zamerané na rôzne skupiny obyvateľstva, ktorých sa transformácia týka. Informácie musia zdôrazňovať hlavné posolstvo, že energetická transformácia je potrebná, pretože je spravodlivejšia a ekologickejšia, a to individuálne aj kolektívne, a že z dlhodobého hľadiska je pre občanov lacnejšia. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV však opakuje, že energetická transformácia si bude vyžadovať individuálne a kolektívne zmeny zo strany jednotlivcov, podnikov, obcí atď. Keďže energetická politika doteraz nezohľadňovala negatívne externality fosílnych palív, dekarbonizácia znamená v krátkodobom horizonte vyššie náklady pre výrobcov a vyššie ceny pre spotrebiteľov. V tejto súvislosti je potrebná väčšia transparentnosť. Vzhľadom na súčasné ceny energie je pre spotrebiteľov veľmi ťažké dobrovoľne akceptovať vyššie ceny. Je dôležité si to uvedomiť. Okrem toho je dôležité informovať aj o úspechoch spravodlivej transformácie. V súčasnej diskusii však príliš často počúvame negatívne príbehy. Kľúčovým predpokladom na zabezpečenie spoločenskej akceptovateľnosti a úspechu tejto transformácie je udržanie konkurencieschopnosti podnikov EÚ na svetovom trhu, aby sa zabránilo prílišnému tlaku na hospodárstvo a zvyšovanie nezamestnanosti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV upozorňuje, že staré dane z fosílnych palív a nové environmentálne dane predstavujú relatívne vyššiu záťaž pre nízkopríjmové domácnosti než pre domácnosti s vysokými príjmami. Dotácie a environmentálne škodlivé dane sa musia postupne, ale urýchlene zrušiť tak, ako to často sľubujú politici. Príjmy z nových environmentálnych daní by sa preto mali použiť najmä na sociálne inovácie, dotovanie energetickej transformácie znevýhodnených domácností a zachovanie ich kúpnej sily. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV tiež poukazuje na to, že pri prechode na nízkouhlíkovú spoločnosť musí byť koncepcia spravodlivej transformácie v centre úvah a opatrení. Spravodlivá transformácia nesmie byť len súčtom politických cieľov, pretože je základom pre sociálnu akceptáciu energetickej transformácie. Na európskej úrovni by sa mal balík návrhov Fit for 55 doplniť právnym rámcom pre spravodlivú transformáciu zahŕňajúcim napríklad aj konkrétne návrhy uvedené v tomto stanovisku, ktoré možno premietnuť do národných energetických a klimatických plánov. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV vyzýva, aby sa prehodnotil balík návrhov Fit for 55 s cieľom zlepšiť schopnosť riešiť problematiku kolísania cien energie a problémy vyplývajúce z núdzových situácií vrátane vojny a aby sa zaviedli príslušné opatrenia, ktoré by umožňovali takéto situácie riešiť tak, aby sa zabránilo negatívnemu dosahu na koncových používateľov. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Kontext a definície

| 2.1. | Ľudstvo čelí problému obmedzených zdrojov planéty (1), kolapsu biodiverzity a globálnemu otepľovaniu. Energetická transformácia a transformácia na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo znamená konkrétnu (najmä zmenou návykov – individuálnych a kolektívnych) a súčasne civilizačnú transformáciu našich spoločností. Musí nám umožniť demokraticky, spravodlivo a s ohľadom na ekosystémy (2) znížiť naše materiálne a energetické potreby a zároveň zabezpečiť blahobyt pre všetkých (3). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Pokračovať v nadchádzajúcich desaťročiach v používaní fosílnych palív tak ako dnes nie je možné z environmentálnych, zásobovacích alebo sociálnych dôvodov. To znamená, že prechod na uhlíkovo neutrálnu spoločnosť je naliehavo potrebný. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | V kontexte zeleného rastu (4) však nízka návratnosť investícií do energetického využívania alternatívnych zdrojov energie ohrozuje naše hospodárstva systémovým kolapsom, nehovoriac o potenciálne škodlivých vplyvoch ťažby nerastov na životné prostredie. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | V záujme väčšej súdržnosti a spoločenskej akceptácie budeme musieť:






  — | znížiť dopyt po nerastných surovinách zlepšením ich recyklácie, |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

—

znížiť dopyt po nerastných surovinách zlepšením ich recyklácie,

| — | vykonať posúdenia vplyvu v záujme transformácie, vďaka ktorej budeme môcť skončiť s ich používaním, obmedziť ho alebo kompenzovať, |
| --- | --- |

—

vykonať posúdenia vplyvu v záujme transformácie, vďaka ktorej budeme môcť skončiť s ich používaním, obmedziť ho alebo kompenzovať,

| — | disponovať obehovým hospodárstvom v odvetví energie z obnoviteľných zdrojov, |
| --- | --- |

—

disponovať obehovým hospodárstvom v odvetví energie z obnoviteľných zdrojov,

| — | stimulovať energetickú efektívnosť a výrazne znížiť celkový dopyt po energii, |
| --- | --- |

—

stimulovať energetickú efektívnosť a výrazne znížiť celkový dopyt po energii,

| — | prehodnotiť návrhy uvedené v balíku návrhov Fit for 55 s cieľom zlepšiť schopnosť riešiť problematiku kolísania cien energie a problémy vyplývajúce z núdzových situácií vrátane vojny. |
| --- | --- |

—

prehodnotiť návrhy uvedené v balíku návrhov Fit for 55 s cieľom zlepšiť schopnosť riešiť problematiku kolísania cien energie a problémy vyplývajúce z núdzových situácií vrátane vojny.

| 2.1.4. | Keďže poznáme limity rôznych scenárov súvisiace s technologickým rizikom a so zlyhaním úložísk uhlíka, ako aj limity energetickej účinnosti, bude nutné nielen vytvoriť určitý manévrovací priestor pomocou systémovej striedmosti v spotrebe energie prehodnotením nášho spôsobu života, ale aj zvýšiť akceptáciu opatrení na adaptáciu na zmenu klímy. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.2. | Veda v posledných rokoch skúmala podmienky spoločenskej akceptovateľnosti takejto transformácie. EHSV na ne poukazuje v tomto stanovisku, ktorého cieľom je okrem iného zlepšiť postupy v rámci inštitúcií EÚ a členských štátov. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Spoločenská akceptovateľnosť projektov užitočných pre energetickú transformáciu je veľmi zložitá otázka. Zahŕňa úvahy týkajúce sa pochopenia navrhovaných technológií, súvisiacich rizík (sociálnych, zdravotných, ekonomických atď.), možných alternatív, posúdenia nákladov a prínosov odporúčaných možností a pravidiel platných na danom území. Spoločenská akceptovateľnosť si vyžaduje, aby sa o takýchto projektoch diskutovalo s obyvateľmi, ako aj so všetkými zainteresovanými stranami a aby sa zo všeobecnejšieho hľadiska zvážil rozvoj územia a spôsoby života vhodné pre toto územie. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Podľa viacerých štúdií (5) a EHSV sú hlavnými hnacími silami spoločenskej akceptácie:






  — | dôvera v správu vecí verejných a procesnú spravodlivosť, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

dôvera v správu vecí verejných a procesnú spravodlivosť,

| — | spravodlivá a cenovo dostupná transformácia, |
| --- | --- |

—

spravodlivá a cenovo dostupná transformácia,

| — | otázky týkajúce sa umiestnenia a plánovania, |
| --- | --- |

—

otázky týkajúce sa umiestnenia a plánovania,

| — | vplyv sociálno-demografických faktorov, |
| --- | --- |

—

vplyv sociálno-demografických faktorov,

| — | sociálno-technická uskutočniteľnosť. |
| --- | --- |

—

sociálno-technická uskutočniteľnosť.

| 2.5. | V nasledujúcej časti opíšeme, čo tieto pojmy znamenajú a aký spôsob realizácie prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo z nich môžeme vyvodiť. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Podmienky vykonávania

3.1.   Dôvera v správu vecí verejných a procesná spravodlivosť

| 3.1.1. | Viaceré štúdie ukázali, že dôvera má zásadný význam pre určenie úrovne spoločenskej akceptácie. Existuje vzájomný vzťah medzi procesnou spravodlivosťou, dôverou a mierou akceptácie transformácie. Transparentné rozhodovanie a propagácia informácií zvyšujú úroveň vzájomnej dôvery navrhovateľov projektov a komunít. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EHSV preto opakuje, že stredobodom pozornosti by mal byť právny štát, napríklad pokiaľ ide o využívanie rôznych fondov EÚ. Takisto zastáva názor, že Komisia by mala svoje návrhy uverejňovať vo všetkých úradných jazykoch rýchlym a zrozumiteľným spôsobom, aby sa zabezpečila všeobecná dostupnosť a participácia. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Okrem toho zo štúdií vyplýva, že občianska participácia pomáha pri vyrovnávaní sa s problémami komunity a zvyšovaní úrovne vzájomnej dôvery. Propagácia informácií má zásadný význam pre nápravu akýchkoľvek mylných predstáv o transformácii a opatreniach alebo nástrojoch, ktoré treba zaviesť na jej realizáciu. Preto je dôležité diskutovať o témach, ako je umiestnenie, náklady a možné negatívne environmentálne, hospodárske, zdravotné a sociálne vplyvy projektov energetickej transformácie, ale aj venovať sa ich prínosom. To tiež prispieva k tomu, aby verejnosť akceptovala výstavbu nových zariadení vo svojom okolí. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EHSV sa preto domnieva, že pre akceptáciu komunitou je zásadné nadviazať dialóg s obyvateľmi a so zainteresovanými stranami a prostredníctvom otvorenej komunikácie a príležitostí nadviazať vzájomnú dôveru v čo najskoršom štádiu navrhovania opatrení a projektov spojených s energetickou transformáciou (6) na všetkých príslušných územných úrovniach, a to od miestnej úrovne až po úroveň EÚ. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | V záujme presadzovania participácie a budovania dôvery je dôležité získať podporu na miestnej úrovni, najmä organizácií občianskej spoločnosti, ktoré verejne podporujú transformáciu na základe vedeckých poznatkov (7). Táto miestna sieť môže organickejším spôsobom propagovať informácie vo verejnej sfére a vyvažovať prípadné mylné predstavy, ktoré sa šíria. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Participatívna demokracia je dnes kľúčovým prvkom modelu európskeho občianstva. Lisabonská zmluva zabezpečuje komplementárnosť medzi zastupiteľskou a participatívnou demokraciou. Z medzinárodného hľadiska sú prístup k informáciám a účasť verejnosti na plánovaní a rozvoji dva z troch pilierov Aarhuského dohovoru. Ich vykonávanie je nutné zlepšiť, rovnako ako aj vykonávanie piliera týkajúceho sa prístupu k spravodlivosti (8). |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Verejná diskusia je formou participácie, ktorú treba podporovať. Mala by ju zabezpečovať nezávislá odborná komisia pre občiansku participáciu s preukázanými skúsenosťami (9). Ide o záruku nevyhnutnej dôveryhodnosti celej diskusie, prostredníctvom ktorej sa občania zapájajú do navrhovania významných opatrení týkajúcich sa územia, kde žijú. Všetkým zainteresovaným stranám poskytuje úplné a transparentné informácie o danom pláne, programe alebo projekte vo fáze návrhu, čím im dáva možnosť vyjadriť sa ako jednotlivci alebo ako organizované skupiny k vhodnosti predložených opatrení. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Dôveru občanov v posledných rokoch postupne podkopáva dematerializácia občianskej participácie bez zodpovednosti alebo diskusie so sprostredkujúcimi tretími stranami, ktoré sú garantom tejto metódy. Okrem informovania je však na zapojenie verejnosti do všetkých fáz a spolurozhodovanie o možnostiach, ktoré sa majú prijať, nevyhnutná kombinácia online konzultácií a osobných stretnutí (10). |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | V záujme skvalitnenia dialógu medzi všetkými zainteresovanými stranami by napríklad po účasti verejnosti mali rozhodovacie orgány alebo predstavitelia zastupiteľskej demokracie písomne uviesť, čo urobia s rôznymi príspevkami, ktoré získali, a aké zlepšenia z toho plynú občanom. Takáto zodpovednosť by umožnila lepšie pochopiť dôvody ich rozhodnutí a zvýšila by dôveru v demokraciu. |
| --- | --- |

3.1.9.

3.2.   Spravodlivá a cenovo dostupná transformácia

| 3.2.1. | Balík návrhov Fit for 55 a cieľ uhlíkovej neutrality do roku 2050 predstavujú obrovskú výzvu. Podľa Európskej komisie si splnenie našich cieľov do roku 2030 bude vyžadovať dodatočné investície vo výške 350 miliárd EUR ročne len do systémov výroby energie. Veľkou otázkou pre EHSV a samozrejme pre spoločnosť ako celok je, kto to bude platiť, kto bude investovať, kto z toho bude mať prospech a či budú tieto finančné prostriedky dostatočné. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Distributívna spravodlivosť v záujme spravodlivej a cenovo dostupnej transformácie zaisťuje spravodlivé rozdelenie prínosov projektu, a nielen jeho nákladov. Je kľúčovým faktorom spoločenskej akceptácie. Finančný stimul, ktorý nebude administratívne ani technicky zložitý, sa dokonca zdá byť hlavným motivačným faktorom akceptovania projektu spojeného s transformáciou. Vďaka týmto stimulom budú jednotlivci, poľnohospodári, malé a stredné podniky, energetické komunity atď. ochotní zapojiť sa do nového systému prostredníctvom svojich investícií a záväzku uskutočniť potrebnú transformáciu. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Je logické, že základným predpokladom spoločensky prijateľného a úspešného prechodu na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo je udržať konkurencieschopnosť európskych podnikov na svetovom trhu, aby sa zabránilo prílišnému tlaku na hospodárstvo a zvyšovanie nezamestnanosti. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Určitá forma finančného stimulu (napr. nižšie sadzby za energiu alebo možnosti príjmu, podpora miestneho hospodárstva, ďalšieho vzdelávania alebo rekvalifikácie) je významným faktorom akceptácie na miestnej úrovni a podpory projektu. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Vnímanie prínosov môže tiež prispieť k väčšej akceptácii na miestnej úrovni. Napríklad lokálne vytváranie pracovných miest, najmä v prípade energetickej transformácie skupiny pracovných miest sa vníma ako prínos pre komunitu, čím sa môže podporiť akceptácia projektu. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Najmä elektrina z veterných a solárnych systémov sa stáva alebo sa už stala na mnohých miestach cenovo najdostupnejším a najudržateľnejším riešením. Jednou z možností je zabezpečiť, aby túto lacnú elektrickú energiu vyrábali a používali všetci miestni obyvatelia: keďže budú aj výrobcami, zmení sa ich úloha a zo spotrebiteľov sa stanú výrobcovia-spotrebitelia. Tieto práva sa musia posilniť a garantovať. Tento prístup je o to dôležitejší, že odvetvia dopravy a vykurovania sa čoraz viac elektrifikujú. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Pre klímu teoreticky nie je dôležité, kto stavia a prevádzkuje fotovoltický alebo veterný systém, ale pre akceptáciu na miestnej úrovni a pre regionálne hospodárstvo má táto otázka zásadný význam. V praxi sa preto musí vyvinúť osobitné úsilie na to, aby sa takýto typ participácie umožnil. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | EHSV sa domnieva, že počet výrobcov-spotrebiteľov a spoločenská akceptovateľnosť transformácie by sa mohli rýchlo zvýšiť vďaka nasledujúcim opatreniam:






  a) | sebestačnosť komunity: ak spotrebitelia prevádzkujú systémy spoločne a ak sa elektrická energia, ktorú vyrábajú, spotrebúva na mieste, mala by sa považovať za elektrinu individuálneho pôvodu; |
| --- | --- | --- |

3.2.8.

a)

sebestačnosť komunity: ak spotrebitelia prevádzkujú systémy spoločne a ak sa elektrická energia, ktorú vyrábajú, spotrebúva na mieste, mala by sa považovať za elektrinu individuálneho pôvodu;

| b) | spoločné využívanie energie: v rámci komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov by sa na elektrinu spoločne využívanú výrobcami mali uplatňovať znížené sieťové poplatky; |
| --- | --- |

b)

spoločné využívanie energie: v rámci komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov by sa na elektrinu spoločne využívanú výrobcami mali uplatňovať znížené sieťové poplatky;

| c) | virtuálne meranie čistej spotreby: odberateľom, ktorí nežijú v bezprostrednej blízkosti systému výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, sa poskytne možnosť pripojiť sa doň a priamo využívať vyrobenú elektrickú energiu. Na tento účel by virtuálne meranie čistej spotreby malo byť novou možnosťou stanovenou zákonom, podľa ktorej je každá kilowatthodina elektrickej energie spotrebovanej zo systému, na ktorom sa spotrebiteľ zúčastňuje, kompenzovaná kilowatthodinou, ktorú spotrebiteľ získava z iného zdroja a v inom čase. Takéto merania už existujú napríklad v Grécku, Poľsku a Litve. |
| --- | --- |

c)

virtuálne meranie čistej spotreby: odberateľom, ktorí nežijú v bezprostrednej blízkosti systému výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, sa poskytne možnosť pripojiť sa doň a priamo využívať vyrobenú elektrickú energiu. Na tento účel by virtuálne meranie čistej spotreby malo byť novou možnosťou stanovenou zákonom, podľa ktorej je každá kilowatthodina elektrickej energie spotrebovanej zo systému, na ktorom sa spotrebiteľ zúčastňuje, kompenzovaná kilowatthodinou, ktorú spotrebiteľ získava z iného zdroja a v inom čase. Takéto merania už existujú napríklad v Grécku, Poľsku a Litve.

| 3.2.9. | Koncepcia miestneho výrobcu-spotrebiteľa je zaujímavá aj vo vzťahu k inteligentným elektromerom, ktoré spracúvajú signály trhových cien a umožňujú spotrebu a flexibilitu podľa potrieb distribučnej siete, a túto spotrebu a flexibilitu možno odmeňovať. Táto kombinácia môže pomôcť znížiť zaťaženie siete, a tým môže znížiť potrebu rozšírenia siete. |
| --- | --- |

3.2.9.

| 3.2.10. | Otázky rastúcich nákladov na energiu a schopnosti členských štátov zmierniť ich musia byť v centre budúcich politických opatrení. EHSV podporuje nielen núdzové opatrenia zamerané na zabránenie drastickým sociálnym dôsledkom, ale je aj veľmi naklonený hodnoteniam trhu, ktoré testujú správanie aktérov pôsobiacich na trhu s energiou. Výbor zároveň pripomína spoločné hodnoty Únie v oblasti služieb všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 14 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ako sú uvedené v Protokole č. 26 o službách všeobecného záujmu, ktorý tvorí prílohu k Zmluvy o Európskej únii. Mohlo by to viesť k zvýšeniu efektívnosti a odstráneniu zlyhaní trhu. Je potrebné, aby orgány účinnejšie kontrolovali trh. |
| --- | --- |

3.2.10.

| 3.2.11. | EHSV vyzýva, aby sa prehodnotil balík návrhov Fit for 55 s cieľom zlepšiť schopnosť riešiť problematiku kolísania cien energie a problémy vyplývajúce z núdzových situácií vrátane vojny, a to tak, aby sa zabránilo negatívnemu dosahu na koncových používateľov (napríklad zavedením vhodných mechanizmov, ktoré by zabránili prehnane vysokým cenám, ako je dočasné pozastavenie systému obchodovania s emisiami). |
| --- | --- |

3.2.11.

| 3.2.12. | Zároveň bude treba zaistiť sociálnu spravodlivosť a vyriešiť problém rastúcej energetickej chudoby Európanov (11). Podľa Európskej komisie boj proti zmene klímy prináša hmatateľné riziká zväčšovania rozdielov, proti ktorým sa budú musieť zaviesť osobitné verejné politiky. Zahŕňa to najmä posilnenie odbornej prípravy a rekvalifikácie a udržanie rastu určitých cien pre domácnosti trpiace energetickou chudobou pod kontrolou (12). Energetická transformácia je spoločensky akceptovateľnejšia, ak vytvára pracovné miesta a dokáže zachovať kúpnu silu nízkopríjmových domácností (13). |
| --- | --- |

3.2.12.

| 3.2.13. | Na uľahčenie akceptácie transformácie sa okrem toho zvažovali rôzne scenáre, podľa ktorých by sa nízkopríjmovým domácnostiam poskytlo viac prostriedkov, napríklad v simuláciách, ktoré vykonalo konzorcium Locomotion. EHSV však pripomína, že Sociálno-klimatický fond a Fond na spravodlivú transformáciu (14) by sa mali rozšíriť a zväčšiť tak, aby skutočne zaručili, že sa na nikoho nezabudne, pričom by sa do nich mali začleniť všetky formy vylúčenia a marginalizácie. |
| --- | --- |

3.2.13.

| 3.2.14. | S cieľom pomôcť najmä najviac znevýhodneným skupinám pri realizácii energetickej transformácie by bolo takisto užitočné rozvíjať a zlepšovať redistributívne politiky a na tento účel experimentovať s inovatívnymi opatreniami (15), ako sú univerzálny základný príjem, daňové úľavy, kratšie pracovné týždne, spoločné využívanie pracovných miest, programy záruk zamestnania, dôležitejšia úloha pracovníkov v správe a riadení spoločností. |
| --- | --- |

3.2.14.

| 3.2.15. | Tieto a iné uvedené opatrenia môžu zvýšiť akceptovateľnosť transformácie. Budú môcť profitovať z okamžitého presmerovania dotácií, financovania a daňových výhod, ktoré sa ešte stále poskytujú na fosílne palivá. Je dôležité vytvoriť zdroje financovania udržateľných investícií. |
| --- | --- |

3.2.15.

| 3.2.16. | Predovšetkým by sa malo teraz veľmi urýchlene naplánovať zrušenie financovania škodlivého pre životné prostredie, ako sa to už sľubuje mnoho rokov, a environmentálne dane by sa mali navrhnúť v súlade s cieleným zdaňovaním (16), t. j. vyčlenením zdrojov financovania na podporu transformácie. To pomôže každému pochopiť a akceptovať verejné opatrenia v tejto oblasti. |
| --- | --- |

3.2.16.

| 3.2.17. | Spoločenská akceptovateľnosť environmentálneho zdaňovania totiž predpokladá kompenzáciu, pri ktorej sa zohľadňujú príjmy domácností a ich energetická chudoba (chýbajúca verejná doprava, nedostatočná izolácia obydlia, nízka účinnosť kúrenia a typ vlastneného vozidla atď.) s cieľom pomôcť (17) im ťažiť z úspor, ktoré možno dlhodobo dosahovať energeticky menej náročnými zariadeniami. |
| --- | --- |

3.2.17.

| 3.2.18. | Podobne by sa mala otestovať tzv. uhlíková karta (18), ktorá spočíva v pridelení neprenosných individuálnych emisných kvót, aby sa zistilo nielen to, či sa jej výchovný potenciál môže v praxi premietnuť do zníženia emisií skleníkových plynov a zintenzívnenia energetickej transformácie, ale aj to, či takýto rovnocenný nástroj môže znásobiť akceptovateľnosť energetickej transformácie. |
| --- | --- |

3.2.18.

| 3.2.19. | Schopnosť verejných aktérov ísť príkladom (okrem ich postupov a opatrení na podporu striedmosti v spotrebe energie a podporu energie z obnoviteľných zdrojov, participatívnej demokracie, sociálneho dialógu a financovania občianskych zariadení a celoživotného vzdelávania o energetickej transformácii) bude závisieť od ich schopnosti trvalo vyriešiť problém financovania, napríklad prostredníctvom viacročného programu na financovanie energetickej obnovy so záväzkom dosiahnuť výsledky. |
| --- | --- |

3.2.19.

| 3.2.20. | Nové dotácie a daňové opatrenia budú musieť primerane dopĺňať normy, ktoré sú záväzné pre všetkých, pretože podobne ako opatrenia, ktoré treba realizovať s cieľom umožniť rozvoj zrkadlových interakcií vedúcich k transformácii, aj tieto nové dotácie a daňové opatrenia povedú k vytvoreniu udržateľného sveta, o ktorý sa usilujeme. |
| --- | --- |

3.2.20.

3.3.   Umiestnenie a plánovanie

| 3.3.1. | Mnohé problémy súvisiace s umiestnením projektov podporujúcich energetickú transformáciu sú spôsobené ich osobitnými fyzickými charakteristikami. Aby sme mohli reagovať na obavy takéhoto druhu, musíme vyvinúť ďalšie úsilie, a to najmä propagáciou poznatkov na boj proti nepravdivým informáciám a uplatňovaním najlepších postupov umožňujúcich riešiť tieto problémy. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Ide najmä o to, aby sme si uvedomili kultúrne a mestské dedičstvo minulosti (predmestia zohyzdené obchodnými a priemyselnými zónami, parkoviská zaberajúce úrodnú pôdu, predmestská domová zástavba a sídlisková zástavba na okraji miest, ktoré vytvárajú závislosť od automobilov atď.). Prínosy energetickej transformácie v súčasnosti prevažujú nad dôsledkami na vzhľad krajiny. Aby sa zaistilo, že bude prebiehať udržateľným spôsobom, musíme sa čo najviac vyhnúť negatívnym účinkom nevyhnutného záberu pôdy, alebo tento účinok aspoň zmenšiť a kompenzovať. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | To sa musí dosiahnuť umiestnením infraštruktúry na miestach, kde nekonkuruje poľnohospodárstvu alebo kde nenarúša prírodu a kultúrne dedičstvo. Jedným z riešení je začlenenie zariadení do existujúcich mestských alebo priemyselných oblastí alebo ich umiestnenie na okrajové pozemky so zanedbateľnou produktívnou alebo prírodnou hodnotou. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Ak sa umiestneniu na produktívnej pôde nedá vyhnúť, malo by sa v čo najväčšej miere začleniť do poľnohospodárskeho systému namiesto toho, aby viedlo k vyklčovaniu lesa a/alebo záberu pôdy bez náhrady. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Okrem toho by sa v záujme riadneho informovania širokej verejnosti a získania jej dôvery mali systematicky vykonávať prísne posúdenia vplyvov zariadení a všetkých národných a európskych energetických cieľov a plánov na životné prostredie. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Hodnotenia ex post sú takisto nevyhnutné na to, aby sa naša spoločnosť neustále zlepšovala. Mali by sa tiež vytvoriť platformy pre dialóg medzi všetkými územnými úrovňami, ako aj spoľahlivé nástroje na monitorovanie a vykonávanie politík, aby sa v čo najväčšej miere zabránilo záberu pôdy a „presunu environmentálnych problémov“, ako to odporúča najmä Európska environmentálna agentúra (EEA) (19). |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | V hodnotení ex post opatrení a projektov súvisiacich s energetickou transformáciou je vyčíslenie prínosov na miestne hospodárstvo faktorom, ktorý môže viesť k spoločenskej akceptovateľnosti. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Doplnkovým riešením problému spôsobeného ťažkosťami pri hľadaní lokalít na výrobu energie v Európe by bolo dovážať zo susedných krajín skvapalnený vodík ako zdroj energie získaný použitím ekologicky vyrábanej elektrickej energie. Z hľadiska spoločenskej akceptovateľnosti sa to musí chápať ako aspekt spoločného rozvoja týchto regiónov (20). |
| --- | --- |

3.3.8.

3.4.   Sociálno-demografické faktory

| 3.4.1. | Okrem týchto dôvodov zohráva pri vnímaní transformácie verejnosťou úlohu aj všeobecná demografia. Vypracovanie predchádzajúcich demografických štúdií by pomohlo lepšie sformulovať stratégiu na podporu akceptácie projektov, pretože by bola známa veľkosť a zloženie cieľovej skupiny, ktorá by s najväčšou pravdepodobnosťou bola proti projektu. Tieto štúdie by mali byť prístupné všetkým zainteresovaným stranám. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Vyššia úroveň akceptácie súvisí s vyššou úrovňou vzdelania a nižším vekom. Preto je dôležité rozvíjať celoživotné vzdelávanie (aj v podnikoch a centrách odbornej prípravy) v oblasti striedmosti v spotrebe energie, občianskej participácie a investícií do kolektívneho úsilia v prospech transformácie. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EHSV navrhuje, aby sa edukačné kampane o transformácii inšpirovali trendom BIMBY (Build In My Backyard, ktorý je protipólom trendu NIMBY), pričom by sa mali vyzdvihovať príklady pozitívneho sociálneho mimetizmu a prínosy pre obyvateľstvo, viaceré pozitívne príbehy prostredníctvom svedectiev a konkrétnych úspešných príbehov z rôznych regiónov a krajín, s ktorými by sa ľudia mohli identifikovať. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Všetko toto by mohlo viesť k akceptácii a podnietiť ochotu spoločne napredovať smerom k novému spôsobu života, ktorý si vyžiadala súčasná potreba nahradiť fosílne palivá. Mali by sa vyčleniť prostriedky na činnosti zamerané na zvyšovanie informovanosti, ktoré by jednotlivé zainteresované strany mohli užitočne podporovať. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Neexistuje konsenzus o priamom vplyve konkrétnych sociálno-demografických faktorov, pretože ich dosah sa líši v závislosti od krajiny a jej politického kontextu. Majú však jasný vplyv na miestnu akceptáciu plánov a projektov, ktoré umožňujú transformáciu. EHSV preto považuje za potrebné, aby sa v spolupráci so sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti podporovalo počiatočné a ďalšie vzdelávanie v oblasti energetickej transformácie. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Uvažovať z hľadiska spoločenskej akceptovateľnosti však niekedy znamená presunúť na cieľovú skupinu zodpovednosť za prijatie alebo neprijatie príslušných technológií. Treba zohľadniť to, že pri realizácii potenciálu technológií zohráva úlohu len sociálny rozmer. Odolávanie nadobudnutiu alebo používaniu nových nástrojov však môže byť zložitejšie (21). |
| --- | --- |

3.4.6.

3.5.   Sociálno-technická uskutočniteľnosť (22)

| 3.5.1. | Prijatiu určitých zariadení bránia aj technické prekážky. Vyplývajú najmä z ťažkostí s rozvíjaním kultúry s nižšou energetickou náročnosťou v spoločnosti, ktorá paradoxne podporuje zvyšovanie spotreby, čo je v ostrom protiklade s odkazmi zameranými na úsporu energie. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Spoločenská akceptovateľnosť odkazuje na zložitú situáciu akceptovanej koexistencie technológií a používateľov. Akceptovateľnosť však neznamená osvojenie (príkladom môžu byť inteligentné elektromery, ktoré sú teoreticky akceptované, ale neboli prijaté, a preto odberatelia odmietajú ich inštaláciu). Technológia musí najskôr nadobudnúť akýsi bežný charakter v spoločnosti, aby mohlo dôjsť k jej osvojeniu. Už sa o nej viac nediskutuje, pretože sa osvedčila a existuje popri ďalších technologických alternatívach, avšak nedošlo k jej prevzatiu. Jej prevzatie predpokladá jej osvojenie v zmysle jej začlenenia do spôsobu života ľudí, keď sa považuje za nevyhnutnú a nenahraditeľnú. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Obmedzenia spojené s osvojením technológií súvisiacich s transformáciou možno pripísať aj skutočnosti, že tieto technológie sú najčastejšie navrhnuté s tým, že užívatelia ich budú vedieť používať na účely, na ktoré sú určené. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Od používateľov sa očakáva, že podporia energetické projekty realizované použitím týchto technológií skôr, než budú môcť naplno využiť ich potenciál. Z mnohých prieskumov však vyplýva, že dokonca aj technické predmety nášho každodenného života sa vo veľkej miere nevyužívajú dostatočne, pretože dobre nepoznáme ich skutočné možnosti a spôsob ich používania. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Sociálno-technickú uskutočniteľnosť možno vnímať ako proces sociálneho začlenenia a propagácie v časovom horizonte, ktorý si vyžaduje niekoľko fáz. Prvá fáza je zásadná, pretože sa týka obdobia výskumu a vývoja, ako aj sporných otázok (23), t. j. obdobia, v ktorom sa očakávajú zmeny v dôsledku zavedenia novej technológie. Druhá fáza sa týka prvej spätnej väzby. Práve tu sa logika návrhu porovnáva s predpokladaným použitím a schopnosťou technológie integrovať sociálne aspekty. Poslednou fázou je, keď sa daná technológia stane bežnou v dlhodobom horizonte. V tejto fáze sa rozhoduje o tom, či sa projekt zamietne alebo prijme, či si ho verejnosť osvojí a akým spôsobom sa projekt začlení do spoločnosti. |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | Práve v tejto fáze dochádza k miestnej mobilizácii: mnohé mestá a regióny sa pomocou týchto technológií usilujú riešiť viaceré výzvy. Začlenenie technológií do spoločnosti preto zodpovedá makrosociálnym zmenám, ktoré vyplývajú z ich osvojenia. |
| --- | --- |

3.5.6.

| 3.5.7. | Používanie technológie môže výrazne zmeniť vzťah so svetom, ako aj sociálne vzťahy a predstavy. To je možné len vtedy, ak technológia nie je samozrejmosťou, ale ponúka možnosť prispôsobenia a opätovného osvojenia. V tejto súvislosti sa EHSV domnieva, že technologická neutralita vychádzajúca z vedeckých štúdií, spravodlivá hospodárska súťaž a možnosť testovať a diskutovať o vhodnosti rôznych technológií môžu prispieť k zvýšeniu spoločenskej akceptovateľnosti. |
| --- | --- |

3.5.7.

| 3.5.8. | Pri podrobnej analýze sa teda diskusia o energetickej transformácii presúva z technicky orientovaného prístupu na prístup, ktorý je orientovaný viac spoločensky. To znamená, že pojem „spoločenská akceptovateľnosť“ sa musí presnejšie odlíšiť, ak sa ním zodpovednosť za náš energeticky náročný spôsob života kladie len na spotrebiteľov, a musí sa začleniť do širšej sféry sociálno-technickej uskutočniteľnosti, ktorá nás núti klásť si otázky o význame techniky a energeticko-politických rozhodnutiach. |
| --- | --- |

3.5.8.

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.footprintnetwork.org/our-work/ecological-footprint/.

1

(2)  https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2021/07/IPBES_IPCC_WR_12_2020.pdf.

2

(3)  https://doughnuteconomics.org/about-doughnut-economics.

3

(4)  https://eeb.org/library/decoupling-debunked/; https://www.eea.europa.eu/publications/growth-without-economic-growth.

4

(5)  Trends in Social Acceptance of Renewable Energy Across Europe – A Literature Review, 8. decembra 2020.

5

Trends in Social Acceptance of Renewable Energy Across Europe – A Literature Review

(6)  Odporúčania francúzskej organizácie na ochranu životného prostredia France Nature Environnement uverejnené v jej publikáciách Scopes (napr. Méthascope, Éoloscope).

6

France Nature Environnement

Scopes

(7)  https://www.fondation-nicolas-hulot.org/sondage-science-et-transition-ecologique-en-qui-les-francais-ont-il-confiance/ (len vo francúzštine).

7

(8)  Ú. v. EÚ C 123, 9.4. 2021, s. 66.

8

(9)  Napríklad vo Francúzsku pôsobí Commission nationale du débat public.

9

Commission nationale du débat public

(10)  Consulter autrement, participer effectivement, verejná správa francúzskej Štátnej rady z roku 2011, La Documentation française 2011.

10

Consulter autrement, participer effectivement

(11)  Hodnotenie európskej energetickej únie – sociálny a spoločenský rozmer energetickej transformácie.

11

(12)  Energetická chudoba vedie k javom, ako sú krádeže (pripojením na rozvody patriace iným odberateľom), či už z dôvodu chudoby alebo občianskej neposlušnosti voči systému predaja elektrickej energie.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 152, 6.4. 2022, s. 158.

13

(14)  Ú. v. EÚ C 311, 18.9. 2022, s. 55.

14

(15)  https://eeb.org/library/escaping-the-growth-and-jobs-treadmill/.

15

(16)  Ú. v. EÚ C 62, 15.2. 2019, s. 8.

16

(17)  Access to social benefits: reducing non-take-up, Eurofound, 2015, Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg. Publikácia Európskej environmentálnej agentúry (EEA) a nadácie Eurofound Exploring the social challenges of low-carbon energy policies in Europe, ef22004en.pdf.

17

Access to social benefits: reducing non-take-up

Exploring the social challenges of low-carbon energy policies in Europe

(18)  https://www.socialter.fr/article/carte-carbone-plutot-qu-une-taxe-un-quota-pour-chaque-citoyen-1 (len vo francúzštine).

18

(19)  https://www.eea.europa.eu/themes/energy/renewable-energy/eu-renewable-electricity-has-reduced.

19

(20)  Ú. v. EÚ C 123, 9.4. 2021, s. 30.

20

(21)  Napríklad kúpa elektromobilu si vyžaduje zmenu spôsobu jazdy z ručnej na automatickú prevodovku, čo môže odrádzať.

21

(22)  https://www.larevuedelenergie.com/les-energies-renouvelables-en-transition-de-leur-acceptabilite-sociale-a-leur-faisabilite-sociotechnique/ (len vo francúzštine).

22

(23)  Mimo energetickej transformácie môžu byť príkladom smartfóny, ktoré sú všeobecne akceptované a bežne používané.

23

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/30

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Konsolidácia civilnej ochrany v EÚ: mechanizmus na zlepšenie schopnosti EÚ reagovať na mimoriadne udalosti vrátane mimoriadnych udalostí mimo jej územia

(prieskumné stanovisko na žiadosť francúzskeho predsedníctva Rady EÚ)

(2022/C 290/05)

| Spravodajca: | Christophe QUAREZ |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Violeta JELIĆ |

Spravodajca:

Christophe QUAREZ

Pomocná spravodajkyňa:

Violeta JELIĆ

| Žiadosť o vypracovanie stanoviska | francúzske predsedníctvo Rady Európskej únie, 21. 9. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy |
| Prijaté v sekcii | 9. 3. 2022 |
| Prijaté v pléne | 24. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 211/0/2 |

Žiadosť o vypracovanie stanoviska

francúzske predsedníctvo Rady Európskej únie, 21. 9. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy

Prijaté v sekcii

9. 3. 2022

Prijaté v pléne

24. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

211/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Pokiaľ ide o prevenciu, pripravenosť, varovanie, plánovanie a operačnú spôsobilosť, mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len UCPM alebo „mechanizmus“) už nedokáže v dostatočnej miere ani v potrebnom rozsahu reagovať na katastrofy spojené so zmenou klímy a viacnásobné riziká, a to ako na území EÚ, tak aj mimo neho. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | UCPM sa okrem zvyčajnej činnosti v prípade prírodných katastrof využíva aj pri zvládaní iných rizikových situácií, ako sú pandémie, pomoc obyvateľstvu vo vojnou postihnutých oblastiach, závažné priemyselné riziká, rozsiahle znečistenie morí, dôsledky kybernetických útokov na elektrické alebo vodovodné siete a iné prvky základnej infraštruktúry, či humanitárne krízy spojené s prisťahovalectvom. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Je potrebné venovať väčšiu pozornosť prepojeniu medzi civilnou ochranou (krátkodobé operácie) a humanitárnou pomocou (dlhodobé riadenie), ktoré si takisto vyžaduje aj lepšiu koordináciu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že je potrebné lepšie identifikovať a zdokonaliť činnosti EÚ po katastrofách, ku ktorým dochádza mimo jej územia. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité rozvíjať operačnú spoluprácu, a to harmonizáciou odbornej prípravy, kompatibilitou materiálu a vybavenia, jasnou štruktúrou velenia a jej efektívnosťou. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že by sa malo preskúmať, či je potrebné zriadiť európsku agentúru pre civilnú ochranu a humanitárnu pomoc, ako praktický mechanizmus ráznejších zahraničnopolitických opatrení. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV upozorňuje, že je potrebné dosiahnuť pokrok, pokiaľ ide o rozhodovanie o zásahoch mimo územia EÚ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV sa domnieva, že nie je dostatočne rozpracovaný diplomatický rozmer európskej civilnej ochrany. Pokiaľ ide o vonkajšie vzťahy a reakciu EÚ na extrémne udalosti, EHSV zdôrazňuje, že je dôležité:






  — | zamerať sa na prevenciu, pripravenosť a obnovu odolnejším spôsobom a spolupracovať s OSN na stratégiách zmenšovania rizika katastrof a napĺňaní priority lepšej obnovy podľa sendaiského rámca opatrení OSN na zlepšovanie odolnosti v EÚ aj mimo nej ako udržateľný prístup zosúladený s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja, |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

zamerať sa na prevenciu, pripravenosť a obnovu odolnejším spôsobom a spolupracovať s OSN na stratégiách zmenšovania rizika katastrof a napĺňaní priority lepšej obnovy podľa sendaiského rámca opatrení OSN na zlepšovanie odolnosti v EÚ aj mimo nej ako udržateľný prístup zosúladený s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja,

| — | zvyšovať odbornosť a zlepšovať výmenu poznatkov a skúseností, uskutočňovať spoločnú odbornú prípravu a cvičenia na celom svete so zapojením miestnej občianskej spoločnosti, |
| --- | --- |

—

zvyšovať odbornosť a zlepšovať výmenu poznatkov a skúseností, uskutočňovať spoločnú odbornú prípravu a cvičenia na celom svete so zapojením miestnej občianskej spoločnosti,

| — | poukazovať na súvislosti medzi civilnou ochranou a humanitárnou pomocou, najmä v izolovaných oblastiach sveta, keď dôjde ku katastrofe, |
| --- | --- |

—

poukazovať na súvislosti medzi civilnou ochranou a humanitárnou pomocou, najmä v izolovaných oblastiach sveta, keď dôjde ku katastrofe,

| — | zahrnúť do školení civilnej ochrany ako kľúčový aspekt kultúrne povedomie, aby sa zväčšila účinnosť poskytovania pomoci v rámci UCPM pri katastrofách na celom svete. |
| --- | --- |

—

zahrnúť do školení civilnej ochrany ako kľúčový aspekt kultúrne povedomie, aby sa zväčšila účinnosť poskytovania pomoci v rámci UCPM pri katastrofách na celom svete.

| 1.9. | EHSV spochybňuje vymedzenie geografického rozsahu pôsobnosti UCPM a kritériá výberu zúčastnených krajín. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Na posilnenie pôsobnosti UCPM je potrebná primeraná komunikácia s medzinárodnou verejnosťou. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV podporuje myšlienku vytvorenia medzinárodných tímov prvej reakcie v rámci spoločného zvládania katastrof, ktoré by disponovali vlastnými zdrojmi, mali by zabezpečenú spoločnú odbornú prípravu a štandardizované zdroje a vybavenie. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV súhlasí s návrhom legislatívnej zmeny, ktorou by sa v prípade závažnej katastrofy postihujúcej obyvateľstvo v EÚ a mimo nej umožňovala v rámci mechanizmu automatická a okamžitá reakcia, pričom by sa nevyžadovala predchádzajúca žiadosť postihnutého členského štátu, ktorý by však mal právo pomoc odmietnuť. Takýto zdroj vo forme zásahovej skupiny môže prostredníctvom civilnej ochrany prispievať k vonkajším vzťahom EÚ. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV súhlasí s posilnením dobrovoľníckej povahy civilnej ochrany a odporúča, aby sa vypracovali normy pre dobrovoľnícke programy, ktoré by obsahovali ustanovenia zaručujúce dobrovoľníkom dodržiavanie ľudských a pracovných práv. Takisto odporúča vytvorenie spoločného systému certifikácie dobrovoľníckych tímov civilnej ochrany. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV konštatuje, že neexistuje flexibilný nástroj financovania rýchlej reakcie, ktorý by umožňoval poskytnúť na požiadanie v rámci odškodnenia bezprostrednú finančnú podporu postihnutému obyvateľstvu. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV podporuje zintenzívnenie činnosti zameranej na informovanie verejnosti o činnosti UCPM novými formami komunikácie (napr. v sociálnych médiách) a aktívnu úlohu organizovaných dobrovoľníckych organizácií. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV poznamenáva, že v záujme lepšieho poskytovania pomoci v teréne je potrebné viac prehĺbiť spoluprácu jednotiek operačnej reakcie EÚ s humanitárnymi organizáciami a občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné ďalej uvažovať o zabezpečení kontinuity činnosti malých a stredných podnikov po katastrofe. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EHSV odporúča, aby sa do postupov varovania a prevencie v rámci UCPM vo väčšej miere zapojila vedecká obec a aby sa pri tom využívala vedomostná sieť Únie v oblasti civilnej ochrany a posilnilo Vedomostné centrum pre riadenie rizika katastrof. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany, ktorý je ústredným prvkom európskej spolupráce v oblasti riadenia rizika katastrof, poskytuje sieť vzájomnej pomoci a solidarity v Európskej únii aj za jej hranicami. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tento mechanizmus združuje 33 štátov, z toho 27 členských štátov EÚ a šesť ďalších zúčastnených štátov: Island, Nórsko, Srbsko, Severné Macedónsko, Čiernu Horu a Turecko. Využíva sa pri prevencii, plánovaní a operačných reakciách a umožňuje koordinovanú pomoc pri katastrofách a humanitárnych krízových situáciách. Ktorákoľvek krajina na svete, ktorú postihla závažná katastrofa, môže požiadať o pomoc prostredníctvom Koordinačného centra pre reakcie na núdzové situácie (ERCC), ktoré je zahraničnopolitickým mechanizmom EÚ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Politický rámec mechanizmu bol upevnený už v roku 2019 vytvorením rezervy dodatočných kapacít a prostredníctvom vedomostnej siete Únie v oblasti civilnej ochrany, a takisto vďaka novej legislatíve uverejnenej 20. mája 2021. Súčasťou revidovaného mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany je už aj medziodvetvový a cezhraničný prístup k riadeniu rizík a katastrof založený na „cieľoch týkajúcich sa odolnosti voči katastrofám“ a plánovaní na úrovni EÚ. Na návrh Európskeho parlamentu sa v ňom zohľadňuje aj problematika zmeny klímy a biodiverzity. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Závažné prírodné katastrofy v posledných rokoch (rozsiahle požiare v južnej Európe v rokoch 2017 a 2021, záplavy v strednej a severnej Európe v rokoch 2014 a 2021, zemetrasenia na Haiti v rokoch 2010 a 2021 atď.), ako aj ich častejší výskyt a väčšia intenzita oslabujú existujúce mechanizmy reakcie, ako je UCPM, ktorý je súbežne konfrontovaný s ďalšími zložitými krízami (migračnou, zdravotnou, humanitárnou). Ako vyplýva z najnovšieho vývoja udalostí na Ukrajine, tento mechanizmus je potrebné posilniť a ucelenejšie prepojiť civilnú ochranu s humanitárnou pomocou. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Francúzske orgány sa preto rozhodli požiadať EHSV, aby sa venoval problematike reakcie Európy na zmenu klímy, a to v týchto troch tematických okruhoch: a) včasné varovanie a informovanie obyvateľstva; b) prognózy a plánovanie; c) schopnosť reakcie. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Z operačného hľadiska bol UCPM posilnený niekoľkými doplnkovými nástrojmi, ako je rezerva zdrojov rescEU, satelitné služby programu Copernicus (satelitný systém mapovania rizík), európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany a vedomostná sieť EÚ v oblasti civilnej ochrany. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Systém rescEU, ktorý bol zriadený v roku 2019, predstavuje novú dodatočnú rezervu prostriedkov, ktorá zahŕňa letku protipožiarnych lietadiel a vrtuľníkov, záchranné vybavenie, zdravotnícke evakuačné lietadlá, tímy urgentnej zdravotnej starostlivosti, zásoby zdravotníckeho vybavenia a poľné nemocnice, ktoré dokážu reagovať na núdzové situácie v oblasti zdravia a chemické, biologické, radiačné alebo jadrové havárie. RescEU dopĺňa UCPM v rámci misií, ako je hasenie požiarov, lekárska pomoc a výskum. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie (ERCC) je ústredným prvkom fungovania UCPM. Sústreďuje a koordinuje rôzne formy pomoci, ktoré krajiny posielajú, a zodpovedá za rýchle poskytnutie núdzovej pomoci v oblastiach postihnutých katastrofou. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Prostredníctvom spoločného systému komunikácie a poskytovania informácií v prípade núdzových situácií jednotlivé krajiny oznamujú, aké prostriedky môžu poskytnúť krajine, ktorá žiada o pomoc. Táto platforma umožňuje viesť online záznamy, v rámci ktorých môže ERCC podrobne uviesť, čo žiadajúca krajina potrebuje, a krajiny poskytujúce pomoc môžu špecifikovať, aké prostriedky môžu dať k dispozícii. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Zúčastnené krajiny môžu navyše vyčleniť vnútroštátne zdroje určené na núdzovú reakciu v rámci európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany. Táto rezerva umožňuje lepšie plánovanie a koordináciu činností pri reakcii na núdzovú situáciu na európskej a národnej úrovni, čím sa zabezpečí rýchlejšia a spoľahlivejšia reakcia EÚ na katastrofy. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EÚ podporila činnosti v oblasti prevencie a pripravenosti a zvýšila aj finančnú podporu určenú na kapacity zaregistrované v európskom zoskupení v oblasti civilnej ochrany. Táto finančná podpora sa môže použiť na kapacity určené na adaptáciu a nápravu dôsledkov, ako aj na pokrytie prevádzkových nákladov (v EÚ) a nákladov na dopravu (mimo EÚ), ak sa využívajú v rámci UCPM. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ako súčasť rámca EÚ pre krízové riadenie bol počas pandémie COVID-19 tento mechanizmus spustený viackrát. Zo skúseností vyplýva, že EÚ musí byť lepšie pripravená reagovať na núdzové situácie veľkého rozsahu a že by sa mal posilniť existujúci právny rámec v oblasti zdravia a civilnej ochrany. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Okrem finančných príspevkov zúčastnených krajín sa v mechanizme využívajú aj prostriedky z viacročného rozpočtu EÚ na roky 2021 – 2027. Konkrétne finančné krytie na uplatňovanie mechanizmu v rokoch 2021 až 2027 je 1 263 miliónov EUR. Okrem toho sa na uplatňovanie mechanizmu v rovnakom období pridelia aj vonkajšie pripísané príjmy z Nástroja Európskej únie na obnovu do výšky 2 056,48 milióna EUR. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Vedomostná sieť EÚ v oblasti civilnej ochrany, nová platforma na výmenu poznatkov, najlepších postupov a skúseností, ktoré získali odborníci na civilnú ochranu a pracovníci v oblasti riadenia núdzových situácií, je nástrojom, pomocou ktorého plánuje EÚ posilniť európske riadenie rizika katastrof. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Cieľom tejto siete je podporovať väčšie synergie medzi odborníkmi z praxe, tvorcami politík a vedeckými pracovníkmi, a to prostredníctvom pilierov zameraných na rozvoj kapacít a vedu, ktoré umožňujú iniciovať, plánovať, koncipovať a vykonávať jednotlivé činnosti. Činnosť siete zahŕňa spoločné misie, dvojstranné a viacstranné výmeny, spoluprácu a spoločné projekty. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Pokiaľ ide o civilnú ochranu mimo EÚ, treba spomenúť Euro-atlantické centrum reakcie na katastrofy (EADRCC) fungujúce v rámci NATO, ktoré poskytuje pomoc najmä v prípade prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, a tím OSN pre posudzovanie katastrof a koordináciu (UNDAC), ktorý pomáha počas prvej fázy náhlej núdzovej situácie. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Pokiaľ ide o Európu, Únia pre Stredozemie – ako multilaterálne partnerstvo zamerané na zväčšenie potenciálu regionálnej integrácie a súdržnosti medzi európsko-stredomorskými krajinami vrátane Turecka – schválila akčný plán týkajúci sa príprav na účinnú vzájomnú pomoc v európsko-stredomorskej oblasti. Jedným z navrhovaných opatrení je aj rýchla reakcia. Medzi kľúčové faktory v tomto kontexte patrí posilnenie verejných núdzových služieb vďaka nasadeniu dobrovoľníkov a takisto zapojenie občanov do záchrany životov. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | V rokoch 2007 až 2020 bol mechanizmus v oblasti civilnej ochrany (UCPM) aktivovaný 382-krát. V roku 2020 bol aktivovaný 102-krát, t. j. o 82 aktivácií viac ako v predchádzajúcom roku. Zo 102 aktivácií bolo 36 v rámci EÚ, 66 mimo EÚ a 85 súviselo s ochorením COVID-19. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Aktuálna kapacita UCPM už nestačí na to, aby mechanizmus dokázal reagovať na prírodné katastrofy spojené so zmenou klímy, pokiaľ ide o prevenciu, varovanie, plánovanie, prognózy a operačnú spôsobilosť. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Prostredníctvom mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany by sa mali efektívnejšie zvládnuť také problémy, ako je znečisťovanie morí, priemyselné riziká a havárie na elektrických a vodovodných sieťach spôsobené katastrofami. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV sa domnieva, že nie je dostatočne rozpracovaný diplomatický rozmer európskej civilnej ochrany vo vzťahu k priamym susedom EÚ (najmä na Balkáne) alebo severoafrickým a africkým krajinám (ako doplnok rozvojovej politiky EÚ). Tento diplomatický rozmer UCPM by sa mal uplatňovať viacerými spôsobmi, a to a) posilňovaním predvstupového procesu kandidátskych krajín do EÚ pri rešpektovaní všetkých kritérií na vstup do EÚ; b) oslabovaním vplyvu Číny a Ruska v niektorých krajinách a zemepisných oblastiach (Afrika, Gruzínsko, Ukrajina); c) uľahčovaním diplomatických vzťahov s určitými nepriateľsky naladenými krajinami (napr. pomoc pri hasení lesných požiarov v Rusku alebo Turecku); d) finalizáciou politiky rozvojovej pomoci Európskej únie; e) spoluprácou s krajinami, ktoré sú priamo pod vplyvom Ruska, ako je Kazachstan, tento európsky energetický partner, a ktoré sú veľké a vystavené veľkému riziku (napríklad lesných požiarov). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV spochybňuje vymedzenie geografického rozsahu pôsobnosti UCPM a kritériá výberu pre členské štáty. K UCPM by sa mali pripojiť napríklad aj Švajčiarsko, Moldavsko a kandidátske krajiny, vďaka čomu by mechanizmus získal skutočne kontinentálny rozmer. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pokiaľ ide o vonkajšie operácie koordinované Európskou komisiou v prípade, keď tretie krajiny požiadajú o pomoc, je potrebné špecifikovať podmienky a rozhodovací proces na začatie takýchto operácií, pričom osobitnú pozornosť treba venovať transparentnosti. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV takisto odporúča, aby sa na všetkých stálych zastúpeniach EÚ vymenoval korešpondent pre otázky civilnej ochrany, ktorý by systematicky informoval tretie krajiny o možnej pomoci EÚ v prípade závažnej katastrofy, aby sa mohla zabezpečiť potrebná koordinácia so zložkami civilnej ochrany postihnutej krajiny. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV upozorňuje Komisiu na veľké rozdiely, ktoré sú v súčasnosti medzi jednotlivými štruktúrami civilnej ochrany, a zdôrazňuje, že je potrebné harmonizovať spôsob organizácie týchto zložiek, najmä pokiaľ ide o odbornú prípravu zamestnancov, postupy a vybavenie (napr. priemer požiarnych prúdnic je v jednotlivých krajinách odlišný). Tieto rozdiely možno prekonať organizáciou a normalizáciou štandardných modulov vo všetkých krajinách EÚ. Tieto štandardné moduly sú už zavedené, je však potrebné aktívne podporovať zvyšovanie ich počtu a zlepšovanie ich štandardizácie. Môže sa napríklad stať, že moduly na hasenie lesných požiarov sú v jednej krajine vybavené cestnými vozidlami a v inej krajine terénnymi vozidlami. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Okrem toho by sa mala zintenzívniť úzka spolupráca medzi národnými orgánmi civilnej ochrany, vysokým školstvom a výskumnou obcou. Uplatňovanie vedomostnej siete EÚ v oblasti civilnej ochrany v praxi prostredníctvom pilierov zameraných na rozvoj kapacít a vedu, ako aj konsolidácia Vedomostného centra pre riadenie rizika katastrof poskytujú priestor a prostriedky na posilnenie tejto spolupráce. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Pokiaľ ide o kapacitu zdrojov, potreba ich využívania v naliehavých prípadoch a vo vzdialenosti niekoľkých tisícov alebo dokonca desaťtisícov kilometrov predstavuje ďalšiu prioritu. Núdzové situácie si často vyžadujú využívanie leteckých prostriedkov. Ak by personál prepravovali letecké spoločnosti, na prepravu vybavenia by boli potrebné vhodné veľkokapacitné dopravné lietadlá. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Problém zabezpečenia dopravnej kapacity by sa mohol vyriešiť použitím vojenských lietadiel, lietadiel jednotlivých krajín alebo NATO. Ich využívanie si však vyžaduje uplatňovanie náležitých postupov a plánovanie, čo je nezlučiteľné s núdzovými situáciami. Vhodnejšou alternatívou by bolo zvážiť vytvorenie osobitnej letky veľkokapacitných dopravných lietadiel typu Airbus A330 alebo presne načasovaný nájom lietadiel od špecializovaných spoločností. Podľa odborníkov by na to stačila letka zložená z troch lietadiel. Takéto letky sú všestranne použiteľné a ich úprava je technicky možná, napríklad na použitie v takých situáciách, ako je vypúšťanie spomaľovačov horenia pri hasení lesných požiarov alebo preprava koľajových vozidiel. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Možnosť nadobudnutia a správy týchto leteckých prostriedkov by sa mohla preskúmať v rámci rescEU. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Pokiaľ ide o riadenie, EHSV vyzýva, aby sa zriadila európska agentúra pre civilnú ochranu a humanitárnu pomoc. V priebehu rokov sa od príslušných útvarov často požaduje, aby zasahovali na tých istých miestach a pomáhali tomu istému obyvateľstvu. Civilná ochrana sa zvyčajne poskytuje v krátkodobom horizonte, rádovo v dňoch alebo týždňoch, zatiaľ čo humanitárna pomoc môže prebiehať niekoľko mesiacov alebo aj dlhšie. |
| --- | --- |

4.12.

V Bruseli 24. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

III Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

568. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – INTERACTIO, 23. 3. 2022 –24. 3. 2022

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/35

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade — Správa o strategickom výhľade za rok 2021 — Kapacita EÚ a jej sloboda konať

[COM(2021) 750 final]

(2022/C 290/06)

| Spravodajkyňa: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Sandra PARTHIE

| Konzultácia | Komisia, 1. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 4. 3. 2022 |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 199/3/0 |

Konzultácia

Komisia, 1. 3. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

4. 3. 2022

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

199/3/0

1.   Preambula

| 1.1. | Správa EK a stanovisko boli vypracované pred ruskou agresiou, vojnou na Ukrajine a následnou humanitárnou krízou, a preto sa ich účinky v stanovisku neodrážajú. EHSV zdôrazňuje, že tieto tragické udalosti majú samozrejme vážny vplyv na náš život, a preto naliehavo žiada, aby sa v súčasnom strategickom výhľade JRC a Európskej komisie zohľadnili geopolitické účinky týchto strategických zmien oveľa výraznejšie v rámci nadchádzajúcej správy o strategickom výhľade, než sa pôvodne plánovalo. Ide okrem iného o zvyšovanie cien energie, vyššie výdavky na bezpečnosť a obranu, nové migračné toky a neistota dodávok nielen v Európe, ale aj mimo nej. |
| --- | --- |

1.1.

2.   Závery a odporúčania

| 2.1. | EHSV aj naďalej s veľkým potešením víta plánované začlenenie metodiky výhľadu do procesu tvorby politík EÚ. EHSV aj naďalej očakáva, že keďže je strategický výhľad participatívnym procesom, bude sa vďaka nemu dariť synergiám, ako aj štrukturálnemu zapojeniu všetkých inštitúcií EÚ vrátane EHSV. V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje, že Európsky systém strategických a politických analýz (ESPAS) je skvelým príkladom spolupráce medzi inštitúciami EÚ. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV sa domnieva, že štyri kľúčové globálne trendy majú zásadný význam, pokiaľ ide o otázku kapacity EÚ a jej slobody konať. Predstavujú ústredné zastrešujúce megatrendy našej doby, ktoré budú mať aj naďalej rozhodujúci význam pre formovanie európskej politiky. Ich rozvoj je však aj naďalej široký a dotýka sa rôznych aspektov, pričom nejde dostatočne do hĺbky v jednotlivých podtémach. EHSV osobitne vyjadruje poľutovanie nad tým, že sociálny rozmer, ani otázky týkajúce sa mládeže a medzigeneračnej spravodlivosti neboli dostatočne zohľadnené, a to napriek tomu, že sa tieto otázky rozvíjali v podkladovej správe Spoločného výskumného centra (JRC) s názvom Formovanie a zabezpečenie otvorenej strategickej autonómie EÚ do roku 2040 a neskôr (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV súhlasí s tým, že téma, ktorá bola vybraná pre strategický výhľad za rok 2021, má veľký politický význam a dokáže vytvoriť vhodné rámcové podmienky pre správne riadenú vzájomnú závislosť a otvorenú strategickú autonómiu založenú na spoločných hodnotách, súdržnosti, silnom multilaterálnom riadení a spolupráci založenej na pravidlách. Naliehavo však žiadame, aby sa na určenie budúcich tém riadne využívali metódy výhľadového procesu. Je veľmi dôležité posúdiť vývoj v priebehu času, teda súčasne investície do VaV alebo počet patentov sa musia porovnávať nielen s rovnakými údajmi z Číny a USA, ale aj s ohľadom na predchádzajúce úrovne, aby tak bolo jasné, či sa posúvame správnym smerom. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Hoci sa nespochybňuje využitie strategického výhľadu a tematické zameranie správy, nie je jasné, čím sa správa o strategickom výhľade za rok 2021 vyznačuje v zmysle skutočného prognostického zdroja. Chýba jasné prepojenie medzi výberom trendov, zvažovaným možným vývojom alebo vývojmi do budúcnosti a logickými závermi zameranými na ústrednú otázku správy. |
| --- | --- |

2.4.

Okrem toho, že chýba zjavná metodika výhľadu, neposkytuje druhá správa Komisie o strategickom výhľade za rok 2021 ani logický, koherentný a na opatrenia orientovaný rámec pre tvorbu politík EÚ, ktorý by tvorcom politiky umožňoval stanoviť strategické priority a konať.

| 2.5. | Veľmi podstatnou témou na podrobnejšiu analýzu je úloha neštátnych subjektov v súčasných riadiacich systémoch, a to najmä nadnárodných spoločností. Strategická autonómia by sa podľa nášho názoru mala zvýšiť, aspoň pokiaľ ide o subjekty, ktoré majú také postavenie, že de facto stanovujú pravidlá alebo normy, ako sú veľké technologické spoločnosti, celosvetovo pôsobiace banky a finanční aktéri, ako aj organizácie občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Prognostický rozmer správy sa tvorcom politiky EÚ naplno otvorí len vtedy, ak bude v zásade navrhnutý ako otvorená a pluralitná a zároveň rôznorodá interdisciplinárna činnosť, do ktorej budú vo všetkých štádiách výhľadového procesu vedúceho k (budúcim) správam o strategickom výhľade zapojení organizovaní sociálni partneri a občianska spoločnosť, predovšetkým EHSV. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V tejto súvislosti EHSV osobitne vyzýva JRC, aby plne zapojilo výbor do svojho prognostického cyklu a podporilo ho pri preverovaní existujúcich prognostických činností, ktoré vykonávajú organizácie občianskej spoločnosti, odborové zväzy a podnikateľské združenia. EHSV tiež navrhuje podporovať organizácie občianskej spoločnosti EÚ pri rozvoji prognostických odborných znalostí a pri vykonávaní prognostických činností v rámci štruktúrovaného procesu spolu s JRC, napr. vo forme pilotného projektu s členmi EHSV a organizáciami občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Takže hoci je zámer vrelo vítaný, stále existuje priestor na zlepšenie, pokiaľ ide o nasledujúce správy o strategickom výhľade, a to v týchto bodoch:






  — | správa musí lepšie prepojiť megatrendy a strategické základné prvky z hľadiska súdržnosti, pravdepodobnosti a relevantnosti, |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

správa musí lepšie prepojiť megatrendy a strategické základné prvky z hľadiska súdržnosti, pravdepodobnosti a relevantnosti,

| — | výhľadový proces vedúci k ďalšej správe by mal poskytnúť EHSV a ďalším príslušným aktérom konkrétne možnosti, aby sa z neho poučili, prispeli k nemu a zvýšili jeho kvalitu, |
| --- | --- |

—

výhľadový proces vedúci k ďalšej správe by mal poskytnúť EHSV a ďalším príslušným aktérom konkrétne možnosti, aby sa z neho poučili, prispeli k nemu a zvýšili jeho kvalitu,

| — | konkrétne EHSV už vypracoval niekoľko stanovísk k nadchádzajúcej správe o výhľade na rok 2022, t. j. k dvojitej ekologickej a digitálnej transformácii (2), |
| --- | --- |

—

konkrétne EHSV už vypracoval niekoľko stanovísk k nadchádzajúcej správe o výhľade na rok 2022, t. j. k dvojitej ekologickej a digitálnej transformácii (2),

| — | v tejto súvislosti EHSV navrhuje, aby Komisia v spolupráci s JRC vypracovala ročný konzultačný cyklus s cieľom prispieť k príprave výročnej výhľadovej správy. Komisia by mala zapojiť EHSV a Výbor regiónov, ako aj ďalšie inštitúcie EÚ, napríklad tým, že bude ponúkať pravidelné špecializované semináre a zapájať členov EHSV do príslušných prognostických aktivít GR JRC a generálneho sekretariátu, |
| --- | --- |

—

v tejto súvislosti EHSV navrhuje, aby Komisia v spolupráci s JRC vypracovala ročný konzultačný cyklus s cieľom prispieť k príprave výročnej výhľadovej správy. Komisia by mala zapojiť EHSV a Výbor regiónov, ako aj ďalšie inštitúcie EÚ, napríklad tým, že bude ponúkať pravidelné špecializované semináre a zapájať členov EHSV do príslušných prognostických aktivít GR JRC a generálneho sekretariátu,

| — | mala by sa zriadiť špecializovaná skupina so sociálnymi partnermi/subjektmi občianskej spoločnosti, v rámci ktorej by sa diskutovalo o tom, ako táto cieľová skupina mohla profitovať zo správy Komisie o strategickom výhľade a ako by sa budúce správy mohli formovať tak, aby im poskytli čo najväčší prínos, |
| --- | --- |

—

mala by sa zriadiť špecializovaná skupina so sociálnymi partnermi/subjektmi občianskej spoločnosti, v rámci ktorej by sa diskutovalo o tom, ako táto cieľová skupina mohla profitovať zo správy Komisie o strategickom výhľade a ako by sa budúce správy mohli formovať tak, aby im poskytli čo najväčší prínos,

| — | Komisia by mala presadzovať požiadavku, aby do aktivít ministerskej siete v oblasti výhľadovej činnosti boli zapojení sociálni partneri a zástupcovia občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

—

Komisia by mala presadzovať požiadavku, aby do aktivít ministerskej siete v oblasti výhľadovej činnosti boli zapojení sociálni partneri a zástupcovia občianskej spoločnosti.

| 2.9. | EHSV navrhuje preformulovať vlastné pracovné postupy výboru, pokiaľ ide o výročné správy o výhľade, s cieľom poskytnúť prehľad, odborné znalosti a konkrétne návrhy ex ante, t. j. počas prípravy príslušných správ namiesto toho, aby sa pripomienkovali len ex post. Domnievame sa, že to zlepší informácie zhromaždené na účely výročných výhľadových správ, pretože členovia EHSV majú silné a hlboké väzby na svoje príslušné súčasti spoločnosti a hospodárstva a sú schopní lepšie odhaľovať kľúčové takzvané „slabé signály“ v súvislosti s príslušným vývojom. EHSV môže okrem toho sprostredkovať a šíriť výhľadové výsledky a poznatky, a tým pomôcť vnútroštátnym aktérom občianskej spoločnosti lepšie pochopiť politické rozhodnutia EÚ. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | V neposlednom rade EHSV nabáda Komisiu, aby naďalej rozvíjala program strategického výhľadu EÚ. EHSV je presvedčený, že ďalšia integrácia výhľadu do rozhodovacieho procesu EÚ je správnym smerovaním a zdôrazňuje svoju ponuku pomôcť Komisii a ostatným inštitúciám v tejto oblasti. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV plne podporuje tvrdenie zo správy, v ktorej sa zdôrazňuje význam otvoreného, konkurencieschopného a plne fungujúceho jednotného trhu, ktorý umožňuje rast podnikov v rozsahu potrebnom na globálnu konkurencieschopnosť. To isté platí pre odporúčanie obsiahnuté v správe týkajúce sa dobudovania únie kapitálových trhov a bankovej únie, keďže EHSV je presvedčený, že priamo prispievajú k odolnosti EÚ voči finančným krízam, ako aj k ochrane vkladateľov a silnému a stabilnému oživeniu hospodárstva (3). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV víta zverejnenie revidovaných usmernení a súboru nástrojov pre lepšiu právnu reguláciu, ktoré sa zameriavajú na vymedzenie toho, ako by sa mal strategický výhľad využívať pri posudzovaní vplyvu a hodnoteniach. Kľúčový význam pre jeho úspešné uplatňovanie bude mať to, aby Komisia svojim zamestnancom vykonávajúcim posúdenie vplyvu a hodnotenia poskytla primeranú odbornú prípravu a zdroje. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | V správe sa v rámci reakcií na náročnejšie prostredie na riadenie zdôrazňuje, že je potrebná participatívna a inkluzívna správa vecí verejných s cieľom posilniť dôveru a legitímnosť na všetkých úrovniach, čo zvyšuje význam platforiem, akou je napríklad EHSV. Domnievame sa, že šírenie hlasu občianskej spoločnosti v celej EÚ je viac než kedykoľvek predtým rozhodujúcim faktorom, pokiaľ ide o umožnenie účinného riadenia v 21. storočí a dosiahnutie rozsiahlych a udržateľných riešení, nie jednoduchých riešení. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV berie na vedomie to, ako Európska komisia zohľadnila (4) stanovisko EHSV na tému Správa o strategickom výhľade za rok 2020 – Vytýčenie smeru k odolnejšej Európe (5) a pociťuje potrebu vyjadriť sa k aspektom, ktoré ešte stále považuje za dôležité, keďže im nebola venovaná dostatočná pozornosť v správe o strategickom výhľade za rok 2021:






  — | V nadväzujúcom dokumente sa uvádza, že prognóza bola zahrnutá do správy o strategickom výhľade za rok 2020. Z pohľadu EHSV však chýba transparentnosť, pokiaľ ide o to, ako sa využili zásady a metodiky výhľadu na vyvodenie záverov správa a ako boli externí aktéri zapojení do prognostických činností. Napríklad neponúka EHSV žiadnu jasnú možnosť zapojiť sa, |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

V nadväzujúcom dokumente sa uvádza, že prognóza bola zahrnutá do správy o strategickom výhľade za rok 2020. Z pohľadu EHSV však chýba transparentnosť, pokiaľ ide o to, ako sa využili zásady a metodiky výhľadu na vyvodenie záverov správa a ako boli externí aktéri zapojení do prognostických činností. Napríklad neponúka EHSV žiadnu jasnú možnosť zapojiť sa,

| — | V nadväzujúcom dokumente sa poukazuje na to, že jednotlivé otázky treba ďalej rozvíjať a konkretizovať, ako to žiadal EHSV, a mali by sa začleniť do politických návrhov a že správa o strategickom výhľade je len odrazovým mostíkom pre ďalšie úvahy. EHSV sa domnieva, že správa v súčasnosti nemá vhodný formát na to, aby sa z nej dali odvodiť politické návrhy, a neposkytuje ani konkrétne východiskové body pre úvahy, |
| --- | --- |

—

V nadväzujúcom dokumente sa poukazuje na to, že jednotlivé otázky treba ďalej rozvíjať a konkretizovať, ako to žiadal EHSV, a mali by sa začleniť do politických návrhov a že správa o strategickom výhľade je len odrazovým mostíkom pre ďalšie úvahy. EHSV sa domnieva, že správa v súčasnosti nemá vhodný formát na to, aby sa z nej dali odvodiť politické návrhy, a neposkytuje ani konkrétne východiskové body pre úvahy,

| — | V nadväzujúcom dokumente sa zdôrazňuje aj význam toho, aby súčasná situácia a súčasný stav boli opísané v prognostickej analýze. EHSV súhlasí s tým, že už tradične ide o prvý krok v prognostickej analýze. Okrem súčasného využitia v správach o strategickom výhľade by však mala byť východiskom pre analýzu zameranú na budúcnosť, čo by členom EHSV poskytlo relevantnejšiu možnosť odvodiť odporúčania na konkrétne kroky. |
| --- | --- |

—

V nadväzujúcom dokumente sa zdôrazňuje aj význam toho, aby súčasná situácia a súčasný stav boli opísané v prognostickej analýze. EHSV súhlasí s tým, že už tradične ide o prvý krok v prognostickej analýze. Okrem súčasného využitia v správach o strategickom výhľade by však mala byť východiskom pre analýzu zameranú na budúcnosť, čo by členom EHSV poskytlo relevantnejšiu možnosť odvodiť odporúčania na konkrétne kroky.

| 3.5. | Pokiaľ ide o desať oblastí, v ktorých by EÚ mohla posilniť svoju otvorenú strategickú autonómiu a vedúce postavenie vo svete, hoci sú z pohľadu EHSV vo všeobecnosti relevantné, nie sú prezentované ako logické strategické závery odvodené z rámca zahŕňajúceho trendy a neistoty. Nedá sa preto predpokladať, že predstavujú z prognostického hľadiska holistické a presné strategické základné prvky. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV sa domnieva, že zo strany Komisie nie je problémom skutočný nedostatok výhľadu alebo strategického plánovania. EHSV sa domnieva, že skutočným problémom je nedostatok politickej vôle rozhodujúcich činiteľov EÚ premeniť výhľad na ďalekosiahle návrhy. Ak chýba politická vôľa, ani výhľad nepovedie k podniknutiu želaných krokov. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV zdôrazňuje nedostatky uzavretého výhľadového procesu s obmedzenou konzultáciou a konštatuje, že bola opomenutá otázka rastúcej inflácie a rastúcich cien energií, ktoré obe EHSV považuje za kľúčové prvky otázky strategickej autonómie. V rámci svojej poradnej úlohy EHSV už pripravuje výhľadové stanoviská (6) s cieľom prispieť k schopnosti EÚ lepšie integrovať výhľad do rozhodovacieho procesu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Okrem toho sa v správe vôbec nespomína úloha systémov sociálneho zabezpečenia vrátane rozvoja sociálneho štátu. Vo všeobecnosti sa sociálne aspekty tejto otázky zanedbávajú a vyzdvihujú sa skôr technologické a hospodárske aspekty. Občania EÚ očakávajú, že štát im zabezpečí vysokú úroveň sociálneho zabezpečenia a sociálnej starostlivosti. Z hľadiska strategickej autonómie teda zostáva nezodpovedaná otázka, ako sa v budúcnosti budú financovať systémy sociálneho zabezpečenia. Privítali by sme hlbšiu analýzu tejto otázky pomocou prognostických nástrojov. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | V správe o strategickom výhľade za rok 2021 sa uvádza komplexný zoznam výziev. Neposkytuje však jasné usmernenia týkajúce sa priorít a prioritných činností, či návrhov týkajúcich sa toho, ako sa podniky a pracovníci môžu alebo majú pripraviť na tieto výzvy. Mnohé z trendov môžu súčasne zasiahnuť občanov aj podniky. Ide o premárnenú príležitosť, ktorú by EHSV mohol pomôcť napraviť vzhľadom na svoj význam, pokiaľ ide o riešenie výziev na vysokej úrovni a pretavenie navrhovaných riešení do každodenného života, predovšetkým každodenného života zamestnávateľov a zamestnancov. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Správa v súčasnosti nenapĺňa to, čo jej názov výhľadového dokumentu sľubuje, ako sa uvádza napríklad v minulom dokumente Európskeho centra politickej stratégie s názvom Foresight Primer (Základ strategického výhľadu) (7). Ako príklad osvedčených postupov pre metodicky transparentné výhľadové správy možno nájsť v dokumente Tackling Obesities: Future Choices (8), ktorého vypracovanie zadala prognostická služba vlády Spojeného kráľovstva. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | V správe sa osobitne odkazuje na sieť ministrov EÚ pre výhľad do budúcnosti a s tým súvisiaci rozvoj prognostických kapacít na vnútroštátnej úrovni. Nabádame Komisiu, aby zabezpečila, že aj v rámci tejto siete sa pri vykonávaní prognostických činností budú subjekty ako EHSV aktívne zohľadňovať, namiesto toho, aby im boli prezentované len výsledky tejto činnosti. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV nabáda Komisiu, aby naďalej rozvíjala program strategického výhľadu EÚ. Ako sa uvádza v stanovisku, je potrebných viacero zmien. EHSV je však presvedčený, že ďalšia integrácia výhľadu do rozhodovacieho procesu EÚ je správnym smerovaním a zdôrazňuje svoju ponuku pomôcť Komisii a ostatným inštitúciám v tejto oblasti a spolupracovať s nimi. Ciele stanovené vo výhľade sa dosiahnu len vtedy, ak pôjde o otvorenú, pluralistickú, ako aj rôznorodú interdisciplinárnu činnosť, do ktorej sa zapoja organizovaní sociálni partneri a občianska spoločnosť, najmä EHSV, a to vo všetkých fázach procesu výhľadu. |
| --- | --- |

3.12.

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC125994/open_strategic_autonomy_2040_online_1.pdf.

1

(2)  Stanoviská EHSV: Ú. v. EÚ C 311, 18.9.2020, s. 36; Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 143; Ú. v. EÚ C 440, 18.12. 2020, s. 99; Ú. v. EÚ C 429, 11.12. 2020, s. 268; Ú. v. EÚ C 429, 11.12. 2020, s. 51; Ú. v. EÚ C 429, 11.12. 2020, s. 66; Ú. v. EÚ C 429, 11.12. 2020, s. 187; Ú. v. EÚ C 429, 11.12. 2020, s. 259; Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 84.

2

(3)  https://www.eesc.europa.eu/sk/policies/policy-areas/financial-services-and-capital-markets.

3

(4)  Strany187-200 https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/04_eesc_follow-up_report_april_2021_gri.pdf.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 220, 9.6. 2021, s. 67.

5

(6)  Pozri nedávne príklady výhľadových stanovísk EHSV:

6

| — | Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 73; |
| --- | --- |

—

Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 73;

| — | Ú. v. EÚ C 129, 11.4. 2018, s. 36; |
| --- | --- |

—

Ú. v. EÚ C 129, 11.4. 2018, s. 36;

| — | CCMI/184 – Predvídanie štrukturálnych a sektorových zmien a zmena priemyselnej kultúry – k novým hraniciam obnovy a odolnosti v rôznych častiach Európy; |
| --- | --- |

—

CCMI/184 – Predvídanie štrukturálnych a sektorových zmien a zmena priemyselnej kultúry – k novým hraniciam obnovy a odolnosti v rôznych častiach Európy;

| — | Ú. v. EÚ C 220, 9.6.2021, s. 118; |
| --- | --- |

—

Ú. v. EÚ C 220, 9.6.2021, s. 118;

| — | Ú. v. EÚ C 341, 24.8. 2021, s. 1:
  EHSV organizuje aj aktivity na podporu diskusií zameraných na budúcnosť, ako napríklad: |
| --- | --- |

—

Ú. v. EÚ C 341, 24.8. 2021, s. 1:

EHSV organizuje aj aktivity na podporu diskusií zameraných na budúcnosť, ako napríklad:

| — | Konferencia sekcie ECO na tému Hospodárske aspekty strategického výhľadu a rozhodovania EÚ (jún 2021); |
| --- | --- |

—

Konferencia sekcie ECO na tému Hospodárske aspekty strategického výhľadu a rozhodovania EÚ (jún 2021);

Hospodárske aspekty strategického výhľadu a rozhodovania EÚ

| — | Konferencie sekcie REX na tému „Geopolitika Európskej zelenej dohody, prierezový pohľad na geopolitické dôsledky Európskej zelenej dohody“ (december 2021); |
| --- | --- |

—

Konferencie sekcie REX na tému „Geopolitika Európskej zelenej dohody, prierezový pohľad na geopolitické dôsledky Európskej zelenej dohody“ (december 2021);

| — | Diskusia na schôdzi sekcie REX na tému „Strategický výhľad – vízia pre budúcnosť Európy“ (február 2022). |
| --- | --- |

—

Diskusia na schôdzi sekcie REX na tému „Strategický výhľad – vízia pre budúcnosť Európy“ (február 2022).

(7)  Čo strategický výhľad nie je? Nie správa – starostlivo navrhnutý a účelný zásah. Strategický výhľad je proces učenia, ktorý ponúka rozhodujúcemu činiteľovi nový a neobvyklý pohľad na súčasnú situáciu, často prekvapujúci, zo sociálneho hľadiska chaotický a nejasný. K neistote sa stavia skôr ako k priateľovi než nepriateľovi. Nejde o správu, ale o prostriedok na dosiahnutie iného cieľa. Starostlivo navrhnutý a účelný zásah zameriava proces sociálneho učenia na potreby špecifického súboru užívateľov a ich požiadavky (t. j. prognózu z hľadiska jej využitia). Európska komisia, Európske centrum politickej stratégie, Wilkinson, A., Strategic Foresight Primer, Úrad pre publikácie, 2017, stiahnuté 16. januára 2022 z https://data.europa.eu/doi/10.2872/71492.

7

Strategic Foresight Primer

(8)  Tackling obesities: Future choices – správa o projekte. Stiahnutá 14. januára, 2022, zdroj: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/287937/07-1184x-tackling-obesities-future-choices-report.pdf.

8

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/40

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o požiadavky na kreditné riziko, riziko úpravy ocenenia pohľadávky, operačné riziko, trhové riziko a spodnú hranicu pre výstupné hodnoty

[COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD)]

(2022/C 290/07)

| Spravodajca: | Bogdan PREDA |
| --- | --- |

Spravodajca:

Bogdan PREDA

| Konzultácia | Európsky parlament, 17. 1. 2022
  Rada Európskej únie, 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 3. 3. 2022 |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 154/0/1 |

Konzultácia

Európsky parlament, 17. 1. 2022

Rada Európskej únie, 20. 1. 2022

Právny základ

články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

3. 3. 2022

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

154/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV sa zasadzuje za zdravú, vyváženú a výhľadovo orientovanú kapitálovú politiku s vážením rizika založeným na skutočných rizikách pre stabilitu, pričom sa zohľadňuje aj potreba posilniť konkurencieschopnosť bánk EÚ a zvýšiť financovanie udržateľného rastu. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby ďalej zhodnotila, do akej miery návrhy reagujú na uvedené výzvy. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV víta vykonávanie zostávajúcich prvkov medzinárodných štandardov, na ktorých sa dohodol Bazilejský výbor pre bankový dohľad (ďalej len „štandardy Bazilej III“) (1), z hľadiska načasovania aj podstaty, keďže ich cieľom je posilniť stabilitu finančného trhu v EÚ, a teda nevystaviť európskych občanov zvýšeným rizikám na finančnom trhu. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV zdôrazňuje, že stabilita finančného trhu je kľúčovým predpokladom celkovej hospodárskej stability, zatiaľ čo riadna regulácia bankového sektora a dohľad nad ním majú zásadný význam pre predchádzanie hrozbe otrasov a krízy. Prudenciálne kapitálové požiadavky pomáhajú pri dosahovaní uvedených predpokladov, zatiaľ čo EHSV vyzýva zákonodarcov, aby zaistili primeranú rovnováhu medzi dvomi doplnkovými cieľmi, a to i) zabezpečením väčšej odolnosti bánk EÚ a ii) potrebou zabezpečiť finančné zdravie a konkurencieschopnosť v tomto sektore, a to aj z hľadiska vyváženého rámca kapitálových požiadaviek s cieľom podporiť úlohu bánk pri financovaní reálnej ekonomiky. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV vyzýva Komisiu, aby pravidelne posudzovala skutočný vplyv návrhov s cieľom posúdiť, či ich vykonávanie prispieva k väčšej stabilite finančného trhu a odolnosti v bankovom sektore, a zároveň zohľadnila konkurencieschopnosť bánk EÚ. EHSV tiež uznáva, že zdravý a vyvážený podiel kapitálu prispieva ku konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5. | EHSV vysoko oceňuje úsilie Komisie transformovať hospodárstvo EÚ na ekologickejšie a odolnejšie, a to aj prostredníctvom revízie a stáleho hodnotenia súčasných nástrojov plánovaných na zvýšenie využívania udržateľného financovania. Finančný sektor by sa mohol stať nápomocným pri budovaní hospodárstva s nulovou bilanciou emisií uhlíka. EHSV preto víta prístup Komisie intenzívnejšie sa zamerať na environmentálne a sociálne riziká a riziká v oblasti správy a riadenia (ESG) v prudenciálnom rámci (v súlade s medzinárodnými pracovnými postupmi, konkrétne v rámci Bazilej III), a to aj lepším zohľadňovaním rizík finančného trhu súvisiacich so zmenami klímy. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV tiež víta prácu Európskeho orgánu pre bankovníctvo (EBA) v oblasti zverejňovania ESG (2), ktorej cieľom je riadne posúdiť environmentálne riziká bánk a ich finančnú stratégiu prechodu na hospodárstvo s nulovou bilanciou emisií uhlíka. EHSV tiež vyzýva EBA, aby urýchlil svoju kontrolnú prácu na rámci prvého piliera s cieľom určiť, či dostatočne zachytáva jedinečné črty klimatických rizík. Regulácia makroprudenciálnych politík vrátane tých, ktoré sa týkajú kapitálu, môže zohrávať dôležitú úlohu, pokiaľ ide o lepšie zohľadňovanie rizík finančného trhu súvisiacich so zmenou klímy. EHSV okrem toho vyzýva EBA, aby posilnil svoje úsilie riešiť nedostatky v súčasných zverejňovaní ESG na úrovni EÚ, a to aj pokiaľ ide o aktíva súvisiace s fosílnymi palivami a aktíva, ktoré sú vystavené chronickým a akútnym zmenám klímy, s cieľom podporiť výrazné zvýšenie udržateľných finančných stratégií bánk. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Úvod

| 2.1 | Predmetom tohto stanoviska sú návrhy Európskej komisie: i) nariadenie, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (3), pokiaľ ide o požiadavky na kreditné riziko, riziko úpravy ocenenia pohľadávky, operačné riziko, trhové riziko a spodnú hranicu pre výstupné hodnoty (návrh CRR) a ii) smernica, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (4), pokiaľ ide o právomoci v oblasti dohľadu, sankcie, pobočky z tretích krajín a environmentálne a sociálne riziká a riziká v oblasti správy a riadenia, a ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ (návrh CRD). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ako sa uvádza v dôvodovej správe, oba normatívne akty sú odôvodnené potrebou vykonávať štandardy Bazilej III a zároveň riešiť niekoľko otázok dôležitých pre finančnú stabilitu a stabilné financovanie hospodárstva v kontexte obnovy po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Patrí medzi ne posilnenie rámca pre kapitál založený na riziku, zvýšenie zamerania na riziká ESG v prudenciálnom rámci a ďalšia harmonizácia právomoci a nástrojov v oblasti dohľadu. |
| --- | --- |

2.2

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | EHSV zdôrazňuje, že stabilita finančného trhu je kľúčovým predpokladom celkovej hospodárskej stability, a preto je v spoločnom verejnom záujme. Riadna regulácia bankového sektora a dohľad nad ním, aby sa zabránilo hrozbe turbulencií a krízy, sú nevyhnutné, zatiaľ čo prudenciálne kapitálové požiadavky pomáhajú vyhnúť sa využívaniu verejných finančných prostriedkov na záchranu bánk v ťažkostiach. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Verné, ale spravodlivé vykonávanie štandardov Bazilej III je dôležité pre európske podniky a pracovné miesta, ale rovnako aj pre podporu prístupu k vlastníctvu bývania a stimuláciu hospodárstiev EÚ orientovaných na vývoz, na ktoré sa spolieha toľko podnikov, pokiaľ ide o ich rast a toľko občanov, pokiaľ ide o ich zamestnanie. Tieto medzinárodné normy sa takisto uplatňujú v bankovom modeli EÚ, ktorý vo svojej podstate viac vzdoruje riziku a menej závisí od kapitálových trhov než v iných jurisdikciách. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV víta návrhy Komisie na zavedenie zostávajúcich prvkov štandardov Bazilej III, ktorých cieľom je obmedziť riziko regulačnej arbitráže a vytvoriť dôveru a predvídateľnosť pre investorov a regulačné orgány. EHSV uznáva, že EÚ potrebuje pravidlá na riešenie výziev (t. j. obnova, klimatické a digitálne výzvy), osobitných charakteristík (bankové úvery sú zďaleka hlavným spôsobom financovania hospodárstva EÚ) a ambícií (únia kapitálových trhov, Zelená dohoda a otvorená strategická autonómia) Európskej únie. Na druhej strane je nevyhnutné, aby európski občania a daňoví poplatníci neboli vystavení zvýšenému riziku krízy finančného trhu. Preto treba dosiahnuť správnu rovnováhu medzi uvedenými výzvami a podstatou a diskrečnými právomocami štandardov Bazilej III. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby ďalej posúdila osobitosti európskych bánk a súvisiaci vplyv na ne a na hospodárstvo EÚ s cieľom dosiahnuť prostredníctvom legislatívnych návrhov rovnováhu medzi verným vykonávaním štandardov Bazilej III, vykonávaním vnútroštátnych diskrečných právomocí stanovených v štandardoch Bazilej III a potrebou predložiť úpravy s cieľom zohľadniť osobitosti hospodárstva EÚ, ako aj bánk EÚ. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV konštatuje, že vykonávanie týchto návrhov by malo zabezpečiť stabilitu finančného trhu, ale nemalo by viesť k neodôvodniteľnému zvýšeniu kapitálových požiadaviek pre banky EÚ nad rámec toho, čo sa predpokladá v hodnotení Komisie. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že vplyv na kapitálové požiadavky, a to aj v prípade malých družstevných bánk a malých bánk, by nemal byť príliš zaťažujúci, a teda by nemal mať vplyv na ich konkurencieschopnosť, a zároveň dbala na zaistenie stability finančného trhu. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV si tiež plne uvedomuje skutočnosť, že existujúce kapitálové požiadavky rozhodujúcim spôsobom prispeli k zvýšeniu odolnosti bankového systému počas kríz, ako sa ukázalo aj v kontexte pandémie, keď súčasná úroveň kapitalizácie umožnila európskym bankám prekonať pandémiu v dobrom stave a pokračovať vo financovaní a podpore európskeho hospodárstva, aby odolávalo veľkému hospodárskemu otrasu spôsobenému pandémiou COVID-19. EHSV tiež poukazuje na kľúčovú úlohu Európskej centrálnej banky, ktorá zaviedla vysoko podpornú politiku, a tým prispela k odolnosti bánk počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EHSV preto vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že súčasný návrh posilní platné pravidlá, najmä v súvislosti s kapitálovými požiadavkami, aby sa naďalej predchádzalo nadmernému riskovaniu, vysokým pákovým efektom a špekulatívnemu správaniu. Vzhľadom na súčasnú hospodársku a sociálnu situáciu existuje mnoho významných rizík, ktoré je ešte potrebné náležite riešiť, ako sú napríklad klimatické riziká alebo nesplácané úvery. Kapitálové požiadavky by mali byť dostatočne vysoké, aby sa zabránilo hrozbe bankrotu, turbulencií na finančných trhoch a krízy. Nemali by však byť prehnané. EHSV zároveň uznáva, že banky EÚ zohrávajú kľúčovú úlohu pri financovaní reálnej ekonomiky a podpore digitálnej a udržateľnej transformácie, čo má nepriamy vplyv na pracovné miesta a životnú úroveň. V regulačných ustanoveniach súvisiacich s kapitálovými požiadavkami sa tieto aspekty musia zohľadniť. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | V súvislosti s ESG, EHSV poukazuje na to, že finančné trhy môžu a mali by podporovať a posilňovať prechod na udržateľnejšie a ekologickejšie hospodárstvo, ale bankový sektor nemôže priniesť túto dlhodobú zmenu sám. Podľa najnovších preskúmaní Európskeho dvora audítorov (EDA) viac ako polovica členských štátov EÚ stále dotuje fosílne palivá viac ako obnoviteľné zdroje energie (5), zatiaľ čo „podpora EÚ pre investície sa musí lepšie zosúladiť so zásadami udržateľného financovania“ (6). V tejto súvislosti EHSV žiada, aby sa priemyselné politiky a príslušné právne rámce EÚ a vnútroštátne právne rámce stali plne konzistentné v záujme i) podpory udržateľných investičných príležitostí s cieľom ovplyvniť prideľovanie hospodárskych zdrojov v tomto smere a ii) odstránenia dotácií na fosílne palivá s vysokými emisiami CO2 a zosúladenia cieľov v oblasti klímy so sociálnymi potrebami. EHSV preto víta posilnenie ustanovení týkajúcich sa ESG v legislatívnych návrhoch, ale vyzýva Komisiu, aby objasnila uplatniteľnosť ustanovení týkajúcich sa právomocí orgánov dohľadu znížiť riziká vyplývajúce z nesúladu inštitúcií s príslušnými politickými cieľmi Únie a širšími trendmi prechodu týkajúcimi sa faktorov ESG, aby bolo jasné, ako by sa tieto právomoci mali vykonávať. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Okrem zverejňovania informácií a stresového testovania v oblasti klímy môžu makroprudenciálne politiky vrátane opatrení týkajúcich sa kapitálu zohrávať úlohu pri riadnom zohľadňovaní ESG rizík zo strany bánk a pri uľahčovaní rozdelenia úverových tokov medzi odvetviami, ktoré môžu podporiť prechod na hospodárstvo s nulovou bilanciou uhlíka. EHSV preto odporúča, aby EBA urýchlil svoju prácu:






  (i) | na rámci prvého piliera s cieľom určiť do akej miery súčasný regulačný rámec primerane zachytáva ESG riziká a prípadne súvisiace nevyhnutné opatrenia, a |
| --- | --- | --- |

3.8

(i)

na rámci prvého piliera s cieľom určiť do akej miery súčasný regulačný rámec primerane zachytáva ESG riziká a prípadne súvisiace nevyhnutné opatrenia, a

| (ii) | na správnom a včasnom nastavení stresového testovania ESG rizík. |
| --- | --- |

(ii)

na správnom a včasnom nastavení stresového testovania ESG rizík.

| 3.9 | EHSV víta mandáty udelené Komisii monitorovať vykonávanie noriem v iných jurisdikciách s cieľom zabezpečiť konzistentnosť, pokiaľ ide o načasovanie a význam vplyvu na príslušné zainteresované strany, a to aj pokiaľ ide o zvýšenie kapitálových požiadaviek. EHSV však varuje aj pred zostupným trendom regulačných noriem alebo ďalším oneskorením nadobudnutia účinnosti noriem, pričom poukazuje na slabšie vykonávanie konkrétnych pravidiel v niektorých jurisdikciách, čo by mohlo vyvolať vážne ohrozenie globálnej stability. |
| --- | --- |

3.9

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | EHSV víta najmä tieto návrhy v návrhu Komisie, ale odporúča analyzovať niekoľko ďalších technických zlepšení:






  (i) | uplatňovanie výstupných hodnôt na najvyššej úrovni konsolidácie s mechanizmom prerozdeľovania na základe rizika (s cieľom zabezpečiť primeranú kapitalizáciu dcérskych spoločností v EÚ) pre každú bankovú skupinu, keďže by sa tým nielen zabezpečila medzinárodná konzistentnosť, ale zároveň by sa predišlo negatívnym účinkom, ktoré by malo uplatňovanie na úrovni subjektu; |
| --- | --- | --- |

4.1

(i)

uplatňovanie výstupných hodnôt na najvyššej úrovni konsolidácie s mechanizmom prerozdeľovania na základe rizika (s cieľom zabezpečiť primeranú kapitalizáciu dcérskych spoločností v EÚ) pre každú bankovú skupinu, keďže by sa tým nielen zabezpečila medzinárodná konzistentnosť, ale zároveň by sa predišlo negatívnym účinkom, ktoré by malo uplatňovanie na úrovni subjektu;

| (ii) | konkrétne zlepšenia týkajúce sa výstupných hodnôt v špecializovanom financovaní (článok 495b) sú chvályhodné, ale mali by sa ďalej hodnotiť z hľadiska dosiahnutia väčšej konzistentnosti, pokiaľ ide o spodné hranice pre vstupné hodnoty s prihliadnutím na osobitosti podtried špecializovaného financovania, zatiaľ čo minimálne parametre v rámci štandardizovaného prístupu nezodpovedajú skutočným rizikám alebo neodrážajú spoľahlivosť týchto druhov financovania; |
| --- | --- |

(ii)

konkrétne zlepšenia týkajúce sa výstupných hodnôt v špecializovanom financovaní (článok 495b) sú chvályhodné, ale mali by sa ďalej hodnotiť z hľadiska dosiahnutia väčšej konzistentnosti, pokiaľ ide o spodné hranice pre vstupné hodnoty s prihliadnutím na osobitosti podtried špecializovaného financovania, zatiaľ čo minimálne parametre v rámci štandardizovaného prístupu nezodpovedajú skutočným rizikám alebo neodrážajú spoľahlivosť týchto druhov financovania;

| (iii) | zachovanie faktorov na podporu MSP a infraštruktúry spolu s výnimkami z úpravy ocenenia pohľadávok (článok 501/501a) je vysoko cenené, pretože sú významnými nástrojmi pre banky, aby mohli naďalej podporovať dôležité segmenty európskeho hospodárstva, najmä v kontexte obnovy po pandémii COVID-19. EHSV však žiada Komisiu, aby zhodnotila možnosť ďalšieho objasnenia a zjednodušenia kritérií faktorov na podporu infraštruktúry s cieľom podnietiť financovanie infraštruktúry a zároveň zohľadniť súvisiace riziká a zabezpečiť finančnú stabilitu; |
| --- | --- |

(iii)

zachovanie faktorov na podporu MSP a infraštruktúry spolu s výnimkami z úpravy ocenenia pohľadávok (článok 501/501a) je vysoko cenené, pretože sú významnými nástrojmi pre banky, aby mohli naďalej podporovať dôležité segmenty európskeho hospodárstva, najmä v kontexte obnovy po pandémii COVID-19. EHSV však žiada Komisiu, aby zhodnotila možnosť ďalšieho objasnenia a zjednodušenia kritérií faktorov na podporu infraštruktúry s cieľom podnietiť financovanie infraštruktúry a zároveň zohľadniť súvisiace riziká a zabezpečiť finančnú stabilitu;

| (iv) | zjednodušenie prístupu založeného na prezretí podkladových expozícií pri zaobchádzaní s investičnými fondmi (PKI) je v zásade dobre navrhnuté, ale EHSV sa domnieva, že je potrebná ďalšia korelácia súvisiacich pravidiel riadenia a obmedzení (napr. spoliehanie sa na údaje poskytnuté tretími stranami pri výpočte požiadavky na vlastné zdroje pre trhové riziko voči PKI); |
| --- | --- |

(iv)

zjednodušenie prístupu založeného na prezretí podkladových expozícií pri zaobchádzaní s investičnými fondmi (PKI) je v zásade dobre navrhnuté, ale EHSV sa domnieva, že je potrebná ďalšia korelácia súvisiacich pravidiel riadenia a obmedzení (napr. spoliehanie sa na údaje poskytnuté tretími stranami pri výpočte požiadavky na vlastné zdroje pre trhové riziko voči PKI);

| (v) | je potrebné zachovať 100 % váženie rizika pre dlhodobé strategické kapitálové investície bánk, ale EHSV sa domnieva, že je vhodné uplatňovať ho spravodlivo na všetky banky bez ohľadu na to, či sa na ne uplatňuje štandardizovaný prístup alebo prístup interných modelov; |
| --- | --- |

(v)

je potrebné zachovať 100 % váženie rizika pre dlhodobé strategické kapitálové investície bánk, ale EHSV sa domnieva, že je vhodné uplatňovať ho spravodlivo na všetky banky bez ohľadu na to, či sa na ne uplatňuje štandardizovaný prístup alebo prístup interných modelov;

| (vi) | stimuly pre banky, aby presunuli zdroje na hospodárstvo s nulovou bilanciou emisií uhlíka, a spolupráca s klientmi sú kľúčom k financovaniu ekologickej transformácie. V tejto súvislosti sa EHSV domnieva, že v záujme urýchlenia a posilnenia takejto nevyhnutnej zmeny je nutné, aby EÚ a členské štáty vykonali zásadnú zmenu v stimuloch a odradzujúcich faktoroch pre príslušné hospodárstvo, tak ako boli transponované do priemyselných politík a príslušných rámcov. EHSV žiada Komisiu, aby so zreteľom na uvedené skutočnosti ďalej zhodnotila ustanovenia týkajúce sa ESG v návrhu nariadenia o kapitálových požiadavkách a smernice o kapitálových požiadavkách. |
| --- | --- |

(vi)

stimuly pre banky, aby presunuli zdroje na hospodárstvo s nulovou bilanciou emisií uhlíka, a spolupráca s klientmi sú kľúčom k financovaniu ekologickej transformácie. V tejto súvislosti sa EHSV domnieva, že v záujme urýchlenia a posilnenia takejto nevyhnutnej zmeny je nutné, aby EÚ a členské štáty vykonali zásadnú zmenu v stimuloch a odradzujúcich faktoroch pre príslušné hospodárstvo, tak ako boli transponované do priemyselných politík a príslušných rámcov. EHSV žiada Komisiu, aby so zreteľom na uvedené skutočnosti ďalej zhodnotila ustanovenia týkajúce sa ESG v návrhu nariadenia o kapitálových požiadavkách a smernice o kapitálových požiadavkách.

| 4.2 | EHSV zároveň navrhuje niekoľko tém, ktoré by sa mali v návrhoch prehodnotiť: EHSV v tejto súvislosti zdôrazňuje, že spoločný verejný záujem zabezpečiť stabilitu finančného trhu je najvyššou prioritou a v tejto súvislosti je potrebné dosiahnuť primeranú rovnováhu s ostatnými politickými cieľmi, keďže sa musí úplne zabrániť ohrozeniu finančnej stability. Prijatie štandardov rámca Bazilej III v EÚ nesmie ohroziť posilnenie stability finančného trhu, aby bol lepšie pripravený na hospodárske turbulencie a krízy v budúcnosti. Okrem toho by navrhované opatrenia v každom prípade mali zabezpečiť ďalšie posilnenie kapitalizácie bánk a zároveň zaistiť ich konkurencieschopnosť:






  (i) | odstrániť podmienenosť založenú na využívaní ratingov v prípade prechodného riešenia na zníženie vplyvu výstupných hodnôt na podnikateľské subjekty bez ratingu (článok 465 ods. 3). Dôvodom je nízke krytie externých ratingov na trhu EÚ a zabránenie nadmernému spoliehaniu sa na externé ratingy v súlade so smernicou o ratingových agentúrach. |
| --- | --- | --- |

4.2

(i)

odstrániť podmienenosť založenú na využívaní ratingov v prípade prechodného riešenia na zníženie vplyvu výstupných hodnôt na podnikateľské subjekty bez ratingu (článok 465 ods. 3). Dôvodom je nízke krytie externých ratingov na trhu EÚ a zabránenie nadmernému spoliehaniu sa na externé ratingy v súlade so smernicou o ratingových agentúrach.

| (ii) | Pokiaľ ide o prechodné opatrenie týkajúce sa výstupných hodnôt pre hypotéky na nehnuteľný majetok určený na bývanie, EHSV vyzýva Komisiu, aby posúdila možnosť revízie z viacerých hľadísk (pomer výšky úveru k hodnote zabezpečenia, asymetria medzi metodikami rizika, citlivosť na riziko) s cieľom zabrániť neželaným dôsledkom na prístup k týmto úverom na bývanie. Pri akejkoľvek revízii v tomto smere by sa však mala zohľadniť aj potreba vyhnúť sa všetkým rizikám realitných bublín. |
| --- | --- |

(ii)

Pokiaľ ide o prechodné opatrenie týkajúce sa výstupných hodnôt pre hypotéky na nehnuteľný majetok určený na bývanie, EHSV vyzýva Komisiu, aby posúdila možnosť revízie z viacerých hľadísk (pomer výšky úveru k hodnote zabezpečenia, asymetria medzi metodikami rizika, citlivosť na riziko) s cieľom zabrániť neželaným dôsledkom na prístup k týmto úverom na bývanie. Pri akejkoľvek revízii v tomto smere by sa však mala zohľadniť aj potreba vyhnúť sa všetkým rizikám realitných bublín.

| (iii) | Ďalšia revízia ustanovení týkajúcich sa prístupu na základe interných ratingov F-IRB, ktorý umožňuje používať namiesto fixných splatností reálne splatnosti s cieľom zohľadniť reálne znášané riziko. |
| --- | --- |

(iii)

Ďalšia revízia ustanovení týkajúcich sa prístupu na základe interných ratingov F-IRB, ktorý umožňuje používať namiesto fixných splatností reálne splatnosti s cieľom zohľadniť reálne znášané riziko.

| (iv) | Zachovať konverzné faktory úverov (CCF) na úrovni 20 % pre podmienené položky súvisiace s transakciami (napr. výkonové záruky, ponukové cenné papiere, záruky) z dôvodu ich kľúčovej úlohy v hospodárstve EÚ v záujme súladu s údajmi o skutočnom zlyhaní relevantného trhu. |
| --- | --- |

(iv)

Zachovať konverzné faktory úverov (CCF) na úrovni 20 % pre podmienené položky súvisiace s transakciami (napr. výkonové záruky, ponukové cenné papiere, záruky) z dôvodu ich kľúčovej úlohy v hospodárstve EÚ v záujme súladu s údajmi o skutočnom zlyhaní relevantného trhu.

| (v) | Ustanovenia týkajúce sa kapitálového trhu by sa mali ďalej hodnotiť, aby sa zabránilo riziku neprimeraného vplyvu na náklady štátov a podnikov na hedžing, likviditu a financovanie a následne pomohlo posilniť schopnosť korporátnych investičných bánk EÚ súťažiť na trhoch EÚ a na medzinárodných trhoch. |
| --- | --- |

(v)

Ustanovenia týkajúce sa kapitálového trhu by sa mali ďalej hodnotiť, aby sa zabránilo riziku neprimeraného vplyvu na náklady štátov a podnikov na hedžing, likviditu a financovanie a následne pomohlo posilniť schopnosť korporátnych investičných bánk EÚ súťažiť na trhoch EÚ a na medzinárodných trhoch.

| (vi) | Zmeniť výpočet skutočných vkladov menšinových účastí do konsolidovaného kapitálu, ktorý je v súčasnosti v rozpore s cieľmi únie kapitálových trhov, čím sa oslabuje záujem o kótovanie spoločností. |
| --- | --- |

(vi)

Zmeniť výpočet skutočných vkladov menšinových účastí do konsolidovaného kapitálu, ktorý je v súčasnosti v rozpore s cieľmi únie kapitálových trhov, čím sa oslabuje záujem o kótovanie spoločností.

| 4.3 | EHSV zdôrazňuje, že zmena klímy vedie k rizikám, ktoré už ovplyvňujú banky a môžu mať širšie dôsledky na ich finančnú stabilitu, ak sa nebudú náležite riešiť na regulačnej aj bankovej úrovni. V tejto súvislosti EHSV uznáva prácu Bazilejského výboru a európskych orgánov v oblasti finančných rizík súvisiacich s klímou, pokiaľ ide o identifikáciu prípadných nedostatkov v súčasnom rámci a zváženie možných opatrení na ich riešenie. EHSV okrem toho vyzýva Komisiu, aby pri ďalšom rozvoji príslušného rámca na financovanie prechodu na ekologickejšie hospodárstvo v plnej miere dodržiavala zásadu dvojitej významnosti. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EHSV vyzýva Komisiu, aby posúdila uplatniteľnosť zásady proporcionality, pokiaľ ide o banky, ktoré sú z hľadiska veľkosti, úlohy a vystavenia systémovým rizikám malé (podľa definície malého a menej zložitého subjektu v nariadení o kapitálových požiadavkách), ale ktoré ešte musia spĺňať prísnejšie požiadavky vrátane požiadaviek na zverejňovanie a kapitálových požiadaviek, pretože sú súčasťou „významnej“ bankovej skupiny. Pri každom hodnotení zásady proporcionality sa však musí zohľadniť skutočnosť, že menšie banky, ktoré sú súčasťou významnej bankovej skupiny, majú k dispozícii viac zdrojov na zvládnutie požiadaviek na zverejňovanie informácií a kapitálových požiadaviek. |
| --- | --- |

4.4

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.bis.org/bcbs/basel3.htm.

1

Bazilej III je medzinárodne dohodnutý súbor opatrení, ktorý vypracoval Bazilejský výbor pre bankový dohľad v reakcii na finančnú krízu v rokoch 2007 – 2009. Cieľom opatrení je posilniť reguláciu, dohľad a riadenie rizík v bankách. Podobne ako všetky normy Bazilejského výboru sú štandardy Bazilej III minimálnymi požiadavkami, ktoré sa vzťahujú na medzinárodne aktívne banky. Členovia sú odhodlaní vykonávať a uplatňovať štandardy vo svojich jurisdikciách v lehote stanovenej výborom.

(2)  https://www.eba.europa.eu/regulation-and-policy/transparency-and-pillar-3.

2

(3)  Známe ako nariadenie o kapitálových požiadavkách.

3

(4)  Známa ako smernica o kapitálových požiadavkách.

4

(5)  https://www.eca.europa.eu/sk/Pages/DocItem.aspx?did=60760.

5

(6)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_22/SR_sustainable-finance_SK.pdf.

6

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/45

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Rady, ktorou sa stanovujú pravidlá na zabránenie zneužívaniu schránkových subjektov na daňové účely a mení smernica 2011/16/EÚ

[COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS)]

(2022/C 290/08)

| Spravodajca: | Benjamin RIZZO |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Javier DOZ ORRIT |

Spravodajca:

Benjamin RIZZO

Pomocný spravodajca:

Javier DOZ ORRIT

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 10. 2. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 115 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 3. 3. 2022 |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 206/1/6 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 10. 2. 2022

Právny základ

článok 115 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

3. 3. 2022

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

206/1/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV plne podporuje návrh Komisie týkajúci sa zneužívania schránkových spoločností na daňové účely a jeho ciele. Zabezpečenie účinného a spravodlivého zdaňovania na celom jednotnom trhu má zásadný význam pre podporu skutočnej obnovy po pandémii COVID-19. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV oceňuje rozsiahlu verejnú konzultáciu, ktorú začala Komisia a ktorá bude otvorená všetkým zainteresovaným subjektom, ako aj cielenejšiu konzultáciu s národnými expertmi, ktorí boli zapojení na základe ich konkrétnych odborných znalostí. Konzultácie umožnili zainteresovaným subjektom predložiť zmysluplné príspevky a tieto subjekty by mali byť zapojené aj do budúcich diskusií. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV podporuje to, že predpis má formu smernice, ktorej cieľom je zabezpečiť pre členské štáty spoločný právny rámec. Z povahy predmetu úpravy a sledovaných cieľov vyplýva, že členské štáty ich nemôžu vyriešiť jednotlivými iniciatívami vo svojich právnych systémoch. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV sa domnieva, že návrh je v súlade so zásadou proporcionality, pretože neprekračuje rámec zabezpečenia potrebnej úrovne ochrany jednotného trhu, čo má zjavne primeraný vplyv na podniky. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV sa domnieva, že v záujme správneho riadenia potrebných kontrol a výmeny výsledných informácií súvisiacich s návrhom by Komisia a daňové orgány členských štátov EÚ mali mať na to primerané kapacity, pokiaľ ide o kvalifikácie a zdroje. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV dúfa, že po uskutočnení a dokončení vyšetrovania schránkových spoločností budú výsledky transparentne predstavené verejnosti, pričom sa oznámia aj výsledky vykonávania smernice. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV je presvedčený, že primerané kontroly by sa mali vykonávať nielen v súvislosti s príjmami právnických osôb, ale aj v súvislosti s aktívami, pretože dane, napríklad dane z majetku, sa môžu vyberať aj vtedy, ak sa takýmito aktívami nedosahujú príjmy. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné stanoviť spoločné a jasné pravidlá týkajúce sa špecifického obsahu vyhlásení požadovaných od podnikov. Treba sa vyhnúť nadmernému vykazovaniu nezodpovedajúcemu cieľom smernice a z neho vyplývajúcim nákladom na dodržiavanie predpisov. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV odporúča, aby sa cielené pravidlá, ktoré zabránia činnosti „profesionálnych pomáhačov“, stanovili v inom právnom predpise, a to v súlade s prístupom OECD k danej problematike. Je presvedčený o tom, že v boji proti nekalým praktikám a prípadnej trestnej činnosti profesionálnych pomáhačov by mala veľký význam spolupráca odborných dozorných orgánov. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV opakuje, že je potrebné, aby EÚ mala úplný a rozsiahly zoznam nespolupracujúcich daňových jurisdikcií nachádzajúcich sa mimo EÚ, čo by okrem iného spoločnostiam z EÚ umožnilo zistiť, či fondy a aktíva, ktoré spravujú, nie sú v spojení so schránkovými subjektmi nachádzajúcimi sa mimo EÚ. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV navrhuje, aby Komisia vydala vhodné usmernenia týkajúce sa testu ekonomickej podstaty stanoveného v smernici, najmä pokiaľ ide o význam špecifických pojmov, ako je „daňová rezidencia“, „riadiaci pracovník, ktorý je rezidentom“ a „priestory“. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV konštatuje, že schránkové spoločnosti sa môžu zakladať a využívať aj na uľahčenie nelegálnej práce a obchádzanie povinnosti platiť príspevky na sociálne zabezpečenie. Preto navrhuje, aby Komisia zvážila možnosť riešiť túto problematiku aj v iných európskych právnych predpisoch, nielen v tomto návrhu, ktorý je čisto daňovou smernicou. |
| --- | --- |

1.12

2.   Súvislosti podľa Európskej komisie

| 2.1 | V oznámení Európskej komisie o zdaňovaní podnikov v 21. storočí, ktoré vydala 18. mája 2021, sa stanovujú dlhodobé aj krátkodobé ciele na podporu obnovy po pandémii COVID-19 a zabezpečenie primeraných verejných príjmov v budúcnosti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Navrhovaná smernica Komisie o schránkových subjektoch je jednou z krátkodobých konkrétnych iniciatív uvedených v oznámení a má slúžiť na zlepšenie súčasného daňového systému s osobitným zameraním na zabezpečenie spravodlivého a účinného zdaňovania. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Právne subjekty bez minimálnej ekonomickej podstaty a hospodárskej činnosti by sa mohli využívať na nekalé daňové účely, ako sú daňové úniky a obchádzanie daňových povinností alebo dokonca pranie špinavých peňazí. Je preto potrebné riešiť situácie, keď sa subjekty, od ktorých sa očakáva platenie daní, dopúšťajú daňových únikov alebo obchádzajú svoje daňové povinnosti prostredníctvom podnikov, ktoré nevykonávajú žiadnu skutočnú hospodársku činnosť. Schránkové spoločnosti by mohli podporovať prostredie nespravodlivého rozdelenia daňového zaťaženia, ako aj nespravodlivú fiškálnu súťaž jednotlivých jurisdikcií. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Návrh predložený Komisiou sa uplatňuje na všetky podniky, ktoré sa považujú za daňového rezidenta členského štátu EÚ a majú nárok na získanie potvrdenia o daňovej rezidencii v členskom štáte EÚ. Po prijatí smernice by sa nové pravidlá mali do 30. júna 2023 transponovať do rôznych právnych systémov členských štátov s účinnosťou od 1. januára 2024. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Je veľa európskych právnych predpisov týkajúcich sa prania špinavých peňazí, čo je trestný čin, ktorý často páchajú určité schránkové spoločnosti a ktorý by mohol byť užitočným kontextom návrhu Komisie. Predovšetkým treba poukázať na navrhnutý legislatívny balík Komisie z júla 2021, ktorý pozostáva z troch nariadení a jednej smernice (1). |
| --- | --- |

2.5

3.   Návrhy Európskej Komisie

| 3.1 | Smernica sa vzťahuje na systémy používané na obchádzanie daňových povinností a daňové úniky. Systém, na ktorý sa zameriava návrh, zahŕňa zakladanie podnikov v EÚ, ktoré údajne vykonávajú skutočné hospodárske činnosti, ale nevykonávajú ich naozaj. Niektoré z týchto typov spoločností sa v skutočnosti zakladajú preto, že umožňujú určité daňové zvýhodnenia konečnému užívateľovi výhod alebo skupine, do ktorej patria. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Na potláčanie uvedeného systému sa v navrhovanej smernici stanovuje test, ktorý má členským štátom pomôcť určiť podniky údajne vykonávajúce legitímnu činnosť, ktoré však nemajú minimálnu ekonomickú podstatu, a preto sa možno zneužívajú na získanie neoprávnených daňových výhod. V smernici sa tento test nazýva „test ekonomickej podstaty“. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | V prvom kroku testu sa rôzne druhy podnikov rozdeľujú na tie, pri ktorých v dôsledku nedostatočnej ekonomickej podstaty hrozí zneužívanie na daňové účely, a na tie, v prípade ktorých je toto riziko malé. Rizikové podniky sa súčasne vyznačujú viacerými charakteristikami, ktoré majú zvyčajne podniky bez ekonomickej podstaty („vstupné kritériá“). Nízkorizikové podniky sú naopak tie, ktoré nevykazujú žiadne alebo vykazujú len niektoré z uvedených charakteristík, pre ktoré nespĺňajú vstupné kritériá. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Podľa príslušných kritérií sa za „rizikové“ považujú tie podniky, ktoré nie sú konkrétne vyňaté smernicou, zaoberajú sa cezhraničnými, geograficky mobilnými činnosťami a navyše ich spravujú iné podniky, najmä profesionálni externí poskytovatelia služieb. Nízkorizikové podniky, ktoré nespĺňajú vstupné kritériá, sú na účely smernice nepodstatné. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Spoločnosti sa musia najprv samy posúdiť, a ak sa kvalifikujú ako „rizikové“, vyžaduje sa od nich, aby v daňovom priznaní uviedli svoju ekonomickú podstatu. Znamená to, že majú poskytnúť konkrétne informácie na uľahčenie posúdenia činnosti vykonávanej podnikom. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Pokiaľ ide o druhý krok, výsledok testu ekonomickej podstaty určujú tri veci:






  i) | priestory, ktoré má podnik k dispozícii na výlučné využívanie; |
| --- | --- | --- |

3.6

i)

priestory, ktoré má podnik k dispozícii na výlučné využívanie;

| ii) | aspoň jeden vlastný a aktívny bankový účet v EÚ; |
| --- | --- |

ii)

aspoň jeden vlastný a aktívny bankový účet v EÚ;

| iii) | aspoň jeden riadiaci pracovník, ktorý je rezidentom v blízkosti podniku a venuje sa činnostiam podniku, alebo alternatívne dostatočný počet zamestnancov podniku, ktorí vykonávajú hlavné činnosti, z ktorých plynie príjem, a sú rezidentmi v blízkosti podniku. |
| --- | --- |

iii)

aspoň jeden riadiaci pracovník, ktorý je rezidentom v blízkosti podniku a venuje sa činnostiam podniku, alebo alternatívne dostatočný počet zamestnancov podniku, ktorí vykonávajú hlavné činnosti, z ktorých plynie príjem, a sú rezidentmi v blízkosti podniku.

| 3.7 | V treťom kroku testu sa primerane posudzujú informácie o ekonomickej podstate, ktoré podnik oznámil v druhom kroku. Ak je podnik rizikovým prípadom, keďže splnil vstupné kritériá, a z jeho oznámenia zároveň vyplynulo, že mu chýba jeden z príslušných prvkov ekonomickej podstaty, mal by sa na účely novej smernice považovať za schránkový subjekt, t. j. subjekt, ktorý nemá ekonomickú podstatu a predpokladá sa jeho zneužívanie na daňové účely. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Naopak, ak je podnik rizikovým prípadom, ale z jeho oznámenia vyplynulo, že má všetky príslušné prvky ekonomickej podstaty, tak by sa na účely smernice nemal považovať za schránkový subjekt. Tento predpoklad však nevylučuje možnosť daňovej správy konštatovať, že takýto podnik je schránkovým subjektom z dôvodov, ktoré sú mimo rozsahu pôsobnosti smernice. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Štvrtý krok zahŕňa právo podniku, o ktorom sa predpokladá, že je schránkovým subjektom zneužívaným na obchádzanie daňových povinností podľa smernice, dokázať opak tým, že preukáže svoju ekonomickú podstatu konkrétnymi dôkazmi („vyvrátenie domnienky“). Skúmané podniky teda budú mať účinné právo tvrdiť, že nie sú schránkovým subjektom v zmysle smernice. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Ak sa podnik považuje za schránkový subjekt na účely smernice a túto domnienku nevyvráti, majú sa naň zodpovedajúco začať vzťahovať daňové dôsledky. Tie by mali vylúčiť akékoľvek daňové výhody, ktoré takýto subjekt už získal alebo by mohol získať. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Keďže na to, aby mal podnik nárok na zvýhodnenie vyplývajúce z daňovej zmluvy, musí zvyčajne predložiť potvrdenie o daňovej rezidencii a členský štát daňovej rezidencie schránkového subjektu buď takéto potvrdenie nevydá vôbec, alebo ho vydá s upozornením, čiže tak, že bude obsahovať výslovné vyhlásenie, ktorým sa zabráni jeho použitiu na získanie uvedených zvýhodnení. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Ak sa daňové zvýhodnenia podniku neuznajú, malo by sa určiť, ako sa teda majú zdaňovať toky príjmov plynúce do podniku a z neho, ako aj všetky aktíva, ktoré podnik vlastní. Pri rozdelení práv zdaňovať by sa mali zohľadniť všetky jurisdikcie, na ktoré môžu mať vplyv transakcie zahŕňajúce schránkový subjekt. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Pravidlá smernice sa nevyhnutne týkajú len členských štátov, keďže krajiny mimo EÚ sú aj mimo pôsobnosti jej právnych predpisov. V takýchto prípadoch by sa pri rozdeľovaní práv zdaňovať mali riadne dodržiavať dohody na zamedzenie dvojitého zdanenia medzi členským štátom EÚ a treťou krajinou. Ak takéto dohody neexistujú, príslušný členský štát bude uplatňovať svoje právne predpisy. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Všetky členské štáty budú mať prístup k subjektom s oznamovacou povinnosťou podľa smernice kedykoľvek a bez potreby osobitne žiadať o príslušné informácie. Na tento účel sa budú informácie vymieňať medzi členskými štátmi od prvého kroku, keď sa podnik podľa tejto smernice klasifikuje ako rizikový. Na to sa zavedie register alebo databáza. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | V navrhovanom právnom predpise sa ponecháva na členských štátoch, aby stanovili sankcie uplatniteľné pri porušení oznamovacích povinností podľa smernice a transponovaných do právnych poriadkov členských štátov. Sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Medzi členskými štátmi sa očakáva minimálna úroveň koordinácie stanovením súboru minimálnych peňažných sankcií vychádzajúcich z existujúcich predpisov pre finančný sektor. Sankcie by mali zahŕňať administratívnu peňažnú sankciu vo výške aspoň 5 % obratu podniku. |
| --- | --- |

3.16

4.   Všeobecné pripomienky EHSV

| 4.1 | EHSV plne podporuje návrh Komisie a jeho celkové ciele. Zabezpečenie účinného a spravodlivého zdaňovania na celom jednotnom trhu má zásadný význam pre podporu skutočnej obnovy po pandémii COVID-19. Dostatočné daňové príjmy členských štátov sú skutočne kľúčovým činiteľom pri uľahčovaní verejných investícií zameraných na dosiahnutie ekologickejšieho a digitalizovanejšieho jednotného trhu. EHSV je mierne znepokojený tým, že podľa požiadaviek týkajúcich sa ekonomickej podstaty sa neposudzuje digitálna stránka a len sa zdôrazňuje význam hmotného majetku. V budúcnosti by to mohlo spôsobiť problémy. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Návrh Komisie je preto plne v súlade s oznámením o zdaňovaní podnikov v 21. storočí a výsledkom sú konkrétne a konzistentné opatrenia na boj proti daňovým únikom a obchádzaniu daňových povinností, čím sa zabezpečí spravodlivé daňové prostredie v celej Európe. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EHSV konštatuje, že návrh Komisie je v súlade s predchádzajúcimi legislatívnymi iniciatívami inštitúcií EÚ, ako je smernica o opatreniach proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a smernica o administratívnej spolupráci daňových orgánov. Je mimoriadne dôležité usilovať sa o súlad rôznych daňových pravidiel, pri ktorých sa očakáva neustála súhra, aby sa zabránilo neželaným výsledkom. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Návrh Komisie dopĺňa nedávny návrh týkajúci sa globálnej minimálnej úrovne zdaňovania nadnárodných skupín v EÚ (známy ako „2. pilier“), a to bez ohľadu na rozdielny rozsah pôsobnosti týchto dvoch smerníc, keďže 2. pilier sa bude uplatňovať na spoločnosti prekračujúce prahovú hodnotu obratu 750 miliónov EUR, kým smernica o schránkových subjektoch nepodlieha takýmto obmedzeniam. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EHSV oceňuje verejnú konzultáciu, ktorú Komisia začala pred zverejnením svojho návrhu. Konzultácia sa sústredila na 32 otázok týkajúcich sa okrem iného vymedzenia problému a jeho príčin a určenia vhodnej formy opatrení EÚ. Zainteresované subjekty tak dostali pred vypracovaním nových pravidiel významnú príležitosť vyjadriť svoje pripomienky a obavy. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že len málo z nich využilo túto príležitosť (bolo ich 50). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EHSV podporuje aj dodatočnú verejnú konzultáciu s národnými expertmi, ktorí boli cielene zapojení na základe ich osobitných odborných znalostí. Kombinácia rozsiahlej konzultácie určenej zainteresovaným subjektom a podrobnejšej konzultácie určenej kvalifikovaným odborníkom predstavuje správnu rovnováhu medzi zabezpečením participatívneho a technicky dôsledného legislatívneho procesu. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Samotný charakter problematiky, ktorá sa upravuje touto smernicou, čiže potláčanie cezhraničného obchádzania daňových povinností a boj proti daňovým únikom, si vyžadujú spoločný rámec uplatňovaný členskými štátmi. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Primeraný a účinný spoločný rámec by sa určite nedosiahol osamotenými opatreniami jednotlivých členských štátov uplatňovanými so zreteľom na ich právne poriadky. V takom prípade by sa súčasná fragmentácia znásobovala a mohla by sa dokonca ešte zhoršiť viacerými nekoordinovanými opatreniami členských štátov. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Schránkové spoločnosti, ktoré boli zriadené v členských štátoch, musia dosiahnuť súlad so smernicou a spolupráca správnych orgánov členských štátov je nevyhnutnejšia ako kedykoľvek predtým, aby sa zabránilo narušeniu fiškálnej kapacity EÚ ako celku. Aby Komisia mohla správne riadiť kontroly a poskytovať informácie, mala by mať na to primerané kapacity a dostatočné zdroje. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EHSV sa tiež domnieva, že návrh je v súlade so zásadou proporcionality, pretože neprekračuje rámec zabezpečenia potrebnej minimálnej úrovne ochrany jednotného trhu, čo má zjavne primeraný vplyv na podniky. Účelom smernice je totiž dosiahnuť minimálnu ochranu daňových systémov členských štátov, čím sa zabezpečí základná koordinácia v EÚ na dosiahnutie jej cieľov. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Na druhej strane sa aj vplyv na spoločnosti javí primeraný, pričom sa dosahuje vhodná rovnováha medzi rôznymi cieľmi a hodnotami vrátane:






  i) | účinnosti pri obmedzovaní zneužívania schránkových subjektov; |
| --- | --- | --- |

4.11

i)

účinnosti pri obmedzovaní zneužívania schránkových subjektov;

| ii) | daňových ziskov pre verejné financie; |
| --- | --- |

ii)

daňových ziskov pre verejné financie;

| iii) | nákladov podnikov a daňových správ na dodržiavanie predpisov; |
| --- | --- |

iii)

nákladov podnikov a daňových správ na dodržiavanie predpisov;

| iv) | nepriamych účinkov na jednotný trh a hospodársku súťaž podnikov. |
| --- | --- |

iv)

nepriamych účinkov na jednotný trh a hospodársku súťaž podnikov.

| 4.12 | EHSV súhlasí s prístupom Komisie, že účinná a transparentná výmena informácií medzi daňovými orgánmi je nevyhnutná na boj proti nekalému využívaniu schránkových spoločností a všeobecnejšie na zabezpečenie spravodlivého a efektívnejšieho daňového prostredia. Táto stránka veci sa musí veľmi pozorne sledovať, aby sa udržiavala spolupráca medzi členskými štátmi, v ktorých schránková spoločnosť vykonáva transakcie zahŕňajúce dva členské štáty. Po ukončení vyšetrovaní schránkových spoločností by sa mal výsledok transparentne sprístupniť verejnosti. Európske a národné orgány by mali zverejňovať výsledky vykonávania smernice. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Schránkové spoločnosti, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, sa môžu využívať na daňové úniky a obchádzanie daňových povinností, a v určitých prípadoch aj na páchanie trestných činov, najmä prania špinavých peňazí, na ktorom sa často podieľajú. Preto je nevyhnutná koordinácia právnych predpisov aj rôznych orgánov dohľadu zodpovedných za boj proti týmto trestným činom, a to na úrovni EÚ aj členských štátov. Vďaka tejto smernici budú mať daňové orgány prístup k ďalším informáciám, ktoré im umožnia krížovú kontrolu tohto nového súboru informácií s informáciami, ktoré poskytujú orgány boja proti praniu špinavých peňazí. Orgány EÚ a členských štátov musia zabezpečiť, aby uplatňovanie tejto smernice nespôsobilo žiadne problémy žiadnemu druhu spoločnosti, ak svoju činnosť vykonáva v súlade so zákonom. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Poznať skutočných konečných užívateľov výhod schránkových spoločností a ich aktív a skutočných pôvodcov transakcií, ktoré vykonávajú, je nevyhnutné na odhalenie skutočnej povahy ich činnosti a pochopenie rozsahu daňových únikov alebo prania špinavých peňazí. Zatajovanie konečných užívateľov výhod vďaka reťazcom schránkových spoločností, ktoré riadia profesionálni pomáhači, je neoddeliteľnou súčasťou ich kriminálnych účelov. Nástroje na spoznanie konečných užívateľov výhod sú obsiahnuté v právnych predpisoch určených na boj proti praniu špinavých peňazí. V posudzovanej smernici sa však na túto problematiku neodkazuje. EHSV sa domnieva, že túto, ako aj ďalšie medzery v prepojení týchto dvoch právnych predpisov treba odstrániť, a to buď vysvetlením v tejto smernici ako to urobiť, alebo urýchlenou podporou európskeho rámcového predpisu na vyriešenie tohto problému. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Mimo rozsahu pôsobnosti tejto smernice sa schránkové spoločnosti zakladajú a využívajú aj na uľahčenie nelegálnej práce a obchádzanie povinnosti platiť príspevky na sociálne zabezpečenie. EHSV navrhuje, aby Komisia preskúmala možnosť riešenia tohto problému v európskych právnych predpisoch. |
| --- | --- |

4.15

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1 | EHSV považuje „vstupné kritériá“ uvedené v návrhu Komisie, ktoré majú formu kumulatívnych ukazovateľov, za rozumné a primerané. V tejto súvislosti EHSV konštatuje, že subjekty, ktoré majú v držbe iba aktíva na súkromné účely, ako sú nehnuteľnosti, jachty, lietadlá, umelecké diela alebo vlastný kapitál, nemusia mať počas dlhých období žiadne príjmy, ale ich kontrolujúcim subjektom stále vznikajú značné daňové výhody. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Výbor je preto presvedčený, že všade, kde je to účelné, by sa kontrola nemala týkať len príjmov, ale aj aktív, pretože dane, napríklad dane z majetku, sa môžu vyberať aj vtedy, ak sa takýmito aktívami nedosahujú príjmy. EHSV je presvedčený, že na to, aby Komisia mohla správne riadiť kontroly a poskytovať informácie, mala by mať primerané kapacity a dostatok zdrojov. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EHSV navrhuje, aby Komisia vydala vhodné usmernenia týkajúce sa testu ekonomickej podstaty stanoveného v smernici, najmä pokiaľ ide o význam špecifických pojmov, ako je „daňová rezidencia“, „riadiaci pracovník, ktorý je rezidentom“ a „priestory“. Na základe tohto prístupu by sa mohli zmenšiť alebo lepšie riešiť národné rozdiely a rozdielne výklady potenciálne škodlivé pre vnútorný trh. EHSV konkrétne žiada Komisiu, aby v tejto súvislosti náležite zvážila nové digitálne modely podnikania. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EHSV sa domnieva, že zapojenie podnikov do cezhraničných činností by sa malo dôkladne posudzovať z hľadiska skutočnej povahy transakcií vykonávaných takýmito spoločnosťami, ale aj s ohľadom na aktíva a veci, ktoré vlastnia. Smernica by sa nemala vzťahovať na spoločnosti, ktoré poskytujú primeranú úroveň transparentnosti a nepredstavujú reálne riziko nedostatočnej ekonomickej podstaty na účely daňových únikov alebo obchádzania daňových povinností. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Smernica o schránkových subjektoch sa opiera o existujúcu normu EÚ a medzinárodnú normu. EHSV odporúča, aby Komisia zabezpečila súlad s príslušnými platnými medzinárodnými a spoločnými normami EÚ, najmä pokiaľ ide o koncepciu „podstatnej hospodárskej činnosti“ používanú v kontexte preferenčných daňových režimov a dôkladne prediskutovanú na fóre o škodlivých daňových praktikách. Ďalšia dôležitá problematika, ktorou sa treba zaoberať, je stanovenie spoločných a jasných pravidiel týkajúcich sa špecifického obsahu vyhlásení požadovaných od podnikov. Malo by sa zabrániť nadmernému vykazovaniu nezodpovedajúcemu cieľom smernice a z neho vyplývajúcim nákladom na dodržiavanie predpisov. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EHSV naliehavo žiada, aby sa osobitná pozornosť venovala úlohe tzv. profesionálnych pomáhačov, čo je problém, ktorý sa v návrhu smernice nespomína. Odporúča, aby sa pravidlá upravujúce činnosť profesionálnych pomáhačov stanovili v inom právnom predpise v súlade s kritériami, ktoré v tejto oblasti stanovila OECD a ktoré často zohrávajú dôležitú úlohu aj v tejto špecifickej problematike schránkových spoločností (2). |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | OECD opisuje kategórie povolaní, ktorých vykonávatelia riadia reťazce schránkových spoločností alebo s nimi spolupracujú, a považuje za nevyhnutné zamerať sa v boji proti trestnej činnosti spoločností založených na nezákonné účely vrátane daňových únikov na činnosť takýchto profesionálnych pomáhačov. Odborníci dodržiavajúci právne predpisy by sa mali skutočne náležite odlíšiť od malej skupiny tých odborníkov, ktorí svoje poznatky z oblasti daňového práva a podnikového účtovníctva využívajú na aktívne uprednostňovanie postupov súvisiacich s daňovými únikmi, obchádzaním daňových povinností a praním špinavých peňazí. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | EHSV preto zdôrazňuje, že je potrebné zamerať sa na takýchto profesionálnych pomáhačov, ktorí aktívne vyhľadávajú príležitosti na využívanie nezákonných praktík na podporu daňových a finančných trestných činov. Tým by bolo možné zasiahnuť proti rozhodujúcim činiteľom súvisiacim s daňovým zneužívaním. Obmedzenie príležitostí na rozvoj nekalých fiškálnych praktík je skutočne zásadným krokom na dosiahnutie cieľov návrhu Komisie. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EHSV je presvedčený, že v boji proti nekalým praktikám a prípadnej trestnej činnosti profesionálnych pomáhačov by mala veľký význam spolupráca odborných regulačných a dozorných orgánov. Išlo by o zaujímavú líniu rozvoja európskeho sociálneho a politického paktu proti daňovým a hospodárskym trestným činom, praniu špinavých peňazí a korupcii, ktorý výbor obhajoval vo viacerých stanoviskách. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | EHSV tiež navrhuje skoordinovať návrh smernice Komisie s platnými pravidlami transferového oceňovania, keďže využívanie schránkových spoločností zameraných na daňové úniky by takej praxi mohlo zodpovedať v celej EÚ, a preto by sa takáto koordinácia mala dôkladne zvážiť. Aj pri tom sa EHSV domnieva, že by sa tiež mala zvážiť možnosť vytvorenia smernice o transferovom oceňovaní. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | Výbor sa domnieva, že zoznam spoločností nepodliehajúcich oznamovacej povinnosti podľa článku 6 ods. 2 musí byť riadne odôvodnený a posúdený, aby sa zabezpečilo, že nebudú mať prospech z neprimeraných daňových výhod a nebudú sa využívať na obchádzanie právnych predpisov. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | EHSV sa tiež domnieva, že by sa malo prijať viac opatrení, keď spoločnosť alebo subjekt so sídlom mimo EÚ obchoduje so spoločnosťou alebo subjektom kótovaným v EÚ. Je potrebné pochopiť, aké opatrenia by sa mohli sprístupniť spoločnostiam alebo subjektom kótovaným v EÚ, aby sa zistilo, či spravované finančné prostriedky alebo aktíva nepochádzajú od schránkového subjektu so sídlom mimo EÚ. |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | Pokiaľ ide o schopnosť urobiť účinné opatrenia proti spoločnostiam obchodujúcim so spoločnosťami, ktoré majú na daňové účely sídlo v nespolupracujúcich jurisdikciách, výbor opakuje, že je potrebné, aby bol zoznam EÚ obsahujúci nespolupracujúce daňové jurisdikcie čo najúčinnejší a čo najkomplexnejší. |
| --- | --- |

5.13

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Pozri stanovisko EHSV k súboru právnych predpisov na potláčanie prania špinavých peňazí (Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 89).

1

(2)  Ending the Shell Game: Cracking down on the Professionals who enable Tax and White Collar Crimes, OECD, Paríž 2021.

2

Ending the Shell Game: Cracking down on the Professionals who enable Tax and White Collar Crimes

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/52

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Rady o zabezpečení globálnej minimálnej úrovne zdaňovania nadnárodných skupín v Únii

[COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS)]

(2022/C 290/09)

| Spravodajca: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Petru Sorin DANDEA |

Spravodajca:

Krister ANDERSSON

Pomocný spravodajca:

Petru Sorin DANDEA

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 10. 2. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 115 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 3. 3. 2022 |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 197/1/5 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 10. 2. 2022

Právny základ

článok 115 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

3. 3. 2022

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

197/1/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Cieľom návrhu Komisie je transponovať v EÚ vzorové pravidlá GloBE zahrnuté do druhého piliera inkluzívneho rámca OECD/G20. EHSV oceňuje skutočnosť, že Komisia postupuje v súlade s medzinárodnými diskusiami a dohodami, a dôrazne podporuje jej ciele. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV súhlasí s Komisiou, že „praktický účinok a spravodlivosť reformy spočívajúcej v zavedení globálnej minimálnej dane do veľkej miery závisia od jej celosvetového vykonávania“. Považuje za veľmi dôležité, aby boli rokovania úspešné a včas dotiahnuté do konca. Spoločné globálne vykonávanie bez tzv. goldplatingu je nevyhnutné na to, aby boli pravidlá účinné a aby sa nenarušila hospodárska súťaž. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV rozhodne súhlasí s Komisiou, že „je nevyhnutné zabezpečiť jednotné vykonávanie vzorových pravidiel OECD v EÚ“ a že sa to „môže dosiahnuť len vtedy, ak sa právne predpisy prijmú centrálne a transponujú jednotne“. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Hoci má zásadný význam, aby na úrovni EÚ už prebiehali technické diskusie a prípravné práce, EHSV konštatuje, že OECD stále pracuje na príprave ďalších podrobných pravidiel a objasňovaní vymedzení pojmov. Členské štáty by preto mali byť pozorné a začleniť všetky odporúčania a pracovné výsledky z prebiehajúcich rokovaní OECD. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV podporuje akékoľvek úsilie pri navrhovaní nového systému zamerané na zníženie nákladov na dodržiavanie predpisov pre európske spoločnosti a daňové orgány. Úplné vykonávanie druhého piliera bude zložité a bude si vyžadovať dlhodobé a značné úsilie podnikov aj daňových orgánov. Očakáva sa, že OECD v nasledujúcich mesiacoch predloží dôležité pravidlá týkajúce sa bezpečných prístavov, zjednodušeného administratívneho podávania atď., ktoré by mohli uľahčiť vykonávanie nového daňového režimu pre podniky aj daňové orgány. Tieto pravidlá by mali byť zahrnuté v smernici. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV sa domnieva, že osobitné daňové ustanovenia, ktoré prijímajú parlamenty v jednotlivých členských štátoch ako zámerné investičné stimuly a v záujme zamestnanosti, by nemali byť vzorovými pravidlami neutralizované. Je dôležité podporovať dosiahnutie ekologickejšieho a digitalizovaného hospodárstva, a v tomto úsilí by mali úlohu zohrávať aj dane. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV žiada, aby smernica obsahovala ustanovenie umožňujúce uplatňovať smernicu o riešení sporov, a to aspoň v prípade sporov medzi členskými štátmi týkajúcich sa druhého piliera. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Výbor súhlasí s ukladaním sankcií za nedodržiavanie predpisov a vyzýva členské štáty, aby vykonávali dôkladné daňové kontroly s cieľom zabezpečiť úplný súlad s ustanoveniami smernice. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV žiada revíziu zoznamu EÚ obsahujúceho nespolupracujúce tretie krajiny v súvislosti s daňovým balíkom. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV by rád zdôraznil, že spravodlivé zdaňovanie nadnárodných spoločností je dlhodobou a pretrvávajúcou požiadavkou širokej verejnosti a očakáva rýchlu dohodu o druhom pilieri v EÚ a na celom svete. |
| --- | --- |

1.10

2.   Súvislosti a návrh Komisie

| 2.1 | Cieľom návrhu smernice o globálnej minimálnej úrovni zdaňovania nadnárodných skupín v Únii, ktorý predložila Komisia, je transponovať vzorové pravidlá OECD tak, aby sa v EÚ mohla vnútroštátne uplatňovať globálna minimálna daň [OECD/inkluzívny rámec (modelové pravidlá)] prostredníctvom jednotných pravidiel a vykonávania (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Stáročné vnútroštátne a medzinárodné pravidlá zdaňovania už nie sú vhodné pre niektoré z nových obchodných modelov, ktoré sa dnes používajú. Mnohé spoločnosti pôsobia v mnohých krajinách bez fyzickej prítomnosti a neplatia v týchto jurisdikciách daň z príjmu právnických osôb v rovnakej miere ako spoločnosti, ktoré tam sú fyzicky prítomné (2). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Verejné rozpočty sa v dôsledku finančnej krízy v rokoch 2008 – 2009 ocitli pod tlakom. Všetky tieto faktory prispeli k naštartovaniu procesu v OECD, ktorý je zameraný na riešenie problematiky narúšania základu dane a presunu ziskov (BEPS). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V nadväznosti na projekt OECD z roku 2015 týkajúci sa BEPS sa členovia inkluzívneho rámca G20/OECD dohodli na tom, ako riešiť problém rastúcich daňových výziev vyplývajúcich z digitalizácie hospodárstva. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Dohodnutý balík má dva piliere a vzťahuje sa na spoločnosti vo všetkých odvetviach. Druhý pilier je zameraný na skupiny podnikov, ktorých obrat dosahuje minimálne 750 miliónov EUR, pričom v prvom pilieri sa zavádza čiastočné prerozdelenie práv zdaňovania trhovým jurisdikciám a v druhom pilieri sa stanovuje minimálne efektívne zdanenie vo výške 15 % (3). Vzorové pravidlá OECD tvorí 70 strán veľmi zložitých a technických pravidiel vrátane 10 strán vymedzení pojmov s cieľom umožniť „spoločný prístup“ ku globálnemu minimálnemu zdaneniu. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Druhý pilier tvoria dve vnútroštátne pravidlá: i) pravidlo zahrnutia príjmov (IIR) a ii) jeho zabezpečovací mechanizmus, čo je pravidlo pre nedostatočne zdanené platby (UTPR), ktoré spolu tvoria globálne pravidlá proti narúšaniu základu dane (GloBE pravidlá), a pravidlo založené na zmluve – pravidlo o podliehaní zdaneniu. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Podľa návrhu sa vyžaduje, aby hlavný materský subjekt (UPE) zaplatil dodatočnú daň, t. j. vyrovnal podlžnosti za celú skupinu v jurisdikcii, v ktorej je rezidentom. Daňové výnosy bude teda vyberať táto jurisdikcia, čo znamená že dane a daňové výnosy budú v inej jurisdikcii. Krajiny nie sú povinné zvýšiť svoju sadzbu dane na minimálnu úroveň. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Keď sa hlavný materský subjekt nachádza v krajine, v ktorej sa neuplatňuje kvalifikované IIR, použije sa UTPR, v rámci ktorého sa od jurisdikcie, v ktorej nadnárodný podnik pôsobí, požaduje, aby podľa vzorových pravidiel primerane upravil daňovú povinnosť skupiny podnikov tak, aby sa vybrala celková dodatočná daň. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Alokácia celkovej dodatočnej dane príslušnej jurisdikcii je založená na podiele tejto jurisdikcie na celkovom počte zamestnancov a hmotnom majetku skupiny v jurisdikciách, ktoré uplatňujú ustanovenia UTPR. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Výpočet dodatočnej dane pre každú jurisdikciu zahŕňa vyňatie na základe ekonomickej podstaty, čo v konečnom dôsledku umožňuje zdaniť určitú sumu príjmov sadzbou nižšou, než je minimálna efektívna sadzba. Vyňaté príjmy sú prvotne stanovené ako suma 10 % miestnych mzdových nákladov a 8 % hodnoty miestne používaného hmotného majetku, pričom v priebehu 10 rokov sa znížia na 5 % z každého z týchto základov. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Vzorové pravidlá OECD používajú ako základ na výpočet efektívnych sadzieb dane finančné účty, a to s komplexnými úpravami. Stanovuje sa v nich aj možnosť, aby jurisdikcia zaviedla výpočet vnútroštátnej minimálnej dodatočnej dane, pričom v tomto prípade sa dodatočná daň priraďuje tejto jurisdikcii, ktorá ju aj vyberie, a preto sa žiadne daňové výnosy neprevádzajú do inej jurisdikcie. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | OECD už prisľúbila, že v prvom štvrťroku 2022 predloží komentár k vzorovým pravidlám s cieľom objasniť ich interpretáciu a vypracuje ďalšie usmernenia/objasnenia týkajúce sa bezpečných prístavov a administratívnych usmernení. Dajú sa očakávať ďalšie objasnenia. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Spoločný globálny výklad pravidiel a ich jednotné obsahové a časové vykonávanie budú rozhodujúcim faktorom, pokiaľ ide o predchádzanie narúšaniu a zabezpečenie rovnakých podmienok, ako aj pre európsku konkurencieschopnosť (4). |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Návrh Komisie, ktorý nadväzuje na oznámenie Komisie Zdaňovanie podnikov v 21. storočí, obsahuje len vzorové pravidlá GloBE zahrnuté v druhom pilieri inkluzívneho rámca OECD/G20. Prvý pilier nie je tak dobre rozvinutý ako druhý pilier. Táto časť balíka však môže byť predmetom inej smernice EÚ (5). |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Rozsah pôsobnosti smernice je vymedzený na základe základných subjektov nachádzajúcich sa v Únii, ktoré sú súčasťou nadnárodných skupín podnikov alebo veľkých vnútroštátnych skupín, pričom konsolidovaný výnos skupiny presahuje 750 miliónov EUR v minimálne dvoch zo štyroch predchádzajúcich rokov. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | V smernici sa stanovuje, že za okolností, keď sa hlavný materský subjekt nachádza mimo EÚ v jurisdikcii, v ktorej sa neuplatňuje kvalifikované pravidlo zahrnutia príjmov, všetky jeho základné subjekty v jurisdikciách s príslušným rámcom pravidla pre nedostatočne zdanené platby budú podliehať tomuto pravidlu. V takomto prípade budú základné subjekty nadnárodnej skupiny podnikov nachádzajúce sa v členskom štáte podliehať dodatočnej dani, ktorá bude rozdelená na základe dvojfaktorového vzorca vypočítaného podľa nízko zdaňovaných základných subjektov nadnárodnej skupiny podnikov. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Smernica zahŕňa pravidlá na určenie oprávneného príjmu, t. j. upraveného príjmu, ktorý sa zohľadní pri výpočte efektívnej sadzby dane. Pri výpočte tohto príjmu je potrebné použiť čistý príjem alebo stratu základného subjektu z finančného účtovníctva za finančný rok. Vykonávajú sa stanovené úpravy rozdielu medzi finančným účtovníctvom a daňovým účtovníctvom, ktoré sú veľmi zložité. Hlavné úpravy sa týkajú požiadaviek na to, kedy sa majú vykazovať príjmy/náklady, ale napríklad ustanovenia o nízkych daniach pre patentové kolónky sa neuznávajú, hoci zrýchlené odpisy bežného majetku áno. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Načrtnuté sú pravidlá výpočtu upravených zahrnutých daní základného subjektu za finančný rok. Hlavnou zásadou pri priraďovaní zahrnutých daní je priradiť ich tej jurisdikcii, v ktorej boli vytvorené príslušné zisky podliehajúce týmto daniam. Na dodržiavanie tejto zásady sa v smernici stanovujú aj osobitné pravidlá v súvislosti s cezhraničnými daňami alebo v prípade stálej prevádzkarne, transparentného subjektu, kontrolovanej zahraničnej spoločnosti, hybridného subjektu alebo daní z dividend. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | V smernici sa efektívna sadzba vymedzuje ako pomer upravených zahrnutých daní základných subjektov skupiny k upravenému príjmu, ktorý dosiahli tieto základné subjekty skupiny v konkrétnej jurisdikcii za finančný rok. V súlade s globálnou dohodou a na zabezpečenie transpozície sa v smernici stanovuje minimálna efektívna sadzba dane na účely globálnych vzorových pravidiel proti narúšaniu základu dane vo výške 15 %. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | Na zníženie regulačného zaťaženia v situáciách, ktoré predstavujú nízke riziko, sa uplatňuje vylúčenie na minimálne sumy v rámci prístupu de minimis. To je prípad, keď zisky základných subjektov nadnárodnej skupiny podnikov v príslušnej jurisdikcii neprekračujú 1 milión EUR a výnosy sú nižšie ako 10 miliónov EUR. |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | Osobitné pravidlá sa uplatňujú, pokiaľ ide o fúzie, nadobudnutia, spoločné podniky a nadnárodné skupiny podnikov s viacerými materskými subjektmi. V smernici sa stanovuje uplatnenie prahovej hodnoty konsolidovaného výnosu pre členov skupiny, ktorí sú predmetom zlúčenia alebo rozdelenia. Keď nadnárodná skupina podnikov nadobúda alebo predáva základný subjekt v rozsahu daných pravidiel, takýto základný subjekt by sa mal počas daného roka považovať za súčasť oboch skupín s určitými úpravami hodnôt atribútov používaných pri uplatňovaní vzorových globálnych pravidiel proti narúšaniu základu dane (napríklad zahrnuté dane, uznané mzdové náklady, uznaný hmotný majetok, či odložené daňové pohľadávky v rámci globálnych pravidiel proti narúšaniu základu dane). |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | Smernica obsahuje ustanovenia o daňovej neutralite a distribučných daňových systémoch. S cieľom zabrániť nežiaducim výsledkom, ako je povinnosť odviesť neúmernú dodatočnú daň podľa pravidla pre nedostatočne zdanené platby v nadnárodnej skupine podnikov, sa v smernici stanovujú osobitné pravidlá na výpočet príjmu hlavného materského subjektu, keď je takýto subjekt subjektom s prvkom daňovej transparentnosti alebo podlieha režimu odpočítateľných dividend (6). |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | Smernicou sa stanovuje povinnosť, aby základný subjekt nadnárodnej skupiny podnikov, ktorý sa nachádza v členskom štáte, podal priznanie s informáciami na určenie dodatočnej dane, pokiaľ priznanie nepodá daná nadnárodná skupina podnikov v inej jurisdikcii, s ktorou má členský štát uzavretú dohodu príslušných kompetentných orgánov, ktorá by umožnila automatickú výmenu informácií o ročných daňových priznaniach. Požadované priznanie sa má podať do 15 mesiacov po skončení finančného roku, ktorého sa týka. |
| --- | --- |

2.23

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | EHSV víta Komisiou predložený návrh smernice zameraný na transpozíciu druhého piliera v rámci právneho systému EÚ a na celom vnútornom trhu. Dôrazne podporuje a oceňuje skutočnosť, že Komisia svoju prácu zosúladila s medzinárodnými diskusiami a dohodami. Konštatuje, že dohoda nemá vplyv na podniky, ktoré nedosahujú určité prahové hodnoty, ale že pravidlá sú všeobecné a budú sa podľa neho uplatňovať na stovky podnikov. Každá skupina podnikov, ktorá spadá do rozsahu pôsobnosti, môže mať viacero stálych prevádzkarní a dcérskych spoločností. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EHSV konštatuje, že spomedzi všetkých krajín, ktoré sú zapojené do rokovaní v inkluzívnom rámci, len štyri s týmto balíkom nesúhlasili, pričom 137 krajín globálnu dohodu podpísalo. Smernica EÚ o minimálnej dani môže poskytnúť ďalšie obranné opatrenia proti škodlivým praktikám BEPS, a EHSV naďalej podporuje a vždy podporoval ciele projektu v oblasti BEPS s cieľom zabezpečiť udržateľné verejné financie v EÚ. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV súhlasí s Komisiou, že „praktický účinok a spravodlivosť reformy spočívajúcej v zavedení globálnej minimálnej dane do veľkej miery závisia od jej celosvetového vykonávania“. Považuje za veľmi dôležité, aby boli rokovania úspešné a včas dotiahnuté do konca. Spoločné globálne vykonávanie je nevyhnutné na to, aby boli pravidlá účinné a aby sa nenarušila hospodárska súťaž. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV sa domnieva, že prvý a druhý pilier inkluzívneho rámca OECD/G20 by sa mali považovať za komplexný a vzájomne prepojený balík. Súlad pri vykonávaní oboch pilierov bude mať rozhodujúci význam. EHSV nabáda členské štáty a Komisiu, aby prostredníctvom OECD zintenzívnili svoje úsilie pri rokovaniach s cieľom dosiahnuť čo najskoršie globálne vykonávanie prvého piliera. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV súhlasí s Komisiou, že je nevyhnutné konať na úrovni EÚ a že „je nevyhnutné zabezpečiť jednotné vykonávanie vzorových pravidiel OECD v EÚ“. Okrem toho súhlasí aj s tým, že „to sa môže dosiahnuť len vtedy, ak sa právne predpisy prijmú centrálne a transponujú jednotne“ (7). Zdôrazňuje, že je potrebné, aby smernica rešpektovala základné slobody a povinnosti a právomoci vyplývajúce zo zmluvy. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Skutočnosť, že sa všetky členské štáty buď zúčastnili na rokovaniach OECD/inkluzívneho rámca, alebo s ich výsledkom súhlasili, uľahčuje proces v EÚ. EHSV by rád zdôraznil, že spravodlivé zdaňovanie nadnárodných spoločností je dlhodobou a pretrvávajúcou požiadavkou širokej verejnosti a očakáva rýchlu dohodu o druhom pilieri v EÚ a na celom svete. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Hoci má zásadný význam, aby na úrovni EÚ už prebiehali technické diskusie a prípravné práce, EHSV konštatuje, že OECD stále pracuje na príprave ďalších podrobných pravidiel a objasňovaní vymedzení pojmov. Členské štáty by preto mali byť pozorné a začleniť všetky odporúčania a pracovné výsledky z prebiehajúcich rokovaní OECD, keďže by sa malo zabrániť tomu, aby boli potrebné doplnenia alebo zmeny smernice. Podobne je dôležité, aby EÚ dôkladne zvážila načasovanie vykonávania v jurisdikciách tretích krajín. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV podporuje rozhodnutie Komisie stavať na podrobných prípravných prácach vykonaných na medzinárodnej úrovni a využiť posúdenie vplyvu OECD na vypracovanie návrhu, ktorý sa v súčasnosti skúma, bez toho, aby sa duplikovala práca tým, že sa vypracuje nové posúdenie vplyvu. Uvítal by však posúdenie vplyvu tých častí smernice, ktoré ju zosúlaďujú s právnymi predpismi EÚ. Žiada, aby sa takáto analýza vypracovala a sprístupnila verejnosti. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EHSV berie na vedomie a chápe potrebu dodržiavať požiadavky vyplývajúce z právnych predpisov EÚ. Najjednoduchšou, avšak nie nevyhnutne jedinou metódou je rozšírenie ustanovení IIR na čisto vnútroštátne situácie. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EHSV súhlasí s Komisiou, že je žiaduce zapojiť obmedzený počet daňovníkov a že prahová hodnota 750 miliónov EUR je „v súlade so vzorovými pravidlami OECD, ako aj s požiadavkami práva EÚ“ (8), čím sa rešpektuje zásada proporcionality. Konštatuje, že táto prahová hodnota je v súlade s pravidlami pre podávanie správ podľa jednotlivých štátov a smernicou ATAD. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EHSV súhlasí s Komisiou, že minimálna sadzba dane vo výške 15 % dohodnutá v inkluzívnom rámci OECD/G20 pre boj proti BEPS „predstavuje vyváženie medzi sadzbami dane z príjmov právnických osôb na celom svete“ (9). Je dôležité rešpektovať dohodu, ktorú dosiahli vlády, transponovať pravidlá a uložiť spoločnostiam, ktoré spadajú do rozsahu jej pôsobnosti, povinnosť platiť dodatočnú daň. EHSV tiež podporuje v súlade s dohodou OECD začlenenie vyňatia na základe ekonomickej podstaty v súvislosti s mzdovými nákladmi a hmotným majetkom a súhlasí s názorom Komisie, že „by sa praktikám BEPS pravdepodobne nedarilo“ (10) v prípade, keď prebieha skutočná hospodárska činnosť. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EHSV podporuje všemožné úsilie pri navrhovaní nového systému zamerané na zníženie nákladov na dodržiavanie predpisov pre európske spoločnosti a daňové orgány. Úplné vykonávanie druhého piliera bude zložité a bude si vyžadovať značné množstvo času a úsilia. Daňové orgány budú musieť vyvinúť systémy a postupy na výpočet nových daňových povinností a výber daní. Okrem toho bude na zabezpečenie rýchlej implementácie potrebný primeraný a vyškolený personál a zároveň budú potrebné zdroje na ďalšie medzinárodné daňové kompetencie, ako sú záväzné stanoviská k stanoveniu metódy ocenenia (Advanced Pricing Agreements – APA) a mechanizmy riešenia sporov. EHSV nabáda daňové orgány, aby začali s týmito prípravami alebo v nich pokračovali, aby sa mohol splniť harmonogram vykonávania (od januára 2023). |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EHSV žiada, aby sa smernica o riešení sporov uplatňovala aspoň v prípade sporov medzi členskými štátmi týkajúcich sa druhého piliera. Tieto nové pravidlá riešenia daňových sporov sa uplatňujú od 1. júla 2019. Sú stanovené v smernici Rady (EÚ) 2017/1852 (11) a prinášajú výrazné zlepšenie riešenia daňových sporov, keďže zabezpečujú, že podniky a občania môžu spory týkajúce sa výkladu a uplatňovania daňových zmlúv riešiť rýchlejšie a efektívnejšie. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EHSV v súlade s dohodou OECD podporuje vylúčenie de minimis, ktorým sa vyníma subjekt nadnárodného podniku, ak zisk subjektu nepresahuje 1 milión EUR a výnosy sú nižšie ako 10 miliónov EUR. Tento strop bude možno potrebné časom prehodnotiť. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EHSV považuje za dôležité predložiť plánované pravidlá bezpečného prístavu dostatočne včas na to, aby sa mohli transponovať do konečnej smernice. Je to dôležité, aby sa zabránilo zbytočnému administratívnemu zaťaženiu daňovníkov a daňových správ. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EHSV súhlasí so zámerom stanoviť na tento účel v smernici, že Komisia posúdi kritériá rovnocennosti IIR spolu so zoznamom jurisdikcií tretích krajín, ktoré spĺňajú kritériá rovnocennosti. Tento zoznam by sa menil delegovaným aktom. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EHSV berie na vedomie zámer, ktorý oznámilo francúzske predsedníctvo Rady EÚ, dotiahnuť rokovania do konca podľa možnosti pred nadchádzajúcimi francúzskymi voľbami v apríli 2022. EÚ by mala nabádať svojich obchodných partnerov, aby boli rovnako ambiciózni. |
| --- | --- |

3.17

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | Je dôležité, aby ďalšie daňové ustanovenia, ktoré prijímajú parlamenty v jednotlivých členských štátoch ako zámerné investičné stimuly a v záujme zamestnanosti, neboli vzorovými pravidlami neutralizované. Nemali by sa obmedzovať pravidlá, ktoré už dlho platia, napríklad tie, ktoré umožňujú rýchlejší odpis fixných investícií, či týkajúce sa stimulov pre výskumno-vývojové činnosti alebo novších iniciatív na podporu rozvoja ekologickejšieho a digitalizovanejšieho hospodárstva. Platí to tak pre iniciatívy na oživenie hospodárstva v súvislosti s pandémiou, ako aj pre budúci technologický rozvoj, ktorý by sa mal podporovať. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vykonávanie vzorových pravidiel GloBE v EÚ bude mať vplyv na existujúce ustanovenia smernice o opatreniach proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam (ATAD) a osobitne na pravidlá pre kontrolované zahraničné spoločnosti, ktoré by mohli interagovať s IRR, ktoré je základným pravidlom druhého piliera. Ako sa uvádza v oznámení Komisie o zdaňovaní podnikov v 21. storočí (12), vlády sa pustili do prijímania nesúrodej mozaiky opatrení proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a proti daňovým únikom, ktorá ešte navýšila komplexnosť (13). Hoci nie je potrebné zmeniť smernicu ATAD (14), bolo by pre daňové správy aj podniky prospešné preskúmať efektívnosť kombinovaných pravidiel a administratívne zaťaženie vyplývajúce z nich. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EHSV súhlasí s názorom Komisie, že transpozíciou vzorových pravidiel GloBE v EÚ by sa mohla pripraviť pôda na schválenie existujúceho návrhu na prepracovanie smernice o výplate úrokov a licenčných poplatkov (IRD). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EHSV vyzýva na dôkladné monitorovanie účinnosti pravidiel a príslušných administratívnych nákladov. Členské štáty by sa mali vyhýbať nadmernému používaniu záväzných daňových stanovísk, ak sa nimi narúšajú ustanovenia globálnej dohody. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EHSV súhlasí s ukladaním sankcií za nedodržiavanie predpisov a vyzýva členské štáty, aby vykonávali dôkladné daňové kontroly s cieľom zabezpečiť úplný súlad s ustanoveniami smernice. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EHSV žiada revíziu zoznamu EÚ obsahujúceho nespolupracujúce tretie krajiny v súvislosti s uplatňovaným dohodnutým daňovým balíkom OECD. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EHSV by rád zdôraznil, že spravodlivé zdaňovanie nadnárodných spoločností je dlhodobou a pretrvávajúcou požiadavkou širokej verejnosti a očakáva rýchlu dohodu o druhom pilieri v EÚ a na celom svete. |
| --- | --- |

4.7

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Návrh smernice Rady o zabezpečení globálnej minimálnej úrovne zdaňovania nadnárodných skupín v Únii, COM(2021) 823 final.

1

(2)  Rozsah, v akom niektoré tzv. digitálne spoločnosti platia dane z príjmov právnických osôb, a krajiny, v ktorých ich platia, analyzoval okrem iných aj Matthias Bauer v práci Digital Companies and Their Fair Share of Taxes: Myths and Misconceptions, ECIPE, február 2018, https://ecipe.org/publications/digital-companies-and-their-fair-share-of-taxes/?chapter=all.

2

Digital Companies and Their Fair Share of Taxes: Myths and Misconceptions

(3)  OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project as Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy Global Anti-Base Erosion Model Rules (Pillar Two) Inclusive Framework on BEPS, https://www.oecd.org/tax/beps/tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-global-anti-base-erosion-model-rules-pillar-two.pdf. Prehľad pozri aj Jefferson VanderWolk, Squire Patton Boggs, Global Minimum Taxation for Large Multinationals, https://www.linkedin.com/feed/update/urn:li:activity:6884197871441207296/.

3

OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project as Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy Global Anti-Base Erosion Model Rules (Pillar Two) Inclusive Framework on BEPS

Global Minimum Taxation for Large Multinationals

(4)  USA majú svoj vlastný globálny minimálny daňový režim – Global Intangible Low Tax Income (GILTI), súčasné právne predpisy však podľa Komisie nie sú v súlade s ustanoveniami IIR. USA momentálne prepracúvajú svoj režim GILTI tak, aby bol kompatibilný s druhým pilierom. OECD bude rokovať s USA a členmi inkluzívneho rámca o podmienkach rovnocennosti reformovaného režimu GILTI s druhým pilierom. Kým sa nedospeje k dohode o týchto podmienkach, európske podniky môžu byť v konkurenčnej nevýhode, hoci UTPR bude poskytovať určité krytie.

4

Global Intangible Low Tax Income (GILTI)

(5)  „S cieľom zabezpečiť jeho konzistentné vykonávanie vo všetkých členských štátoch EÚ vrátane tých, ktoré nie sú členmi OECD a nezúčastňujú sa na inkluzívnom rámci, Komisia navrhne smernicu na vykonávanie piliera 1 v EÚ.“, COM(2021) 251 final, s. 9.

5

(6)  Pokiaľ ide o investičné subjekty, existujú osobitné pravidlá na určenie efektívnej sadzby dane, dodatočnej dane, možnosť zaobchádzať s nimi ako s daňovo transparentnými subjektmi a možnosť uplatňovať metódu zdaniteľného rozdelenia výnosov.

6

V súvislosti s distribučnými daňovými systémami sa v smernici stanovuje, že na základe každoročného rozhodnutia podávajúceho subjektu v súvislosti so základnými subjektmi podliehajúcimi uznanému distribučnému daňovému systému sa daň z predpokladaného rozdelenia výnosov zahrnie do výpočtu upravených zahrnutých daní príslušných základných subjektov.

(7)  COM(2021) 823 final, s. 3.

7

(8)  COM(2021) 823 final, s. 3.

8

(9)  COM(2021) 823 final, s. 16.

9

(10)  COM(2021) 823 final, s. 16.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 29.

11

(12)  COM(2021) 251 final.

12

(13)  Pozri stanovisko EHSV na tému Zdaňovanie podnikov v 21. storočí. Zatiaľ neuverejnené.

13

Zdaňovanie podnikov v 21. storočí

(14)  COM(2021) 823 final, s. 2.

14

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/58

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje jednotné európske miesto prístupu, ktoré poskytuje centralizovaný prístup k verejne dostupným informáciám týkajúcim sa finančných služieb, kapitálových trhov a udržateľnosti

[COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD)]

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia určité smernice, pokiaľ ide o zriadenie a fungovanie jednotného európskeho miesta prístupu

[COM(2021) 724 final – 2021/0379 (COD)]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia určité nariadenia, pokiaľ ide o zriadenie a fungovanie jednotného európskeho miesta prístupu

[COM(2021) 725 final – 2021/0380 (COD)]

(2022/C 290/10)

| Spravodajca: | Florian MARIN |
| --- | --- |

Spravodajca:

Florian MARIN

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 9. 2. 2022 (COM(2021) 724 final a COM(2021) 725 final), 15. 2. 2022 (COM(2021) 723 final)
  Európsky parlament, 14. 2. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 50, článok 114 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 3. 3. 2022 |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 215/1/2 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 9. 2. 2022 (COM(2021) 724 final a COM(2021) 725 final), 15. 2. 2022 (COM(2021) 723 final)

Európsky parlament, 14. 2. 2022

Právny základ

článok 50, článok 114 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

3. 3. 2022

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

215/1/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV podporuje jednotné európske miesto prístupu (ESAP), ktoré je nástrojom prispievajúcim k udržateľnejšiemu, digitálnemu a inkluzívnemu hospodárstvu, posilneniu digitálnej nezávislosti a lepšej integrácii kapitálových trhov |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa domnieva, že ESAP by malo byť ambicióznejšie a že spracovanie informácií by malo priniesť väčšiu pridanú hodnotu, aby nešlo len o informačný nástroj na zhromažďovanie nespracovaných informácií s jednotným miestom prístupu. Prostredníctvom ESAP by sa mala vykonávať agregácia a transformácia údajov a sektorových a územných správ a analýz. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV navrhuje, aby sa ESAP vytvoril ako flexibilný nástroj a aby bolo možné pridať nové kategórie údajov a komunikovať s národnými registrami alebo Eurostatom, pričom sa zohľadnia rôzne druhy technológií. ESAP by malo poskytovať jasnú synergiu medzi cieľmi udržateľného rozvoja a ukazovateľmi Zelenej dohody. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že by sa malo zvážiť vytvorenie poradného výboru, ktorý by zahŕňal občiansku spoločnosť a sociálnych partnerov na základe transparentného výberového procesu a rozhodoval o budúcnosti ESAP a strategických zmenách. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Je dôležité odstrániť „biele miesta“, a tak zabezpečiť nediskriminačný prístup k ESAP. ESAP by malo ponúkať aj funkcie, ktoré osobám so zdravotným postihnutím umožnia riadnu dostupnosť bez diskriminácie. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že je veľmi dôležité, aby sa v rámci ESAP zabezpečili štandardné postupy, transparentnosť, integrita údajov a dôveryhodnosť zdroja informácií, používateľsky ústretová automatická validácia údajov a riadna kontrola orgánu zberu údajov na účely ochrany údajov. V blízkej budúcnosti bude dôležitý náležitý a primeraný dohľad nad poskytovateľmi finančných údajov a údajov z environmentálnej a sociálnej oblasti a z oblasti správy (ESG). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Malo by sa zvážiť dotovanie nákladov na zber, tvorbu a správu údajov pre MSP, oslobodenie MSP od akýchkoľvek poplatkov bez ohľadu na množstvo poskytnutých údajov a zabezpečenie primeraných pracovných podmienok pre pracovníkov zodpovedných za poskytovanie a správu údajov. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ESAP by malo zabezpečiť jasné rozlíšenie medzi finančnými a nefinančnými údajmi a priznať im rovnakú úroveň dôležitosti a ponúkať možnosť na dobrovoľnom základe zverejňovať sociálne údaje týkajúce sa činnosti každého podniku, jeho vedenia a zamestnancov na základe konkrétnych kritérií. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV sa domnieva, že je potrebné špecializované asistenčné pracovisko, ktoré pomôže pri predkladaní informácií v správnom formáte a zabezpečí ich technickú použiteľnosť, a že je potrebná aj odborná príprava v oblasti finančnej a digitálnej gramotnosti. S cieľom zabezpečiť lepšie a širšie využívanie by sa do ESAP mohol vložiť minimálny súbor hospodárskych kľúčových ukazovateľov výkonnosti stanovený na úrovni EÚ spoločnou metodikou. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Európska komisia zavádza jednotné európske miesto prístupu (ESAP), ktoré bude poskytovať centralizovaný elektronický prístup k informáciám týkajúcim sa kapitálových trhov a finančných služieb (vrátane informácií súvisiacich s udržateľnosťou), ktoré sa musia zverejniť podľa právnych predpisov EÚ, ale aj k iným druhom informácií relevantných pre kapitálové trhy a finančné služby, ktoré sa podniky rozhodnú zverejniť dobrovoľne. Zriadenie ESAP je súčasťou akčného plánu pre úniu kapitálových trhov (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Informácie sa budú zhromažďovať prostredníctvom rôznych orgánov zberu údajov, ktoré sú okrem iného zodpovedné za vykonávanie automatizovaných overení a poskytovanie technickej pomoci subjektom, ktoré informácie predložili. Komisia oznámila svoj zámer sprístupniť viac údajov na využitie v hospodárstve a spoločnosti vrátane zavedenia európskych dátových priestorov. Cieľom je sprístupniť viac kvalitných údajov verejného sektora na opakované použitie vrátane údajov o podnikoch, čím sa tieto súbory údajov ľahšie a bezplatne sprístupnia (2). Táto legislatívna iniciatíva o ESAP z dielne Komisie je preto aktuálna a zároveň veľmi dôležitá. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ESAP zabezpečí nediskriminačný prístup k informáciám bezplatne s možnosťou zavedenia poplatkov za osobitné služby, napr. keď sa uverejňuje veľké množstvo údajov. Automatizované overovanie s cieľom overiť, či informácie predložené orgánmi zberu údajov spĺňajú požiadavky, sa vykoná na základe technického rámca, ktorý vytvorí a schváli Komisia. ESAP bude každý mesiac k dispozícii aspoň 95 % času. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ESAP nebude až na niekoľko výnimiek uchovávať informácie týkajúce sa osobných údajov a bude sa monitorovať, pričom sa zohľadnia tieto ukazovatele:






  — | počet návštevníkov a vyhľadávaní, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

počet návštevníkov a vyhľadávaní,

| — | percentuálny podiel vyhľadávaní, ktoré vedú k zobrazeniu alebo stiahnutiu, |
| --- | --- |

—

percentuálny podiel vyhľadávaní, ktoré vedú k zobrazeniu alebo stiahnutiu,

| — | počet a percentuálny podiel strojovo čitateľných informácií dostupných v ESAP, |
| --- | --- |

—

počet a percentuálny podiel strojovo čitateľných informácií dostupných v ESAP,

| — | počet a percentuálny podiel strojovo čitateľných zobrazení a stiahnutí, |
| --- | --- |

—

počet a percentuálny podiel strojovo čitateľných zobrazení a stiahnutí,

| — | podiel oznámení podľa automatizovaných overení. |
| --- | --- |

—

podiel oznámení podľa automatizovaných overení.

| 2.5. | ESAP bude poskytovať funkcie, ako napríklad ľahko použiteľné rozhranie vo všetkých jazykoch EÚ, funkciu vyhľadávania, službu sťahovania, inovatívny prístup k poskytovaniu prekladateľských služieb a notifikačnú službu informujúcu používateľov o akýchkoľvek nových dostupných informáciách. ESAP sa bude hodnotiť na základe dostupnosti, kvality a použiteľnosti informácií, ako aj spokojnosti koncových používateľov a možnosti používateľov naplniť svoje potreby. Pokiaľ ide o vykonávanie ESAP, mení sa niekoľko smerníc a nariadení. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV podporuje iniciatívu Komisie vytvoriť ESAP. Príprava hospodárstva na digitálnu budúcnosť, posilnenie digitálnej nezávislosti, zvýšenie rýchlosti toku informácií a stanovenie spoločných noriem so zameraním na údaje, technológie a infraštruktúru sú kľúčovými prioritami EÚ. ESAP podporuje financovanie založené na údajoch a výrazne zlepšuje prístup spoločností, podnikov a finančných inštitúcií k údajom a informáciám o subjektoch. ESAP prispeje k vytvoreniu udržateľnejšieho, digitálneho a inkluzívneho hospodárstva, ako aj k lepšej integrácii kapitálových trhov. EHSV vo svojom stanovisku na tému Únia kapitálových trhov pre ľudí a podniky – nový akčný plán uvádza, že jednotné európske miesto prístupu je prioritou s cieľom zlepšiť efektívnosť únie kapitálových trhov (3). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV súhlasí so skutočnosťou, že z ESAP nevyplývajú nové povinnosti týkajúce sa podávania správ a že sa využívajú existujúce požiadavky na zverejňovanie podľa právnych predpisov EÚ. ESAP je nástroj, ktorý umožní lepšie posúdiť, ako európske subjekty prispievajú k cieľom v oblasti udržateľnosti a klímy. Informácie týkajúce sa udržateľnosti sú kľúčom k presmerovaniu investícií do projektov, ktoré podporia ekologickú transformáciu, ako zdôraznili zainteresované strany v konzultácii o obnovenej stratégii udržateľného financovania (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ESAP zabezpečuje prístup k informáciám na určitý čas vrátane informácií z minulosti, čo je dôležité na zaistenie správneho rozhodovania na kapitálových trhoch. Európske financovanie je problematické, pretože vedie k nerovnakým podmienkam: finančné náklady podnikov závisia vo veľkej miere od krajiny, v ktorej sú založené, začínajúce podniky s obmedzeným kolaterálom majú problém vôbec získať nejaké financie a spotreba nie je chránená pred miestnymi ekonomickými otrasmi (5). Sledovanie hospodárskej výkonnosti a výkonnosti v oblasti udržateľnosti bude mať zásadný význam pre kapitálové trhy a budúce investičné rozhodnutia. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ESAP sa vytvára v čase, keď finančný sektor EÚ čelí hlbokým zmenám v dôsledku dvoch veľkých transformácií, a to digitálnej a klimatickej. Zrušia sa pracovné miesta, budú sa vyžadovať nové zručnosti, zmenia sa povinnosti zamestnancov a príde k prepúšťaniu alebo sa zavedú nové organizačné modely práce. ESAP by mohlo byť nástrojom na úspešné zvládnutie niektorých náročných dôsledkov procesov finančnej transformácie EÚ. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ESAP má potenciál byť faktorom rozvoja a investícií. MSP, ktoré sa chcú viac zviditeľniť, by mohli byť nabádané, aby zverejňovali svoje údaje s cieľom prilákať budúce investície a trhy. EHSV navrhuje, aby sa zohľadnila úloha sprostredkovateľov softvéru, pretože niektoré podniky, najmä MSP, budú spolupracovať s týmito typmi subjektov s cieľom znížiť administratívnu záťaž spojenú so správou a uchovávaním údajov. ESAP prispieva k zníženiu nákladov na proces investičného rozhodovania a k zviditeľneniu MSP. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ESAP by malo umožniť efektívnu interoperabilitu s Eurostatom a vnútroštátnymi registrami. Dynamika verejných alebo trhových záujmov týkajúcich sa transparentnosti a údajov by sa mala integrovať tým, že v budúcnosti bude možné pridať nové kategórie údajov. ESAP by sa malo vytvoriť ako dátový nástroj, ktorý by bol flexibilný vo vzťahu k rôznym odvetviam a európskym iniciatívam. Dôležitá je komunikácia medzi rôznymi technológiami. Náklady na pridávanie nových údajov by sa mali hodnotiť z hľadiska ich vplyvu na kapitálové trhy a z hľadiska správy údajov. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Zabezpečenie primeraného internetového pripojenia v celej Európskej únii je dôležité v záujme zaistenia prístupu všetkých podnikov k ESAP a na zabránenie diskriminácii. Je nevyhnutné investovať do odstránenia „bielych miest“ a zabezpečiť, aby všetci občania a zainteresované strany na kapitálovom trhu mali prístup k ESAP. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ESAP by malo zabezpečiť integritu údajov a dôveryhodnosť zdroja informácií predkladaných orgánom zberu údajov. Automatizované hodnotenie informácií by malo byť jednoduché a používateľsky ústretové. Stálymi prioritami musia ostať poskytovanie prístupu k platným a vhodným informáciám a ochrana spotrebiteľov. Orgány zberu údajov by sa tiež mali riadne monitorovať a ochrana údajov by mala byť priebežnou prioritou. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Lepšie možnosti financovania pre podniky vytvoria nové príležitosti pre trh EÚ a nové pracovné príležitosti. ESAP by malo zohľadňovať všetky typy investícií a účastníkov trhu, a to aj v oblasti sociálneho hospodárstva alebo hromadného financovania, ktoré majú pozitívny vplyv na všeobecný záujem, najmä pokiaľ ide o zraniteľné osoby. ESAP by malo ponúkať funkcie, ktoré osobám so zdravotným postihnutím umožnia riadnu dostupnosť. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV podporuje myšlienku, že využívanie ESAP a zverejňovanie niektorých informácií bude bezplatné. Náklady na licencie alebo na zhromažďovanie, generovanie a správu údajov by však mohli byť vysoké. Mali by sa zaviesť fiškálne stimuly a dotácie pre MSP s cieľom znížiť náklady na poskytovanie údajov, najmä pri povinnom podávaní správ. Investície do softvéru a hardvéru pre podniky a iné zainteresované strany na kapitálovom trhu musia byť podporované z fondov EÚ, aby sa umožnilo riadne využívanie ESAP a interakcia s ním. V tejto súvislosti je potrebné väčšie zapojenie na úrovni členských štátov. MSP by mali byť oslobodené od akýchkoľvek poplatkov bez ohľadu na to, koľko informácií sa zverejňuje. Pokiaľ sa uplatňujú poplatky, ich výška by mala byť transparentná a mala by sa stanoviť v priamej súvislosti s nákladmi na správu údajov. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ESAP by malo zaobchádzať rovnako s kótovanými aj nekótovanými spoločnosťami bez ohľadu na veľkosť alebo zemepisnú polohu. ESAP by sa malo stať nástrojom, ktorý vytvára pridanú hodnotu tým, že prináša efektívnejšie podávanie správ, transparentnosť a správu údajov. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Riadenie ESAP by malo byť založené na zapojení občianskej spoločnosti a malo by zahŕňať dve úrovne štruktúry riadenia:






  — | poradný výbor, ktorý by zahŕňal občiansku spoločnosť a sociálnych partnerov na základe transparentného výberového procesu a rozhodoval by o budúcnosti ESAP a strategických zmenách, |
| --- | --- | --- |

3.12.

—

poradný výbor, ktorý by zahŕňal občiansku spoločnosť a sociálnych partnerov na základe transparentného výberového procesu a rozhodoval by o budúcnosti ESAP a strategických zmenách,

| — | výkonný výbor zabezpečujúci technické normy a riadne fungovanie ESAP. |
| --- | --- |

—

výkonný výbor zabezpečujúci technické normy a riadne fungovanie ESAP.

| 3.13. | V kontexte vysokej expozície bánk závisí dôvera investorov a rozhodnutie investovať do spoločností využívajúcich kapitálové trhy od jednoduchej dostupnosti, kvality a porovnateľnosti informácií. EHSV potvrdzuje, že na vytvorenie efektívneho a komplexného vzťahu medzi emitentmi a investormi sú nevyhnutné štandardné postupy. Štandardizácia musí zahŕňať rovnaké lehoty na zverejnenie a metodiky pre údaje uverejnené podľa zásady „rovnaká činnosť, rovnaké riziko, rovnaké pravidlá“ |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 a potreba udržateľnej a inkluzívnej obnovy, pri ktorej sa na nikoho nezabudne, zvýšili tlak na urýchlenie vykonávania akčného plánu únie kapitálových trhov. Potreba finančných prostriedkov a investícií pre podniky je na historicky najvyššej úrovni. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV chápe, že únia kapitálových trhov nie je nezáväzným opatrením v prospech niektorých jednotlivcov, ale že sa musí vo všetkých členských štátoch EÚ stať realitou. Na zabezpečenie efektívneho a účinného využívania ESAP sa musia vyčleniť primerané finančné a ľudské zdroje. Prioritou by malo byť zapojenie a podpora členských štátov a národných orgánov dohľadu s cieľom zabezpečiť uznanie ESAP ako dôležitého európskeho dátového nástroja pre podniky, investorov a finančných sprostredkovateľov. Vo všetkých členských štátoch by sa malo propagovať ESAP, ako aj výhody a význam tohto nástroja. Na tento účel by sa mohli využiť sociálne médiá. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV oceňuje skutočnosť, že Komisia je ochotná zabezpečiť väčšiu transparentnosť, sprístupniť viac údajov (6) a podporiť digitálnu transformáciu financií v nadchádzajúcich rokoch, ako sa uvádza v stratégii v oblasti digitálnych financií (7). Do ESAP by sa mala zahrnúť možnosť agregovať údaje a vytvárať správy (8). Mali by existovať funkcie porovnávania a newslettera. Súčasťou ESAP by mohlo byť fórum zainteresovaných strán na diskusie, vysvetlenia a výmenu najlepších postupov. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV navrhuje, aby sa vytvorilo špecializované asistenčné pracovisko, ktoré pomôže pri predkladaní informácií v správnom formáte a zabezpečí ich technickú použiteľnosť. Poskytovaná pomoc by mala zahŕňať spoločné postupy a rámec pre konzistentnosť, porovnateľnosť a použiteľnosť údajov. V záujme zabezpečenia nákladovo efektívneho procesu by malo ESAP pracovať s najbežnejšími formátmi súborov, ako sú XBRL, PDF, XML, HTML, CSV, TXT a XLS. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV sa domnieva, že digitalizácia a centralizované údaje budú mať pozitívny vplyv na podávanie správ. Povedie to k zlepšeniu rôznych záťažových testov a analýz klímy, ako aj k lepšej identifikácii a monitorovaniu portfólií finančných inštitúcií, pokiaľ ide o ciele Parížskej dohody o zmene klímy. ESAP bude nástrojom, ktorý prispeje k identifikácii možných rizík a vytváraniu príležitostí pre podniky. ESAP môže byť aj nástrojom na podporu výskumu MSP na európskej úrovni. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV navrhuje, aby mali finančné a nefinančné údaje rovnaký význam z hľadiska zviditeľnenia a postavenia. Nefinančné informácie by mali – na dobrovoľnom základe – zahŕňať sociálne údaje týkajúce sa činnosti každého podniku a jeho zamestnancov. Nemalo by sa vylúčiť dobrovoľné poskytovanie údajov týkajúcich sa vedenia a zamestnancov podniku (počet zamestnancov, rod atď.). V tejto súvislosti by sa mohli stanoviť osobitné kritériá pre sociálne informácie. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV sa domnieva, že ESAP by malo byť ambicióznejšie. Konkrétne by sa mali pridať ďalšie ciele, ktoré presahujú rámec zhromažďovania nespracovaných údajov, a mala by sa vytvoriť pridaná hodnota spracúvaním informácií namiesto toho, aby bol ESAP len informačným nástrojom s jednotným miestom prístupu. EHSV víta skutočnosť, že ESAP bude dostupné vo všetkých úradných jazykoch EÚ. Úloha a význam ESAP sú kľúčové pre zabezpečenie toho, aby výskumní pracovníci, sociálni partneri, mimovládne organizácie, akademickí pracovníci a analytici mali väčší, riadny, spravodlivý, rovnaký a okamžitý prístup k informáciám. ESAP by mohlo podporiť vznik nových súkromných platforiem na spracovanie informácií. Náklady na ich využívanie a prístup na kapitálové trhy však budú naďalej problémom, najmä pre malých investorov ako súkromné osoby. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Umožnenie veľkých dát, strojového učenia a umelej inteligencie prinesie efektívnejšie využívanie informácií na vytvorenie integrovanejších kapitálových trhov a zvýši odolnosť hospodárstva EÚ. Sektorové a územné správy a analýzy by mali predstavovať možnosti pre budúcich používateľov ESAP. Kontrola a zabezpečenie platnosti údajov by mali byť predmetom neustálej pozornosti. Starostlivo sa musí monitorovať prekrývajúce sa vykazovanie a správa údajov. EHSV sa však domnieva, že poskytovanie nespracovaných informácií je menej ambiciózne a nedostatočné pre nových investorov, ktorí nie sú oboznámení s kapitálovými trhmi a ktorí uvažujú o investovaní do nich. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ESAP sa musí zaviesť s cieľom dosiahnuť nielen cieľ kapitálového trhu, ale aj doplnkové politické ciele, ako je príspevok podnikov k ukazovateľom OSN v oblasti cieľov udržateľného rozvoja. Poskytnutie prístupu k údajom tretím krajinám by mohlo prispieť k zabezpečeniu dodatočných investícií pre podniky EÚ v budúcnosti. ESAP by malo nasledovať príklad portálu InvestEU a mohlo by podporiť úspešnú implementáciu únie kapitálových trhov (9). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV sa domnieva, že by sa mala zabezpečiť finančná (opatrenie 7 akčného plánu únie kapitálových trhov) a digitálna gramotnosť. Potrebná je aj príručka pre finančnú gramotnosť a údaje. Mohli by sa vypracovať a podporovať osobitné usmernenia na pochopenie významu údajov a na používanie a spoločné využívanie údajov. V tejto súvislosti by sa mohli použiť finančné prostriedky z ESF+. Neustálu pozornosť treba venovať riadnym a primeraným pracovným podmienkam pre pracovníkov zapojených do zberu a správy údajov z rôznych podnikov alebo zainteresovaných subjektov. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV navrhuje, aby sa do ESAP mohol vložiť minimálny súbor hospodárskych kľúčových ukazovateľov výkonnosti stanovený na úrovni EÚ spoločnou metodikou s cieľom zabezpečiť lepšie a širšie využívanie. Musí sa zabezpečiť jasná synergia s článkom 8 taxonómie EÚ o udržateľnosti (10), keďže ESAP zahŕňa údaje o udržateľnosti. ESAP by malo zahŕňať priestor vyhradený pre štatistiku v súvislosti so Zelenou dohodou a prínos podnikov k ukazovateľom Zelenej dohody. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV si napokon želá, aby Európska komisia posúdila prínos náležitej a primeranej regulácie poskytovateľov finančných údajov a ESG údajov a dohľadu nad nimi, keďže títo poskytovatelia budú aj naďalej zohrávať kľúčovú úlohu, a to v počiatočných aj nadväzujúcich fázach, keď začne ESAP fungovať. |
| --- | --- |

4.11.

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Krok 1, Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Únia kapitálových trhov pre ľudí a podniky – nový akčný plán, 24. 9. 2020, COM(2020) 590 final.

1

Únia kapitálových trhov pre ľudí a podniky – nový akčný plán

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1024 z 20. júna 2019 o otvorených dátach a opakovanom použití informácií verejného sektora (Ú. v. EÚ L 172, 26.6.2019, s. 56).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 20.

3

(4)  Medzinárodná organizácia komisií pre cenné papiere, správa Sustainable Finance and the Role of Securities Regulators and IOSCO, 2020.

4

(5)  https://blogs.imf.org/2019/09/10/a-capital-market-union-for-europe-why-its-needed-and-how-to-get-there.

5

(6)  COM(2020) 66 final.

6

(7)  COM(2020) 591 final.

7

(8)  Podobne ako európsky cloud pre otvorenú vedu (EOSC).

8

(9)  Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 20.

9

(10)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:32020R0852&from=SK.

10

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/64 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/64

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/760, pokiaľ ide o rozsah oprávnených aktív a investícií, požiadavky na zloženie a diverzifikáciu portfólia, vypožičiavanie hotovosti a iné pravidlá fondov, ako aj pokiaľ ide o požiadavky týkajúce sa udeľovania povolení, investičných politík a podmienok výkonu činnosti európskych dlhodobých investičných fondov

[COM(2021) 722 final – 2021/0377(COD)]

(2022/C 290/11)

| Spravodajca: | Pierre BOLLON |
| --- | --- |

Spravodajca:

Pierre BOLLON

| Konzultácia | Európsky parlament, 14. 2. 2022
  Rada Európskej únie, 22. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 3. 3. 2022 |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 111/1/0 |

Konzultácia

Európsky parlament, 14. 2. 2022

Rada Európskej únie, 22. 3. 2022

Právny základ

články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

3. 3. 2022

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

111/1/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV dôrazne podporuje navrhované vyvážené preskúmanie nariadenia o európskych dlhodobých investičných fondov (ELTIF), keďže jeho predchádzajúca verzia nedosiahla dobre myslené ciele. Posun v oblasti finančných zdrojov a úspor smerom k dlhodobým investíciám je obzvlášť potrebný pre sociálne inkluzívnu obnovu po pandémii COVID-19 a pre súbežnú digitálnu a klimatickú transformáciu. Z tohto hľadiska je hĺbkové preskúmanie nariadenia o ELTIF skutočne nevyhnutné. EHSV preto dúfa, že proces prijímania nebude viesť k doplneniu nových regulačných požiadaviek, ktoré by oslabili úsilie o zjednodušenie, ktoré správne navrhla Komisia. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ELTIF 2 je vhodne načasovaný a relevantný návrh, ktorý môže výrazne podporiť hospodársky rast a tvorbu pracovných miest v EÚ. ELTIF sú dlhodobé fondy, ktoré využívajú „európske povolenie“. Budú musieť zohrávať významnú úlohu pri financovaní súbežnej klimatickej a digitálnej transformácie, budovaní dopravnej a sociálnej infraštruktúry a financovaní projektov bývania a samozrejme aj pri financovaní malých a stredných európskych podnikov, najmä tých inovačných, a startupov. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Dostatočne presný odhad celkového nedostatku dlhodobého financovania žiaľ nie je v tomto štádiu k dispozícii. Na európskej úrovni je ešte potrebné pracovať na lepšom odhade, ale potreba financovania je bezpochyby veľká a dosahuje niekoľko biliónov eur. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV predovšetkým dôrazne upozorňuje na význam financovania zásadného prechodu na oveľa menej uhlíkovo náročné (a v konečnom dôsledku uhlíkovo neutrálne) európske hospodárstvo a na význam európskej „stratégie financovania prechodu na udržateľné hospodárstvo“. Je tiež potrebné zvýšiť dostupnosť environmentálnych, sociálnych, správnych (ESG) a finančných údajov, najmä prostredníctvom projektu jednotného európskeho miesta prístupu a predovšetkým potrebnou reguláciou poskytovateľov údajov a dohľadom nad nimi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Návrh Európskej komisie „ELTIF 2“ obsahuje cielené zlepšenia oprávnených investícií, čím sa rozšíri investičný priestor ELTIF a podporí hospodársky rast a konkurencieschopnosť. Umožní im tiež rozšíriť geografický rozsah investícií v rámci Európy. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV podporuje úpravu predchádzajúcich odrádzajúcich prekážok prístupu k ELTIF pre retailových investorov, ktorí v súčasnosti nemôžu využiť návratnosť dlhodobých investícií. ELTIF by tak doplnili súčasný úspech fondov podnikov kolektívneho investovanie do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP). Ide o dôležitý krok o to viac, že ochranu investorov posilňuje nové silné prepojenie s povinnými „posúdeniami vhodnosti“ v rámci smernice o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFID II) a objasnením pravidiel týkajúcich sa konfliktu záujmov. EHSV tiež dôrazne opakuje svoje početné predchádzajúce výzvy, aby sa vzdelávanie investorov rozvíjalo všade v Európe. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV by súhlasil s „čiastočne otvorenými“ ELTIF (spolu s „uzavretými“) – t. j. ELTIF, ktoré môžu byť veľké a diverzifikované a môžu umožniť vyplácanie (a upísanie) po výpovednej lehote, samozrejme pod podmienkou, že sú tieto možnosti jasne vysvetlené v dokumentácii určenej klientom a sú pod dohľadom príslušného vnútroštátneho orgánu. Na zvýšenie svojej likvidity by ELTIF mali by mať možnosť investovať až do výšky 50 % (a prípadne ešte viac) do diverzifikovaných aktív v súlade s pravidlami PKIPCP. Výrazne by pomohlo aj ďalšie zvýšenie možnej úrovne investícií do iných fondov. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Vzhľadom na to, že sa požaduje, aby ELTIF prísne dodržiavali pravidlá stanovené v európskom nariadení, ďalším pozitívnym opatrením pre Európsku komisiu by bolo posúdiť prínos a realizovateľnosť toho, aby ELTIF mohli používať kód ISIN (medzinárodné identifikačné číslo cenných papierov) „eu“, čím by sa zlepšila ich cezhraničná dostupnosť a zviditeľnenie. Silná úloha Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA) pri prijímaní regulačných technických predpisov, podpore konvergencie dohľadu a koordinácii práce v oblasti dohľadu spolu s aktívnymi národnými regulačnými orgánmi je vítaná. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Je dôležité uľahčiť oprávnenosť ELTIF pre sporiace účty, zmluvy o životnom poistení spojené s podielovými fondmi, zamestnanecké systémy sporenia a prirodzene pre dôchodkové mechanizmy, ako je celoeurópsky dôchodkový produkt. Súčasný návrh prepracovaného znenia smernice Solventnosť II a budúca revízia smernice o činnostiach inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia (IZDZ) by zároveň mohli zahŕňať stimuly pre poisťovne a dôchodkové inštitúcie, aby investovali do ELTIF. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | V neposlednom rade by európski investori do ELTIF mali mať možnosť využívať „najlepšie daňové zaobchádzanie“, pokiaľ ide o ich úspory poskytované ich krajinou pobytu. Dlhodobí investori by všade v Európe mali profitovať zo stabilných a stimulujúcich daňových pravidiel. |
| --- | --- |

1.10

2.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1 | Nariadenie o ELTIF predstavuje európsky rámec pre alternatívne investičné fondy (AIF), ktoré investujú do dlhodobých investícií, napríklad do sociálnych projektov a projektov dopravnej infraštruktúry, nehnuteľností a malých a stredných podnikov (MSP). V nariadení o ELTIF sa stanovujú jednotné pravidlá pre udeľovanie povolení, investičné politiky a podmienky výkonu činnosti ELTIF, ako aj ich uvádzanie na trh. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Cieľom regulačného rámca pre ELTIF je uľahčovať inštitucionálnym a retailovým investorom dlhodobé investície do týchto druhov aktív a zabezpečiť alternatívny, nebankový zdroj financovania reálnej ekonomiky. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Cieľom tohto preskúmania je zvýšiť využívanie ELTIF v celej EÚ v prospech európskeho hospodárstva a investorov. Tým sa zas podporí kontinuálny rozvoj únie kapitálových trhov, ktorého cieľom je aj uľahčiť prístup spoločností v EÚ k stabilnejšiemu, udržateľnejšiemu a diverzifikovanejšiemu dlhodobému financovaniu. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Od prijatia pôvodného právneho rámca pre ELTIF v apríli 2015 bolo udelené povolenie iba 67 ELTIF (k februáru 2022) s relatívne malým objemom spravovaných čistých aktív (za rok 2021 sa odhadujú približne na 2,4 miliardy EUR). Tieto ELTIF s udeleným povolením majú sídlo iba v štyroch členských štátoch (Luxembursku, Francúzsku, Taliansku a Španielsku), ostatné členské štáty nemajú vlastné ELTIF. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Hoci je ELTIF stále relatívne nový rámec, z dostupných údajov o trhu vyplýva, že vývoj na trhu sa nezlepšuje podľa očakávaní. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Z hodnotenia fungovania právneho rámca pre ELTIF a spätnej väzby zainteresovaných strán vyplýva, že reštriktívne pravidlá týkajúce sa fondov a prekážky vstupu retailových investorov oslabujú výhody ELTIF, pretože spoločne spôsobujú zníženie miery využiteľnosti, účinnosti a atraktívnosti právneho rámca pre ELTIF pre správcov a investorov. Tieto obmedzenia predstavujú hlavné dôvody, pre ktoré sa fondom ELTIF nedarí významne rozširovať a dosahovať plný potenciál, pokiaľ ide o smerovanie investícií do reálnej ekonomiky. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | V tejto súvislosti ide pri preskúmaní regulačného rámca pre ELTIF o zrýchlenie prijímania a zvýšenie atraktívnosti ELTIF cielenými zmenami pravidiel týkajúcich sa fondov. To znamená najmä rozšírenie rozsahu oprávnených aktív a investícií, umožnenie flexibilnejších pravidiel týkajúcich sa fondov, ktoré zahŕňajú uľahčovanie stratégií fondu fondov, a zmenšenie neopodstatnených prekážok, ktoré bránia retailovým investorom v prístupe k ELTIF, najmä požiadavky na počiatočnú investíciu vo výške 10 000 EUR a požiadavky na celkovú sumu neprevyšujúcu 10 % pre tých retailových investorov, ktorých finančné portfóliá nepresahujú 500 000 EUR. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ďalej sa návrh zameriava na zatraktívnenie štruktúry ELTIF uvoľnením vybraných pravidiel týkajúcich sa fondov v prípade ELTIF distribuovaných výlučne profesionálnym investorom. Na základe preskúmania právneho rámca pre ELTIF sa zavádza aj voliteľný mechanizmus rámca likvidity, ktorým sa investorom a novým investorom upisujúcim ELTIF poskytne dodatočná likvidita bez toho, aby bolo potrebné čerpať z kapitálu ELTIF. Cieľom návrhu je aj zabezpečiť zavedenie primeraných záruk ochrany investorov. |
| --- | --- |

2.8

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | EHSV dôrazne podporuje navrhované vyvážené preskúmanie nariadenia o ELTIF, keďže jeho predchádzajúca verzia nedosiahla dobre myslené ciele. Toto vítané preskúmanie už bolo vyzdvihnuté v stanovisku EHSV o únii kapitálových trhov (1) ako základný kameň nového akčného plánu únie kapitálových trhov. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Okrem zlepšenia efektívnosti a bezpečnosti európskych kapitálových trhov je skutočne posun v oblasti finančných zdrojov a úspor smerom k dlhodobým investíciám obzvlášť potrebný pre sociálne inkluzívnu obnovu po pandémii COVID-19 a pre súbežnú digitálnu a klimatickú transformáciu. Z tohto hľadiska je hĺbkové preskúmanie nariadenia o ELTIF skutočne nevyhnutné. EHSV preto dúfa, že proces prijímania nebude viesť k doplneniu nových regulačných požiadaviek, ktoré by oslabili úsilie o zjednodušenie, ktoré správne navrhla Komisia. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ELTIF sú dlhodobé fondy, ktoré sa môžu uvádzať na trh a upísať cezhranične v celej Únii, keďže využívajú „európske povolenie“. Budú môcť zohrávať významnú úlohu pri budovaní infraštruktúry (napr. doprava a energetika), modernizácii bývania, financovaní výskumu a vývoja a samozrejme malých a stredných európskych podnikov a startupov (investície, ktoré vo všeobecnosti nemajú prospech z likvidity, ktorú prináša kótovanie na finančných trhoch), a tak prispievať k podpore tvorby pracovných miest. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV predovšetkým tiež dôrazne upozorňuje na význam financovania zásadného prechodu na inkluzívne a oveľa menej uhlíkovo náročné (a v konečnom dôsledku uhlíkovo neutrálne) európske hospodárstvo a na význam európskej „stratégie financovania prechodu na udržateľné hospodárstvo“, najmä navrhovanej smernice o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov a plánovanej sociálnej taxonómie. Je tiež potrebné zvýšiť dostupnosť environmentálnych, sociálnych, správnych (ESG) a finančných údajov, najmä prostredníctvom projektu jednotného európskeho miesta prístupu a predovšetkým potrebnou reguláciou poskytovateľov údajov a dohľadom nad nimi. Mala by sa tiež urýchliť práca na ESG označovaní es cieľom poskytnúť usmernenia pre investorov ELTIF. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Dobre nastavený a primeraný návrh Európskej komisie „ELTIF 2“ správne obsahuje cielené zlepšenia oprávnených investícií, ktoré umožnia silnejšiu podporu pre rast a konkurencieschopnosť prostredníctvom ELTIF. Značné množstvo z nich tak bude diverzifikovanejšie, keďže sa rozšíri investičný priestor ELTIF, čím sa zvýši počet príležitostí. Iné budú koncentrovanejšie so zameraním na kľúčové investície. Zmeny tiež umožnia ELTIF rozšíriť geografický rozsah investícií v rámci Európy. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EHSV podporuje prispôsobenie predchádzajúcich odrádzajúcich prekážok prístupu k ELTIF pre retailových investorov. Vzhľadom na veľké množstvo úspor, ktoré v súčasnosti nemôžu využiť návratnosť dlhodobých investícií, ide o dôležitý krok, najmä v kontexte nízkych (hoci v niektorých prípadoch rastúcich) úrokových sadzieb a inflačných tlakov. Pokiaľ ide o ochranu investorov, zabezpečenie širšieho spektra oprávnených aktív a investičných stratégií má veľký význam a bude efektívnejšie než podrobné obmedzenia z roku 2015, ktorých nevýhodou bolo prísne obmedzenie ponuky fondov pre inštitucionálnych i retailových investorov. EHSV víta nové silné prepojenie s povinnými „posúdeniami vhodnosti“ v rámci smernice MiFID II, ako aj s objasnením pravidiel týkajúcich sa konfliktu záujmov. EHSV tiež dôrazne opakuje svoje početné predchádzajúce výzvy, aby sa vzdelávanie investorov rozvíjalo všade v Európe. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Jeden z fondov ELTIF má vlastnosti, ktoré sa podobajú „uzavretým“ fondom. Pre tieto fondy je klasickým spôsobom poskytovania likvidity investorom, ako sa navrhuje, voliteľný „mechanizmus rámca likvidity“ prostredníctvom mechanizmov sekundárneho obchodovania, avšak tieto mechanizmy sú často zložité alebo dokonca v praxi nerealizovateľné, najmä v prípade nedostatku tvorcov trhu (riziko zdôraznené v stanovisku EHSV zo 16. októbra 2013, ktoré sa žiaľ zhmotnilo). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Z tohto dôvodu by EHSV popri týchto „uzavretých“ ELTIF tiež súhlasil s „čiastočne otvorenými“ ELTIF (2) – t. j. ELTIF, ktoré môžu byť veľké a diverzifikované a môžu pravidelne (napríklad dvakrát ročne) umožniť vyplácanie (a aj upísanie) po výpovednej lehote (napríklad 90 dní), samozrejme pod podmienkou, že tieto možnosti jasne vysvetlí manažér ELTIF v dokumentácii určenej klientom a sú pod dohľadom príslušného vnútroštátneho orgánu. Návrh Komisie zabezpečiť dodatočné objasnenie regulačných technických predpisov vzhľadom na percentuálnu hodnotu vyplatenia pri odkúpení je pozitívnym prvým krokom správnym smerom, ktorý by mali nasledovať iní. Na zvýšenie svojej likvidity by čiastočne otvorené ELTIF mali mať možnosť investovať až do výšky 50 % (a prípadne ešte viac) do diverzifikovaných aktív v súlade s pravidlami PKIPCP. Výrazne by pomohlo aj ďalšie zvýšenie možnej úrovne investícií do iných fondov. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EHSV by uvítal, keby sa finančné prostriedky získané prostredníctvom ELTIF v zásade investovali do hospodárstva EÚ v kontexte tvrdej hospodárskej súťaže na celosvetovej úrovni a potreby financovať súbežnú transformáciu. Dostatočne presný odhad nedostatku dlhodobého financovania žiaľ nie je v tomto štádiu k dispozícii. Na európskej úrovni je preto ešte potrebné pracovať na lepšom odhade, ale potreba financovania je nepochybne veľká a dosahuje niekoľko biliónov eur [nízke jednociferné percento hrubého domáceho produktu (HDP) EÚ], ak sa pripočítajú potreby v oblasti klímy a udržateľnosti, kapitálu a inovačných MSP a startupov, dopravnej infraštruktúry a predovšetkým sociálnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Vzhľadom na to, že sa požaduje, aby ELTIF prísne dodržiavali pravidlá stanovené v európskom nariadení, ďalším pozitívnym opatrením pre Európsku komisiu by bolo posúdiť prínos a realizovateľnosť toho, aby ELTIF mohli používať kód ISIN „eu“, čím by sa zlepšila ich cezhraničná dostupnosť a zviditeľnenie. EHSV v tejto súvislosti víta posilnenie registra ELTIF, ktoré navrhuje Komisia. EHSV požaduje vytvorenie a presadzovanie jasných pravidiel v celej EÚ pod účinným vedením ESMA a v náležitej spolupráci s aktívnymi národnými regulačnými orgánmi. Pravidlami sa musí predovšetkým zabezpečiť, aby správcovia ELTIF začlenili náležité nástroje na riadenie likvidity do fondov, ktoré spúšťajú, a tiež poskytovali jasné a presné informácie o poplatkoch a rizikách, ako je to už v prípade nariadenia o dokumentoch s kľúčovými informáciami pre štrukturalizované retailové investičné produkty a investičné produkty založené na poistení (PRIIP) a právnych predpisov MiFID. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Je dôležité uľahčiť oprávnenosť ELTIF pre sporiace účty, zmluvy o životnom poistení spojené s podielovými fondmi, zamestnanecké systémy sporenia a prirodzene pre dôchodkové mechanizmy, ako je celoeurópsky dôchodkový produkt. Súčasný návrh prepracovaného znenia smernice Solventnosť II a budúca revízia smernice IZDZ by zároveň mohli zahŕňať stimuly pre poisťovne a dôchodkové inštitúcie, aby investovali do ELTIF. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | V neposlednom rade by európski investori do ELTIF mali mať možnosť využívať „najlepšie daňové zaobchádzanie“, pokiaľ ide o ich úspory poskytované ich krajinou pobytu. Žiaľ v mnohých európskych krajinách sú v súčasnosti krátkodobé úspory likvidných aktív veľmi často fiškálne zvýhodnené, čo investorom vysiela falošný signál, že je lepšie „uprednostňovať likviditu“, hoci by sa mohli viac orientovať na dlhodobý aspekt. V každom prípade dlhodobí investori by všade v Európe mali profitovať zo stabilných a stimulujúcich daňových pravidiel. |
| --- | --- |

3.12

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 20.

1

(2)  Ako sa v súčasnosti predpokladá v pripravovanom systéme fondu dlhodobých aktív v Spojenom kráľovstve. Rovnaký názor mala väčšina respondentov v správe Komisie o posúdení vplyvu (pozri s. 73).

2

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/68

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 600/2014, pokiaľ ide o zvýšenie transparentnosti údajov o trhu, odstránenie prekážok vzniku konsolidovaného informačného systému, optimalizáciu obchodovacích povinností a zákaz prijímania platieb za postupovanie pokynov klientov

[COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD)]

(2022/C 290/12)

| Spravodajca: | Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH |
| --- | --- |

Spravodajca:

Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 3. 2. 2022
  Európsky parlament, 27. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 3. 3. 2022 |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 210/0/4 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 3. 2. 2022

Európsky parlament, 27. 1. 2022

Právny základ

články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

3. 3. 2022

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

210/0/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta skutočnosť, že Európska komisia včas predložila návrh na vytvorenie konsolidovaných informačných systémov pre každú triedu aktív (akcie, fondy obchodovaných na burze – ETF, dlhopisy a derivátové finančné nástroje), v súlade s tým, čo avizovala v akčnom pláne pre úniu kapitálových trhov z roku 2020 (1). Ide o ďalší krok smerom k realizácii únie kapitálových trhov. EHSV podporuje návrh Európskej komisie. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV opakovane zdôrazňuje, že vytvorenie únie kapitálových trhov je prioritou a dôležitým predpokladom vytvorenia skutočného jednotného trhu, prekonania dôsledkov pandémie COVID-19 a prechodu na udržateľné hospodárstvo v Európe. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV víta návrh nariadenia, ktorým sa zavádzajú konsolidované európske informačné systémy a príslušné sprievodné opatrenia. Ich správnym vykonávaním sa dosiahne výrazné zlepšenie transparentnosti a dostupnosti údajov o trhu, vyrovnanie regulačných rámcových podmienok medzi miestami vykonávania obchodov a posilnenie európskych kapitálových trhov. Konsolidovanou transparentnosťou sa výrazne zmiernia dôsledky stále vysokej fragmentácie európskych kapitálových trhov. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV prikladá veľký význam zabezpečeniu nediskriminačného a bezplatného prístupu k údajom o trhu pre všetkých, prirodzene obzvlášť aj pre malé a stredné podniky a všeobecnejšie pre retailových investorov. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby odstránila existujúce informačné asymetrie. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Výbor odporúča, aby Európska komisia podnikla ďalšie kroky v súvislosti s vytvorením únie kapitálových trhov s cieľom ďalej rozvíjať veľmi rôznorodú akcionársku kultúru v celej Európe. Okrem pravidiel na preventívnu ochranu spotrebiteľov, ktorými sa získava dôvera, to zahŕňa najmä opatrenia na zlepšenie vzdelávania spotrebiteľov. EHSV tiež vyzýva Európsku komisiu, aby vo všetkých opatreniach zameraných na vytvorenie únie kapitálových trhov prikladala veľký význam aspektom práce bezpečnosti pri práci a pracovných podmienok. To zahŕňa zabezpečenie toho, aby sa na ľudských zdrojoch európskych a vnútroštátnych orgánov dohľadu odrážalo zvýšenie úloh. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Pokiaľ ide o kontroverznú otázku zákazu prijímania platieb za postupovanie pokynov klientov na účely vykonania (Payment for Order Flow, PFOF), EHSV odporúča posilniť túto zásadu: finanční sprostredkovatelia by si mali vybrať obchodné miesto alebo protistranu na vykonanie obchodov pre klientov výlučne tak, aby ich vykonali čo najlepšie pre svojich klientov. EHSV podporuje názor Európskej komisie, že hmotná alebo nehmotná odmena obchodného miesta alebo protistrany finančnému sprostredkovateľovi za postupovanie pokynov klientov na vykonanie obchodov tomu zásadne protirečí. |
| --- | --- |

1.6

2.   Kontext stanoviska

| 2.1 | Európska komisia 25. novembra 2021 predložila balík opatrení na posilnenie únie kapitálových trhov (balík predpisov o únii kapitálových trhov). Balík pozostáva z oznámenia Európskej komisie a štyroch právnych aktov (2). Predmetom tohto stanoviska je – ako súčasť balíka predpisov o únii kapitálových trhov – preskúmanie nariadenia o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFIR) (3), ktoré v podstate stanovuje pravidlá pre infraštruktúru finančného trhu a spolu so smernicou o európskych trhoch s finančnými nástrojmi (MiFID II) (4) poskytuje regulačný rámec pre poskytovanie investičných služieb. |
| --- | --- |

2.1

3.   Všeobecné pripomienky

3.1   Klasifikácia návrhu

| 3.1.1 | Návrhy zhrnuté v balíku opatrení týkajúcich sa kapitálových trhov majú spoločný cieľ zvýšiť transparentnosť na stále rozdrobených európskych kapitálových trhoch. Európsky hospodársky a sociálny výbor víta tento zámer, keďže úniu kapitálových trhov sa nepodarí vytvoriť bez dobrej transparentnosti a spoľahlivých a rýchlo dostupných údajov. Navrhované zmeny nariadenia MiFIR majú pri tom veľký význam. Týkajú sa predovšetkým trhovej infraštruktúry. Na pravidlá ochrany investorov sa už na začiatku roka 2021 vzťahovalo tzv. rýchle riešenie pre smernicu MiFID v kontexte pandémie COVID-19 (5). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Čo najväčšia transparentnosť trhov s cennými papiermi je potrebná práve aj nato, aby sa zabezpečil lepší prístup na kapitálové trhy pre malé a stredné podniky a všeobecnejšie pre retailových investorov. Je pravda, že v súčasnosti sú už všetky realizačné platformy povinné zverejňovať informácie napríklad o objeme, čase a cene transakcií. Avšak zbierať tieto údaje konsolidovaným spôsobom, a tým poskytnúť skutočný prehľad o trhu dokážu len veľké investičné spoločnosti, a aj to len so značným finančným úsilím. Nikto si preto dnes nemôže byť istý, že dosiahne skutočne najlepšiu cenu. Rozhodujúci je však jednoduchý prístup k spoľahlivým údajom o trhu. Týka sa to najmä informácií súvisiacich s udržateľnosťou, ktoré sú nevyhnutné na vytvorenie udržateľných finančných trhov v kontexte vykonávania Európskej zelenej dohody a ktoré zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohu. To vytvára dôležité obsahové prepojenie na jednotné európske miesto prístupu a na uľahčenie poskytovania informácií súvisiacich s udržateľnosťou (ciele udržateľného rozvoja). |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Rýchly, spoľahlivý a jednoduchý prístup k údajom o trhu takisto posilní hospodársku súťaž medzi obchodnými miestami vďaka takto získanej transparentnosti, pretože za podmienok transparentnosti sa transakcie s cennými papiermi uskutočňujú tam, kde sa dá získať najlepšia cena a kde je likvidita vysoká. Transparentnosť je základným aspektom aj pre retailových investorov a inštitucionálnych investorov, pokiaľ ide o kryptoaktíva v rámci konsolidovaných európskych informačných systémov. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Konsolidované európske informačné systémy – jeden pre každú triedu aktív (akcie, fondy obchodované na burze – ETF, dlhopisy a derivátové finančné nástroje) – sú základným nástrojom na odstránenie existujúcej informačnej asymetrie. Môžu tiež prispieť k zníženiu dominantného postavenia vysokofrekvenčného obchodovania. EHSV víta hospodársku súťaž v oblasti trhovej infraštruktúry. Výbor pri tom pokladá za dôležité, aby bola hospodárska súťaž spravodlivá a prebiehala na rovnakej regulačnej úrovni. Treba vylúčiť regulačnú arbitráž medzi obchodnými miestami. Hoci má nariadenie EMIR okamžitú platnosť v členských štátoch, je nevyhnutné, aby Európska komisia pozorne monitorovala sprievodné vnútroštátne legislatívne akty a ich vykonávanie v praxi, ako aj vnútroštátne postupy dohľadu, s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky, a prípadne vyzvala členské štáty, aby vykonali úpravy a ak to bude potrebné, udelila sankcie za porušenia. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Zavedenie konsolidovaných informačných systémov – centralizovaných databáz poskytujúcich jednoduchý nediskriminačný prístup ku konsolidovaným údajom o trhu pre všetkých investorov (malých a veľkých správcov aktív, dôchodkové fondy, retailových investorov) a všetkých finančných sprostredkovateľov, či už veľkých alebo malých, zníži informačnú výhodu veľkých poskytovateľov a výrazne uľahčí prístup na finančné trhy, čím sa zvýši ich efektívnosť v budúcnosti. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Konsolidované európske informačné systémy môžu zvýšením transparentnosti prispieť aj k predchádzaniu nadmernej volatility, ako sú veľké výkyvy a prudký pokles cien. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | EHSV sa domnieva, že transparentnosť vytvorená konsolidovanými informačnými systémami a uľahčený prístup k údajom o trhu aj pre retailových investorov, nenahrádza potrebu naďalej dobre rozvinutej ochrany investorov. Uľahčenie prístupu retailových investorov k údajom pripomína, že je potrebné posilniť úsilie o zabezpečenie dostatočného finančného vzdelávania spotrebiteľov, aby dokázali zodpovedne využívať príležitosti a rozpoznávať riziká kapitálových trhov. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Vytvorenie konsolidovaných informačných systémov je tiež dôležitým krokom z hľadiska etiky údajov, ktorej prislúcha čoraz väčší význam v digitalizovanom svete, kde sú údaje komoditou a kľúčom k účasti na hospodárskom a spoločenskom živote. EHSV sa zasadzuje za nediskriminačný prístup k údajom o trhu. Výbor víta, že zavedenie konsolidovaných informačných systémov umožní najmä malým podnikom a spotrebiteľom prístup k základným údajom, ktoré by im inak pre nedostatok finančných zdrojov boli neprístupné. Zavedenie konsolidovaných informačných systémov tak reaguje na potrebu etického prístupu k informáciám na finančných trhoch. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | EHSV víta skutočnosť, že Európska komisia založila svoje návrhy na intenzívnych diskusiách o ich trhových účinkoch tak na európske obchodné miesta, ako aj na medzinárodnú hospodársku súťaž. Výbor tiež víta skutočnosť, že Európska komisia plánuje následné hodnotenie nových pravidiel. |
| --- | --- |

3.1.9

3.2   Konsolidované informačné systémy (consolidated tapes, CT), články 22 a 27 návrhu MiFIR

| 3.2.1 | EHSV opätovne (6) vyjadruje svoju podporu návrhu Komisie na zavedenie konsolidovaných európskych informačných systémov. Ak sa bude technicky dobre vykonávať, umožní všetkým účastníkom trhu takmer v reálnom čase prístup k údajom o obchodovaní – o akciách, fondoch obchodovaných na burze, dlhopisoch a derivátových finančných nástrojoch – zo všetkých obchodných miest EÚ. Konsolidované európske informačné systémy ako také by mali byť dôležitým príspevkom k preklenutiu rozdrobených trhov. Úspech konsolidovaných európskych informačných systémov však bude v rozhodujúcej miere závisieť od ich vykonávania v praxi (povinnosť poskytovať údaje, normy týkajúce sa údajov, prístup k údajom, kvalita údajov, bezpečnosť údajov, ochrana údajov [v relevantných prípadoch], odstránenie problémov s transparentnosťou pri prideľovaní medzinárodného menovateľa identifikácie cenných papierov (International Securities Identification Number, ISIN) derivátovým finančným nástrojom na celé obdobie ich existencie [a nie na dennom základe], využívanie najmodernejších technológií, prevádzková odolnosť, jednoduchý a nákladovo efektívny prístup). |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Na dosiahnutie úspechu musia všetci poskytovatelia údajov podliehať na nediskriminačnom základe rovnakým prísnym požiadavkám na kvalitu, či už ide o burzy alebo banky, tradičných poskytovateľov údajov alebo finančnotechnologické spoločnosti. Okrem toho sú kvalita údajov a vhodná štruktúra riadenia ďalšími základnými predpokladmi úspechu. EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné, aby sa kvalita údajov a riadenie konsolidovaných informačných systémov neustále monitorovali a v prípade potreby revidovali. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | EHSV podporuje vyvážený návrh, aby sa Európskemu orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA) zverila ústredná úloha pri priebežnom monitorovaní konsolidovaných európskych informačných systémov. EHSV dúfa, že ESMA – ako aj vnútroštátnym dozorným orgánom v oblasti dohľadu nad cennými papiermi – budú na tento účel pridelené aj potrebné finančné, materiálne a ľudské zdroje. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Výberové konania na prevádzkovateľa konsolidovaného informačného systému (CT) pre každú triedu aktív majú veľký význam. EHSV pokladá za dôležité hladké a transparentné výberové konania. Dôvodom je najmä to, že prví prevádzkovatelia CT budú mať významnú konkurenčnú výhodu pri opakovanom verejnom obstarávaní po piatich rokoch. Je preto žiaduce, aby sa výzvy na predkladanie ponúk zamerali na široké konkurenčné prostredie. Výbor víta skutočnosť, že sa podrobne stanovujú výberové kritériá, ako aj organizačné požiadavky pre poskytovateľov konsolidovaných informačných systémov. EHSV považuje za dobrý prístup, že poskytovatelia CT na konci každého štvrťroka na svojom webovom sídle, ktoré je bezplatne prístupné, zverejňujú štatistiky výkonu a správy o incidentoch v súvislosti s kvalitou údajov. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Konsolidované európske informačné systémy budú takisto zásadným krokom a dôležitým nástrojom, ktorý umožní poskytovateľom investičných služieb odbornejšie, na rozsiahlejšej báze a jednoduchšie si plniť svoju povinnosť vykonať pokyny klienta čo najlepším spôsobom (best execution, článok 27 ods. 2 MiFID II). Kľúčovým kritériom bude najmä pre retailových investorov dosiahnutie najlepšej ceny. EHSV však z opatrnosti poukazuje na to, že konsolidované európske informačné systémy nesmú nahradiť zásadu vykonať pokyny klienta čo najlepším spôsobom. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Konsolidované európske informačné systémy môžu byť maximálne účinné len vtedy, ak sa na rôzne realizačné platformy pôsobiace na trhu vzťahujú rovnaké podmienky. EHSV preto podporuje návrhy Európskej komisie na zabezpečenie úplnej transparentnosti obchodných platforiem, najmä zákazu dark pools, kde obchodníci nepodliehajú žiadnym požiadavkám na transparentnosť. |
| --- | --- |

3.2.6

3.3   Obchodné miesto pre deriváty, článok 28 návrhu MiFIR

| 3.3.1 | EHSV víta skutočnosť, že návrh Európskej komisie opravuje systematickú chybu, ku ktorej došlo pri uverejnení úpravy nariadenia o infraštruktúre európskych trhov (EMIR). Malé finančné protistrany budú odteraz právne oslobodené od povinnosti obchodného miesta a – ako predtým – od zúčtovacej povinnosti. |
| --- | --- |

3.3.1

3.4   Obchodné miesto pre akcie, článok 23 návrhu MiFIR

| 3.4.1 | Návrhom sa obmedzuje povinnosť obchodného miesta pre akcie na aktíva s medzinárodným identifikačným číslom cenných papierov (ISIN) z Európskej únie. A dokonca aj tie sú oslobodené od povinnosti obchodného miesta, keď sa obchodovanie mimo Európskej únie uskutočňuje v miestnej mene. Návrh je prospešný z pohľadu investora, pretože najlepšie ceny sa pravdepodobne dosiahnu v prípade hodnoty na obchodnom mieste mimo Európskej únie. Platí to najmä pre hodnoty, ktoré majú ISIN EÚ, ale s ktorými sa obchoduje v GBP najmä na londýnskej burze cenných papierov. EHSV preto s návrhom výslovne súhlasí. |
| --- | --- |

3.4.1

3.5   Platba za toky pokynov (payment for order flow – PFOF), článok 39a návrhu MiFIR

| 3.5.1 | V návrhu sa zakazuje model odmeňovania známy ako PFOF, v ktorom finanční sprostredkovatelia dostávajú od svojich obchodných partnerov poplatky za nasmerovanie činnosti svojich klientov na tohto obchodného partnera. PFOF je predovšetkým model financovania pre online maklérov, ktorý je pre retailových investorov často nákladovo výhodnou alternatívou tradičného obchodovania na burze. Najmä v prípade takzvaných maklérov s nulovými poplatkami (Zero Commission Broker) je praxou účtovať zákazníkom len malý poplatok za objednávku a získavať (maklérske) príjmy zo „spätných náhrad“ na obchodnom mieste. V mnohých prípadoch sa všetky pokyny na obchodovanie sústreďujú na jedného obchodného partnera. Takéto „spätné náhrady“ sa zákazníkom nezverejňujú. EHSV súhlasí s názorom orgánu ESMA (7), že tento postup je nezlučiteľný s povinnosťou vykonania pokynu najlepším spôsobom a požadovanou cenovou transparentnosťou. Na druhej strane títo online makléri poskytujú najmä retailovým investorom lacný a nízkoprahový prístup k investičným službám. Výbor považuje za nevyhnutné zabezpečiť rovnakú transparentnosť nákladov a rovnaké podmienky medzi finančnotechnologickými spoločnosťami a konvenčnými poskytovateľmi. EHSV odporúča, aby sa tejto otázke venovala osobitná pozornosť v ďalšom legislatívnom procese. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | EHSV sa domnieva, že bude tiež potrebné objasniť, či by PFOF bez ohľadu na právne obavy (najlepšie možné vykonanie) nemali byť nežiaduce z dôvodu štruktúry trhu len preto, že presúvajú príliš veľký objem obchodov mimo búrz, čím ohrozujú ich celkové fungovanie. Zníženie likvidity trhu by totiž bolo úplne v rozpore s cieľmi únie kapitálových trhov. Predovšetkým by vážne poškodili potrebnú transparentnosť trhu (najmä transparentnosť pred obchodovaním) a mali by negatívny vplyv na zákazníkov. |
| --- | --- |

3.5.2

3.6   Čo najlepšie vykonanie obchodu (Best Execution)

| 3.6.1 | Európska komisia navrhuje oslobodiť miesta výkonu od povinnosti zverejňovať informácie o kvalite vykonávania pokynov podľa článku 27 ods. 1 smernice MiFID II. Tento návrh Európskej komisie má zmysel, pretože je nesporné, že v praxi investori nevyužívali tieto správy ako užitočný zdroj informácií a v budúcnosti budú informácie o transakciách po obchodovaní dostupné aj prostredníctvom konsolidovaných európskych informačných systémov. EHSV to chápe a podporuje. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Potom však nedávajú zmysel prebiehajúce konzultácie ESMA o úprave regulačných technických predpisov (RTS 27 a RTS 28), v ktorých sa upresňuje predpis, ktorý Európska komisia navrhuje vypustiť v predloženom návrhu (článok 27 ods. 2 MiFID II). Nielenže to nemá zmysel, ale aj zbytočne zaťažuje zainteresované strany v konečnom dôsledku úplne nepotrebnou administratívnou záťažou. V záujme dobrej a udržateľnej regulačnej praxe sa EHSV domnieva, že sa takýmto postupom treba vyhýbať. |
| --- | --- |

3.6.2

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 590 final.

1

(2)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Únia kapitálových trhov – rok po akčnom pláne; Návrh na zriadenie jednotného európskeho miesta prístupu (European Single Access Point – ESAP); Preskúmanie nariadenia o európskych dlhodobých investičných fondoch (ELTIF); Preskúmanie smernice o správcoch alternatívnych investičných fondov (AIFMD) a Preskúmanie nariadenia o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFIR).

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014 z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 84).

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorou sa mení smernica 2002/92/ES a smernica 2011/61/EÚ (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 349).

4

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/338 zo 16. februára 2021, ktorou sa mení smernica 2014/65/EÚ, pokiaľ ide o požiadavky na informácie, správu produktov a obmedzenia pozícií, a smernice 2013/36/EÚ a (EÚ) 2019/878, pokiaľ ide o ich uplatňovanie na investičné spoločnosti, v záujme pomoci pri obnove po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 (Ú. v. EÚ L 68, 26.2.2021, s. 14).

5

(6)  Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 20.

6

(7)  ESMA Public Statement, dokument ESMA35-43-2749, z 13. 7. 2021: „ESMA warns firms and investors about risks arising from Payment of Orderflow“ [dostupné len v angličtine].

7

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/73

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia boja proti antisemitizmu a podpory židovského života v EÚ (2021 – 2030)

[COM(2021) 615 final]

(2022/C 290/13)

| Spravodajca: | Ákos TOPOLÁNSZKY |
| --- | --- |

Spravodajca:

Ákos TOPOLÁNSZKY

| Konzultácia | Európska komisia, 1. 12. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 7. 3. 2022 |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 145/0/4 |

Konzultácia

Európska komisia, 1. 12. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

7. 3. 2022

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

145/0/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV dôrazne podporuje a vyzdvihuje základné hodnoty Európskej únie a európskeho spolužitia a považuje každý prejav antisemitizmu za nezlučiteľný s európskymi hodnotami a normami, pretože vedie k porušovaniu práv a vylúčeniu, čo predstavuje hrozbu nielen pre príslušné komunity a židovský život, ale aj pre európske dedičstvo a súčasnosť, ako aj pre európsku demokratickú budúcnosť, ktorú možno realizovať len v rozmanitej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV preto vo všeobecnosti podporuje vytvorenie stratégie (1) a skutočnosť, že jej predchádzal rozsiahly konzultačný proces v roku 2021. Vo všetkých ohľadoch tiež súhlasí s tým, že je potrebné nielen bojovať proti antisemitizmu, ale zároveň usilovať o presadzovanie verejných politík a foriem spolupráce Únie podporujúcich vzájomnú toleranciu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Dôrazne podporuje cieľ stratégie nielen bojovať proti antisemitizmu, ale aj podporovať židovský život (Fostering Jewish Life). Židovské komunity a jednotlivci nie sú len pasívnymi obeťami minulosti a súčasnosti, ale aktívnymi účastníkmi diania v Európe. EHSV dôrazne podporuje víziu stratégie vytvárať takú európsku budúcnosť, kde sa budú židovské komunity rozrastať a rozvíjať. EHSV je presvedčený, že antisemitizmus nie je len porušením práv, ktoré sa týka európskych Židov, ale aj zaťažkávacou skúškou, pokiaľ ide o európsky projekt, koexistenciu v Európe, právny štát, základné práva a demokraciu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV si osvojil pracovnú definíciu antisemitizmu (2), ktorú prijala Medzinárodná aliancia pre pripomínanie holokaustu (IHRA), a tiež dôrazne podporuje, aby ju prijali všetky členské štáty a svoje politické opatrenia prijímali na tomto základe. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Odporúča, aby sa EHSV každoročne zaoberal touto témou v rámci niektorého zo svojich prioritných pracovných orgánov a aby vykonávanie stratégie prípadne vyhodnocoval aj inými prostriedkami (návšteva krajiny, výskum atď.). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV podporuje, že vzdelávanie bolo začlenené do stratégie ako jedna z jej priorít, keďže zohráva kľúčovú úlohu v boji proti antisemitizmu a pri jeho predchádzaní. V spolupráci s profesijnými občianskymi a židovskými zastupiteľskými organizáciami by sa mali vypracovať vzdelávacie a školiace obsahy a pomôcky zaoberajúce sa príslušnými otázkami (vrátane etnickej neznášanlivosti, rasizmu, trestných činov spáchaných z nenávisti a boja proti predsudkom). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | V médiách by sa mali dôsledne využívať všetky ústavné právne nástroje a právne nástroje EÚ s cieľom vylúčiť antisemitský obsah a zároveň v rámci vyváženejšieho a citlivejšieho spravodajstva prehlbovať znalosti, pokiaľ ide o židovský život a jeho chápanie. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV navrhuje Komisii, aby pri formulovaní budúcich politík ako prostriedku na podporu židovského života v Európe zvážila, ako zabezpečiť právo židovských komunít na zachovanie svojho náboženského presvedčenia a rituálov. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV sa domnieva, že židovská kultúra by sa mala ako neoddeliteľné dedičstvo európskej identity oveľa viac zviditeľňovať a priblížiť občanom a širokej verejnosti, čo by bolo tiež veľkou príležitosťou na vzájomné porozumenie a porozumenie komunite, keďže je predpokladom rozvoja európskej myšlienky a židovstva, ako aj posilnenia jeho komunít. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Jasný a silný právny rámec, ktorý systematicky rieši problematiku nenávistných prejavov a súvisiacich javov, je nevyhnutným a záväzným prvkom európskeho právneho poriadku, no sám o sebe nie je dostatočnou odpoveďou. Legislatívny rámec by sa mal doplniť o vzdelávacie nástroje a systém komunitných a spoločenských programov, ktoré budú schopné osloviť občanov. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Nárast populizmu na celom svete poukazuje na potrebu preskúmať aj širší sociálny kontext antisemitizmu. Jednu formu nenávisti nemožno prekonať bez toho, aby sme nebrali na vedomie jej iné formy a mohli tak účinne proti nim zasahovať. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Základnou povinnosťou všetkých členských štátov je zabezpečiť, aby občania mohli slobodne a bez strachu vyznávať svoje náboženstvo podľa svojich náboženských zvyklostí. Zastrašovanie náboženstiev vo všeobecnosti, a najmä židovského náboženského presvedčenia, akýmkoľvek spôsobom alebo v akejkoľvek miere, by sa malo považovať za činnosť namierenú proti demokratickému právnemu poriadku. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV nabáda Komisiu, aby boju proti antisemitizmu a strategickému programu na podporu židovského života dala silný zahraničnopolitický rozmer vo všetkých aspektoch spolupráce s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | V záujme ešte účinnejšieho vykonávania stratégie výbor tiež odporúča zriadiť stále oddelenie na úrovni Rady na monitorovanie antisemitizmu a boj proti nemu. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Vzhľadom na to, že šport, a v rámci neho futbal, predstavuje pre svoju popularitu a publicitu vážne riziko antisemitizmu, no na druhej strane môže byť aj nevyhnutným nástrojom na účinné vystupovanie proti nemu, EHSV je presvedčený, že aj v tejto oblasti treba vymedziť dôrazné odporúčania a usmernenia. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV rozhodne podporuje a zdôrazňuje základné hodnoty, ktoré sú hlavným pilierom Európskej únie, ako je úcta k ľudskej dôstojnosti, ako aj úcta k slobode, demokracii, rovnosti, právnemu štátu a rešpektovaniu ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám (3). Domnieva sa, že každý prejav antisemitizmu je nezlučiteľný s európskymi hodnotami a normami, pretože vedie k porušovaniu práva a vylúčeniu, čo predstavuje hrozbu nielen pre komunity a židovský život, ale aj pre európske dedičstvo a súčasnosť, ako aj pre európsku demokratickú budúcnosť, ktorú možno realizovať len v rozmanitej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Je však dôležité poznamenať, že cieľom stratégie je nielen bojovať proti antisemitizmu, ale aj podporovať židovský život (Fostering Jewish Life). Určite je pozitívne, že stratégia sa zaoberá tým, že židovské komunity a jednotlivci nie sú len pasívnymi obeťami minulosti a súčasnosti, ale aj aktívnymi účastníkmi v Európe, ktorí vo významnej miere prispievajú k vytváraniu rozmanitej a inkluzívnej Európy. EHSV dôrazne podporuje víziu stratégie vytvárať takú európsku budúcnosť, kde sa budú židovské komunity rozrastať a rozvíjať. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV preto vo všeobecnosti podporuje vytvorenie stratégie (4) a skutočnosť, že jej predchádzal rozsiahly konzultačný proces v roku 2021. Vo všetkých ohľadoch tiež súhlasí s tým, že je potrebné nielen bojovať proti antisemitizmu, ale zároveň usilovať o presadzovanie verejných politík a foriem spolupráce Únie podporujúcich vzájomnú toleranciu. Výbor sa tiež cíti povinný podporiť všetky snahy o zabezpečenie toho, aby sa európski občania židovského pôvodu cítili sebaisto a bezpečne, boli vítaní všade v Európe a mali pozitívny výhľad do budúcnosti v Európskej únii. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV je presvedčený, že antisemitizmus nie je len porušením práv, ktoré sa týka európskych Židov, ale aj zaťažkávacou skúškou, pokiaľ ide o európsky projekt, koexistenciu v Európe, právny štát, základné práva a demokraciu. Tento jav sa preto týka všetkých občanov a všetkých politických a sociálneych organizácií so zodpovednosťou a je meradlom, pokiaľ ide podporu európskeho spôsobu života a ochranu občanov a hodnôt Únie. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Výbor súhlasí s tým, že inštitúcie Európskej únie a členské štáty musia prijať stratégiu založenú na spoločnom prístupe, čo však samo osebe nie je postačujúce. Záväzky vyplývajúce z hodnôt stanovených v stratégiách sa tiež musia plniť merateľným a overiteľným spôsobom a musia sa považovať za samozrejmú súčasť európskeho spolužitia. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Odporúčania vyplývajúce z nezávislých výskumov založených na dôkazoch a komunitných výskumoch sú nevyhnutné pre vypracovanie a vykonávanie národných stratégií a ich akčných plánov, ako aj pre ich monitorovanie a hodnotenie tak, ako sa uvádza vo vyhlásení Európskej rady o boji proti antisemitizmu z roku 2018 (5) a jej výročnom vyhlásení o začleňovaní boja proti antisemitizmu do všetkých politických oblastí z roku 2020 (6). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV odporúča, aby sa projekt NOA (Network Overcoming Antisemitism) podporovaný Komisiou, ktorý hodnotí opatrenia prijaté každým členským štátom v boji proti antisemitizmu prostredníctvom objektívnych otázok na základe ukazovateľov založených na medzinárodných normách a normách EÚ (7), vykonával v širokom meradle vo všetkých členských štátoch s cieľom pomôcť im účinne vykonávať a rozvíjať ich politiky. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EHSV uznáva a uplatňuje pracovnú definíciu antisemitizmu, ktorú prijala IHRA. Zároveň dôrazne podporuje, aby všetky členské štáty prijali túto definíciu a aby z nej vychádzali pri prijímaní svojich politických opatrení a vymedzili tak fungovanie štátnych a samosprávnych orgánov v tejto oblasti. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EHSV víta a považuje za nasledovaniahodný príklad to, že stratégia sa vypracúva prostredníctvom rozsiahleho konzultačného procesu (8). Súhlasí s tým, že vo všetkých ohľadoch sa musí dodržiavať zásada nediskriminácie a ustanovenia a duch Charty základných práv Európskej únie. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EHSV dôrazne podporuje, aby každý členský štát ako nevyhnutnú súčasť svojej stratégie vymenoval národného koordinátora alebo delegáta a aby podporoval jeho autonómne a slobodné fungovanie so zapojením všetkých príslušných zainteresovaných strán v spoločnosti. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Ako zástupca organizovanej občianskej spoločnosti v Európskej únii EHSV považuje za naliehavo potrebné konať – nielen vo forme jednorazovej kampane alebo kampane proti antisemitizmu, ale aj trvalej monitorovacej a osvetovej úlohy v Európskej únii. Výbor v tejto súvislosti dôrazne odporúča vytvorenie stáleho oddelenia na úrovni Rady na monitorovanie a boj proti antisemitizmu (9). Bol by to nielen dôležitý viditeľný symbol, ale zo strany členských štátov by sa tým tiež posilnila prospešná práca koordinátora Európskej komisie pre boj proti antisemitizmu a podporu židovského života a pracovnej skupiny Európskeho parlamentu proti antisemitizmu. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Výbor odporúča zaradiť túto tému do programu jedného zo svojich hlavných operačných orgánov každý rok a prípadne zhodnotiť vykonávanie stratégie aj inými prostriedkami (návštevy krajín, výskum atď.). |
| --- | --- |

2.12.

3.   Politika v oblasti vzdelávania a mládeže

| 3.1. | EHSV podporuje, že vzdelávanie bolo začlenené do stratégie ako jedna z jej priorít, keďže zohráva kľúčovú úlohu v boji proti antisemitizmu a pri jeho predchádzaní. Hoci právne predpisy a ich uplatňovanie vrátane trestného práva samozrejme zohrávajú významnú úlohu v boji proti medzigeneračnému šíreniu nenávisti, zmeny v dlhodobých postojoch, verejnej diskusii a myslení možno dosiahnuť len prostredníctvom vzdelávacej politiky a nástrojov Spoločenstva. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Zo správy Agentúry Európskej únie pre základné práva z roku 2019 (10) jasne vyplýva, že cieľovou skupinou antisemitských útokov sú často osoby vo veku od 18 do 34 rokov a že pre mnohé z nich je to každodenná realita. Židovské školy potrebujú v celej Európe ochranu. EHSV odporúča, aby študenti stredných škôl, univerzitní študenti a mladí dospelí zohrávali významnú úlohu pri vykonávaní stratégie a zapájali sa do neustálej konzultácie a dialógu prostredníctvom vedúcich pracovníkov s mládežou a univerzitných organizácií, a to aj na miestnej úrovni. Ich skúsenosti v oblasti nenávistných prejavov, trestných činov spáchaných z nenávisti, sociálnych médií a vzdelávania sú takisto mimoriadne dôležité, keďže môžu byť najviac dotknutou skupinou alebo dokonca hlavným terčom antisemitských útokov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Podľa názoru EHSV by stratégia mala zahŕňať takzvané „spoločne zavedené opatrenia“, do ktorých sú v záujme dosiahnutia podstatných zmien zapojené všetky zainteresované strany vrátane iných menšinových skupín a predstaviteľov existujúcich interkonfesiálnych organizácií. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Univerzity a akademické obce môžu byť intelektuálnymi ohniskami antisemitizmu. V stratégii by sa mala venovať zvýšená pozornosť zapájaniu vedúcich predstaviteľov univerzít do boja proti antisemitizmu: usmernenie v tejto súvislosti poskytuje publikácia Unesco s názvom Addressing Anti-Semitism Through Education (11) (Riešenie problému antisemitizmu prostredníctvom vzdelávania), v súvislosti s ktorou sa odporúča jej záväzné uplatňovanie v praxi. Tieto usmernenia zahŕňajú aj transparentné mechanizmy na sledovanie prejavov antisemitizmu: napr. vhodné postupy, vypracúvanie správ o incidentoch a ich monitorovanie, ako aj filtrácia prípadných antisemitských opatrení prijatých vedením univerzity. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | S cieľom objasniť pre učiteľov a akademických pracovníkov na školách a univerzitách, čo vlastne predstavuje antisemitizmus, mala by sa im aj v praxi sprístupniť odborná príprava/vzdelávanie uvedené v stratégii a školy by sa mali prostredníctvom vzdelávacích organizácií a nástrojov financovania podporovať v tom, aby v tejto oblasti realizovali programy zamerané na zvyšovanie povedomia a rozširovanie poznatkov, do ktorých by boli zapojené židovské, občianske a náboženské organizácie, so zámerom bojovať proti popieraniu, skresľovaniu, relativizácii a banalizácii holokaustu a bojovať proti snahám o glorifikáciu nacistov a ich kolaborantov. Podobné programy by mohli byť súčasťou (integračných) kurzov pre migrantov. EHSV považuje za žiaduce a vhodné, aby sa členovia rozhodovacích orgánov EÚ a členských štátov mohli zúčastňovať aj na kurzoch odbornej prípravy, v rámci ktorých by mohli rozvíjať svoje kompetencie týkajúce sa židovskej komunity a iných menšín. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Z hľadiska budúcnosti a bezpečnosti židovskej komunity v Európe EHSV odporúča, aby členské štáty prostredníctvom svojich príslušných ministerstiev preskúmali obsah a zameranie národných učebných plánov a učebných osnov a pomôcok, pokiaľ ide o antisemitizmus a uznanie židovských hodnôt a identity, a aby v spolupráci s občianskymi a židovskými zastupiteľskými orgánmi vypracovali vzdelávacie a školiace materiály o príslušných otázkach (vrátane boja proti etnickej neznášanlivosti, rasizmu, trestných činov spáchaných z nenávisti, predsudkov). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Výbor odporúča Európskej komisii, aby vypracovala vzdelávací informačný materiál, ktorý by bol dostupný pre všetky príslušné skupiny a bol schopný ich osloviť a ktorý by prostredníctvom vzdelávania a v záujme menšín, najmä židovských komunít, definoval, čo znamená byť súčasťou Európskej únie založenej na hodnotách demokracie a základných ľudských práv, v ktorej sú rozmanitosť a boj proti diskriminácii samozrejmými implicitnými hodnotami. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Odporúča, aby stredoškolské a vysokoškolské vzdelávacie inštitúcie do svojej antidiskriminačnej politiky jasne zahrnuli záväzok vystupovať voči prejavom antisemitizmu, ako aj uznávať židovské hodnoty. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Odporúča, aby židovské mládežnícke organizácie zohrávali významnú úlohu v budúcich verejných politikách na podporu židovského života vo všetkých príslušných oblastiach stratégie a aby im tvorcovia politík na tú činnosť poskytovali aj primeranú podporu. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Médiá

| 4.1. | S cieľom obmedziť antisemitský obsah je potrebné prijať rozhodné opatrenia založené na spoločných hodnotách a výslovnej podpore šírenia pozitívneho obsahu, v rámci ktorého sa uznáva dôstojnosť a práva menšín vrátane menšín židovského pôvodu, a to aj prostredníctvom kampaní v sociálnych médiách. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Zastúpenie židovských komunít a ich členov v tradičných aj sociálnych médiách je vo väčšine prípadov veľmi obmedzené a zameriava sa najmä na vplyv násilia páchaného z antisemitských pohnútok a vplyv terorizmu, ako aj na kolektívnu pamäť o holokauste v Európe, ktorá je nepochybne veľmi dôležitá. Zároveň je okrem toho potrebné zverejňovať aj pozitívnejší obsah, ako je napríklad súčasné židovské divadelné umenie, židovské festivaly alebo propagácia židovských jazykov ako uznanie spoločenského spolužitia. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Okrem oblasti kultúry sa v členských štátoch Európskej únie súbežne realizujú viaceré židovské komunitné/občianske projekty a iniciatívy zamerané na inkluzívnejšiu a demokratickejšiu Európu so zreteľom na hodnoty a ciele EÚ. Tieto iniciatívy sa realizujú vo viacerých oblastiach, ako napríklad boj proti rasizmu, ľudské práva, ochrana životného prostredia alebo kultúrna rozmanitosť, aby sa uviedli aspoň niektoré z nich. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Podľa názoru EHSV by popri možnosti, ktorú ponúkajú sociálne médiá oboznámiť sa s tradičnými hodnotami židovskej komunity a jej historicko-náboženskými prejavmi, bolo žiadúce, aby mohla väčšinová spoločnosť vo všeobecnosti bližšie spoznať pozitívne účinky židovského komunitného aktivizmu na spoločnosť ako celok, čo môže zohrávať významnú úlohu aj v boji proti stereotypom (12). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Je potrebné zlepšiť v médiách prezentovanie znalostí o židovskom živote a jeho pochopenia prostredníctvom odbornej prípravy a informovania novinárov tak, aby sa zabezpečilo vyváženejšie a citlivejšie spravodajstvo o tejto otázke. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | V médiách sa musia dôsledne využívať všetky ústavné právne nástroje a právne nástroje EÚ na potláčanie antisemitského obsahu. Na tento účel by sa mali vykonávať aj systematické prieskumné činnosti za účasti štátnych orgánov na monitorovanie médií a kontrolných organizácií (watchdogs). |
| --- | --- |

4.6.

5.   Kultúra

| 5.1. | Podľa názoru EHSV by sa mal uľahčiť prístup k židovskej kultúre ako neoddeliteľnému dedičstvu európskej identity, ktorá by sa mala oveľa viac priblížiť občanom a širokej verejnosti. Zároveň by to bola vynikajúca príležitosť na podporu vzájomného porozumenia a porozumenia medzi komunitami, čo je predpokladom úspechu európskej myšlienky, ale aj rozvoja židovskej identity a posilnenia židovských komunít. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | V školách je čoraz viac potrebné vzdelávanie v oblasti židovskej kultúry ako samozrejmej, integrálnej a neoddeliteľnej súčasti európskeho kultúrneho spektra vzhľadom na to, že po holokauste je v každodennom kontakte so židovským životom menej ľudí. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV je presvedčený, že kultúrne dedičstvo by sa malo uznávať, rešpektovať a propagovať ako živá a vyvíjajúca sa realita, a nie ako uzavretý odkaz minulosti. Preto je potrebné podporovať väčšiu zodpovednosť a angažovanosť na miestnej úrovni stimulovaním partnerstiev so zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Hoci sa v stratégii spomína Rámcový dohovor Rady Európy o význame kultúrneho dedičstva pre spoločnosť (dohovor z Fara) (13), nie je v nej zmienka o jeho praktickom uplatňovaní. Rámec a usmernenia stanovené v tomto dohovore sa musia zaviesť do praxe, aby sa podporila spolupráca a rozvoj v oblasti vedy, kultúry, umenia a vzdelávania, ako aj cestovného ruchu. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Vyzýva inštitúcie EÚ, členské štáty, občiansku spoločnosť a organizácie sociálnych partnerov, aby náležite predstavili a oslávili príspevok židovskej kultúry k Európskej únii ako neoddeliteľnú a neodňateľnú súčasť našej spoločnej kultúry, napr. podľa vzoru iniciatívy prezentujúcej 1 700 rokov židovského života v Nemecku. Navrhuje podporovať európske dni židovskej kultúry so zapojením príslušných inštitúcií a komunít občianskej spoločnosti a podporuje spoluprácu s Radou Európy, pokiaľ ide organizáciu a rozšírenie programu Kultúrne trasy. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Ak takáto iniciatíva neexistuje, mali by sa stanoviť vnútroštátne normy a usmernenia s cieľom zachovať, udržiavať a obnoviť židovské kultúrne dedičstvo a zároveň zabezpečiť na tento účel primerané financovanie. Mala by sa podporovať prítomnosť židovskej kultúry v medzikultúrnom dialógu a jej prezentácia. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EHSV považuje za potrebné vypracovať dlhodobé integrované stratégie na zachovanie kultúrneho dedičstva založené na zapájaní miestnych komunít na základe multidisciplinárneho prístupu a podporovať ich vykonávanie prostredníctvom finančných nástrojov. To si vyžaduje identifikovať príslušné zainteresované strany (miestne komunity, samosprávy, dobrovoľníci, aktivisti, sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti, židovské náboženské komunity, cirkvi, regionálne a štátne inštitúcie, verejné orgány), vymedziť spôsoby informovania, účasti a konzultácií, preskúmať príležitosti na spoluprácu a partnerstvo a systematicky podporovať tieto procesy. Je nevyhnutné pokračovať v zapájaní Európskej asociácie pre ochranu a podporu židovskej kultúry (AEPJ), ktorá je najväčšou organizáciou na ochranu židovského dedičstva v Európe. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Nenávistné prejavy, trestné činy spáchané z nenávisti, bezpečnosť

| 6.1. | Jasný a pevný legislatívny rámec, ktorý sa systematicky zaoberá nenávistnými prejavmi a súvisiacimi javmi, ako sú dezinformácie, je základným a nevyhnutným prvkom európskeho právneho poriadku, no sám osebe nie je dostatočnou reakciou. Musia ho dopĺňať vzdelávacie nástroje a rozsiahle programy, ktoré sú schopné osloviť občanov a ktoré okrem iného podporujú digitálnu a informačnú gramotnosť, rozvíjajú hodnoty zodpovedného občianstva a poskytujú odbornú prípravu zameranú na odbúravanie predsudkov a boj proti dezinformáciám s cieľom budovať kultúru vzájomného porozumenia. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné odhaľovať korene a príčiny všetkých foriem násilia voči židovským jednotlivcom a komunitám, aby bolo možné účinne zasiahnuť nielen prostredníctvom trestného súdnictva, ale aj prostredníctvom efektívnejšieho systému komunitných a spoločenských zásahov. Zahŕňa to podporu kampaní na zvyšovanie povedomia o nediskriminácii, podporu organizácií občianskej spoločnosti, pokiaľ ide o to, aby poskytovali školenia cieľovým skupinám o rozpoznávaní nenávistných prejavov a trestných činov páchaných z nenávisti a nabádali ich, aby na ne reagovali, a podporu a financovanie aktivít organizácií občianskej spoločnosti na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni v oblasti monitorovania, zberu údajov a oznamovania. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV sa domnieva, že zodpovednosť občanov v týchto oblastiach nie je rovnaká a že by sa mala predovšetkým zdôrazniť zodpovednosť tých, ktorých činnosť môže najviac ovplyvniť sociálne predsudky, a že by sa malo proti nim zakročiť a v závažných prípadoch by mali byť trestne stíhaní. Patria sem politickí aktéri, zástupcovia verejnej a miestnej správy, ako aj zástupcovia orgánov presadzovania práva a justičných orgánov. Ich prípady porušovania sa musia riešiť prioritne a primeraným spôsobom. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | V rámci týchto orgánov, najmä orgánov presadzovania práva, je potrebné posilniť internú odbornú prípravu v oblasti zvyšovania povedomia a v pravidelných intervaloch vykonávať interný hodnotiaci výskum s cieľom zisťovať prípadné predsudky zamestnancov a navrhnúť politiky na zlepšenie situácie. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EHSV odporúča, aby sa v rámci Agentúry Európskej únie pre základné práva vykonala hlbšia analýza súčasnej bezpečnostnej situácie a hrozieb pre židovský život. Prostredníctvom komunikačných nástrojov a nástrojov verejnej politiky by sa na úrovni členských štátov mali zároveň preskúmať pokusy o dezinformácie založené na nepravdivých alebo chybných informáciách o židovskej komunite, najmä pokiaľ ide o akty spojené s rituálmi, pričom by sa takýmto pokusom malo predchádzať. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Musia sa posilniť inštitucionalizované mechanizmy v oblasti trestného stíhania a spolupráce medzi orgánmi presadzovania práva a židovskými komunitnými organizáciami a taktiež by sa mala poskytovať odborná príprava, ktorá by polícii umožnila presne identifikovať takéto trestné činy a motivácie založené na predsudkoch. V súlade so stratégiou EÚ v oblasti práv obetí na roky 2020 – 2025 (14) by sa mala podporovať schopnosť židovskej komunity a kapacita organizácií občianskej spoločnosti poskytovať služby na podporu obetí. Na úrovni EÚ je potrebný jednotný, komplexný a porovnateľnejší zber údajov. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Nárast populizmu na celom svete upozorňuje na to, že v boji proti antisemitizmu je potrebné zohľadniť aj jeho širší sociálny kontext: xenofóbia, homofóbia, transfóbia, rasizmus a protirómske zmýšľanie sa často spájajú s antisemitizmom a nie je možné potláčať jeden druh nenávisti ignorovaním jej iných druhov. Ide o rôzne príznaky toho istého sociálneho javu, ktorý nemožno interpretovať ani účinne riešiť oddelene. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Židovské komunity v Európe potrebujú čoraz rozsiahlejšiu ochranu pre svoje školy, synagógy a komunitné centrá. Štáty by mali v tejto veci zaujať komplexný a holistický prístup a prijať primerané opatrenia a/alebo poskytnúť finančné prostriedky na riešenie týchto výziev s cieľom zaistiť bezpečnosť židovských inštitúcií a komunitný život. |
| --- | --- |

6.8.

7.   Sloboda a praktizovanie náboženstva

| 7.1. | Je základnou povinnosťou všetkých členských štátov zabezpečiť, aby občania mohli slobodne a bez strachu vyznávať svoje náboženstvo podľa svojich náboženských zvyklostí. Zastrašovanie náboženstiev vo všeobecnosti, a najmä židovského náboženského presvedčenia, akýmkoľvek spôsobom alebo v akejkoľvek miere, by sa malo považovať za činnosť namierenú proti demokratickému právnemu poriadku. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Dialóg medzi náboženstvami by sa mal hodnotiť a realizovať ako skutočný strategický dialóg medzi náboženskými organizáciami založený na spoločných hodnotách, a nie ako zdvorilostné gesto, a štát ho musí podporovať svojimi osobitnými nástrojmi. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Židovské komunity si želajú odstrániť rastúcu právnu neistotu, pokiaľ ide o rituálne zabíjanie (Shechita) a obriezku (Brit Mila), a riešiť túto otázku jednotným spôsobom a na úrovni právnych predpisov EÚ. EHSV preto odporúča, aby sa so židovskými komunitami v každom prípade diskutovalo o týchto otázkach a aby sa právne vyriešili, pričom uznáva, že v Európe sú neoddeliteľnou súčasťou židovského náboženského života už tisícky rokov. |
| --- | --- |

7.3.

8.   Medzinárodný rozmer

| 8.1. | EHSV nabáda Komisiu, aby boju proti antisemitizmu a strategickému programu na podporu židovského života dala silný zahraničnopolitický rozmer vo všetkých aspektoch spolupráce s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | EHSV víta skutočnosť, že oznámenie Komisie sa zaoberá aj medzinárodnými aspektmi a zdôrazňuje najmä, že susedská politika a nástroje rozvojovej spolupráce EÚ, ako aj nástroje, ktoré približujú kandidátske krajiny k EÚ, sú vhodnými mechanizmami na boj proti antisemitizmu a na podporu židovského života. |
| --- | --- |

8.2.

9.   Šport

| 9.1. | Vzhľadom na to, že šport, a v rámci neho futbal, predstavuje pre svoju popularitu a publicitu vážne riziko antisemitizmu, no na druhej strane môže byť aj nevyhnutným nástrojom na účinné vystupovanie proti nemu, EHSV je presvedčený, že aj v tejto oblasti treba vymedziť dôrazné odporúčania a usmernenia. V tejto súvislosti podporuje príručku osvedčených postupov Medzinárodnej futbalovej federácie (FIFA) v oblasti rozmanitosti a boja proti diskriminácii, ktorá by tiež mohla byť dôležitým referenčným bodom stratégie. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Je dôležité, aby športové federácie a športové organizácie formulovali svoje ciele podľa tém na základe odporúčaní federácie FIFA (vnútorné predpisy, sankcie a monitorovanie ich vykonávania, vzdelávanie, vytváranie sietí a spolupráca, komunikácia a rovnaké príležitosti). |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | EHSV považuje za dôležité, aby sa v rámci jasného záväzku zo strany fanúšikov, klubov a združení rozvíjali a vo veľkej miere vykonávali vzdelávacie a informačné programy, ktoré sú im určené. Podobná odborná príprava sa môže uplatniť aj ako súčasť sankcionovania fanúšikov, a to aj nad rámec nástrojov trestného práva alebo nezávisle od nich. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Považuje za potrebné vypracovať vzdelávacie materiály pre komunity fanúšikov s cieľom zlepšiť na tribúnach ich chápanie historického pozadia antisemitizmu a zároveň pomôcť vytvárať kultúru začleňovania (15). |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Národné federácie a kluby by sa mali prostredníctvom športových nástrojov nabádať, aby spolu s príslušnými miestnymi organizáciami vypracúvali vzdelávacie publikácie a programy zamerané na zvyšovanie povedomia (16). |
| --- | --- |

9.5.

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Oznámenie Komisie COM(2021)615 final. Stratégia boja proti antisemitizmu a podpory židovského života v EÚ.

1

Stratégia boja proti antisemitizmu a podpory židovského života v EÚ.

(2)  „Antisemitizmus je určitý spôsob vnímania Židov, ktorý možno vyjadriť ako nenávisť k Židom. Slovné a fyzické prejavy antisemitizmu sú namierené proti Židom alebo nežidom a/alebo proti ich majetku, inštitúciám židovskej komunity a ich náboženským ustanovizniam.“ https://www.holocaustremembrance.com/sk/resources/working-definitions-charters/pracovna-definicia-antisemitizmu-aliancie-ihra.

2

(3)  Konsolidované znenie Zmluvy o Európskej únii a Zmluvy o fungovaní Európskej únie: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:12012M/TXT&from=SK.

3

(4)  Oznámenie Komisie COM(2021)615 final. Stratégia boja proti antisemitizmu a podpory židovského života v EÚ.

4

Stratégia boja proti antisemitizmu a podpory židovského života v EÚ.

(5)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15213-2018-INIT/sk/pdf.

5

(6)  https://www.consilium.europa.eu/media/47065/st13637-en20.pdf.

6

(7)  https://www.noa-project.eu/report-cards/. Metodika hodnotí postup jednotlivých členských štátov v desiatich oblastiach obsiahnutých aj v stratégii: vzdelávanie, trestné činy páchané z nenávisti, nenávistné prejavy, médiá, pripomínanie holokaustu, šport, medzináboženský dialóg, sloboda náboženstva, kultúra a ochrana dedičstva, bezpečnosť. Takmer všetky jej normy sú založené na medzinárodných normách, pokynoch, odporúčaniach alebo usmerneniach, ktoré schválili inštitúcie EÚ alebo iné medzinárodné organizácie (napr. OBSE alebo Unesco).

7

(8)  Napríklad zo 76 bodov odporúčaných 9 európskymi židovskými organizáciami (B’nai B’rith International, Európske židovské informačné centrum (CEJI), Svetový židovský kongres (WJC), Európsky židovský kongres (EJC), Európska únia židovských študentov (EUJS), Európska únia progresívneho judaizmu (EUPJ), American Jewish Committee (AJC), Európska asociácia pre ochranu a podporu židovskej kultúry (AEPJ), B’nai B’rith Europe (BBE)) je v konečnom znení stratégie zapracovaných 58 bodov.

8

(9)  Úvodné slová predsedníčky EHSV počas diskusie o antisemitizme v spojitosti so spisom SOC/704 na tému Stratégia boja proti antisemitizmu a podpory židovského života v EÚ; schôdza sekcie SOC 10. februára 2022.

9

Stratégia boja proti antisemitizmu a podpory židovského života

(10)  Young Jewish Europeans, Perceptions and experiences of antisemitism (Mladí židovskí Európania, vnímanie a skúsenosti s antisemitizmom), https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-young-jewish-europeans_en.pdf.

10

Young Jewish Europeans, Perceptions and experiences of antisemitism

(11)  https://en.unesco.org/preventing-violent-extremism/education/antisemitism.

11

(12)  Konkrétne príklady takýchto kampaní a projektov sú uvedené tu: https://www.noa-project.eu/profiles/.

12

(13)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=199.

13

(14)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:52020DC0258.

14

(15)  Napr. https://changingthechants.eu/wp-content/uploads/2021/10/Guidelines.ENGpdf.pdf.

15

(16)  Dobrým príkladom je v tejto súvislosti príručka klubu Chelsea: https://www.efdn.org/wp-content/uploads/2018/05/CFC-CST-KIO-Antisemitism-Stewards-Guide-2018.pdf alebo iniciatíva https://www.theredcard.org.

16

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/81

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o uplatňovaní smernice 2009/52/ES z 18. júna 2009, ktorou sa stanovujú minimálne normy pre sankcie a opatrenia voči zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov

[COM(2021) 592 final]

(2022/C 290/14)

Spravodajca:
  Carlos Manuel TRINIDADE

| Konzultácia | Európska komisia, 1. 12. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 7. 3. 2022 |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 129/1/3 |

Konzultácia

Európska komisia, 1. 12. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

7. 3. 2022

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

129/1/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV súhlasí s analýzou Komisie, najmä pokiaľ ide o tvrdenie, že „nelegálne zamestnávanie osôb, ktoré nie sú oprávnené zdržiavať sa v EÚ, je z hospodárskeho hľadiska škodlivé [...], pretože vedie k stratám verejných financií, stratám na daniach a príspevkoch na sociálne zabezpečenie, znižovaniu miezd a zhoršovaniu pracovných podmienok a vytvára nespravodlivú hospodársku súťaž medzi podnikmi“ na úkor veľkej väčšiny podnikov, ktoré dodržiavajú právne predpisy. „Nelegálne zamestnávanie takisto vystavuje migrantov rizikám porušovania individuálnych a sociálnych práv, najmä pracovnému vykorisťovaniu, neistým životným a pracovným podmienkam a obmedzenému alebo žiadnemu prístupu k sociálnej ochrane.“ (1) |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV berie na vedomie názor Komisie, že smernica poskytuje členským štátom flexibilitu pri navrhovaní rôznych prístupov na dosiahnutie svojich cieľov, čo im umožňuje zohľadniť vnútroštátne špecifiká súvisiace s trhom práce, úlohou nelegálneho zamestnávania a migrácie a závažnosťou porušenia. Všetky členské štáty však musia zabezpečiť, aby pravidlá účinne odrádzali od neregulárnej migrácie a pomáhali v boji proti nelegálnemu zamestnávaniu (2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zdôrazňuje, že nedostatky tejto smernice súvisia s jej transpozíciou a vykonávaním v členských štátoch, najmä pokiaľ ide o značné rozdiely v sankciách, čo vo väčšine prípadov spôsobuje, že dostatočne neodrádzajú od zamestnávania príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov, a migrantov vo všeobecnosti nemotivujú k tomu, aby spolupracovali s orgánmi, a to z dôvodu legitímnych a oprávnených obáv z repatriácie do krajiny pôvodu. Mechanizmy podávania sťažností zo strany migrantov sú vo všeobecnosti neúčinné vzhľadom na to, že chýbajú trvalo dostupné, podrobné, faktické a zmysluplné informácie v jazyku cieľovej skupiny, že kontroly sú obmedzené (z dôvodu chýbajúcich ľudských zdrojov) alebo neefektívne a že členské štáty nepredkladajú aktuálne a adekvátne správy a informácie, ktoré by umožnili pravidelné hodnotenie vykonávania smernice. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV vyzýva členské štáty, aby zintenzívnili svoje úsilie, pokiaľ ide o vykonávanie smernice a aby aktívne spolupracovali s Európskou komisiou s cieľom zabezpečiť jej účinnosť. EHSV dôrazne podporuje pripravenosť Európskej komisie začať konania voči členským štátom v prípade nesplnenia povinnosti, ak nebudú naďalej poskytovať všetky relevantné informácie o vykonávaní kľúčových povinností týkajúcich sa sankcií, kontrol a ochrany práv migrantov vyplývajúcich zo smernice. EHSV však navrhuje, aby Európska komisia v rámci hodnotenia vykonávania smernice, ktoré sa má uskutočniť do roku 2024, preskúmala, aké sankcie možno zaviesť alebo uložiť podnikom, ktoré vedome profitujú z výsledkov nezákonnej a trestnej činnosti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pokiaľ ide o sankcie, EHSV plne podporuje záväzky Komisie a odporúčania členským štátom a predkladá tieto návrhy:






  i. | EHSV odporúča, aby členské štáty vhodne využili potenciál všetkých sankcií stanovených v smernici, najmä uplatňovanie všetkých ďalších administratívnych opatrení (odobratie verejných príspevkov, vylúčenie z verejných súťaží, vrátenie verejných dotácií, dočasné alebo trvalé zatvorenie prevádzok alebo odobratie povolenia na prevádzku). EHSV zároveň odporúča, aby Komisia členské štáty v tomto procese podporila; |
| --- | --- | --- |

1.5.

i.

EHSV odporúča, aby členské štáty vhodne využili potenciál všetkých sankcií stanovených v smernici, najmä uplatňovanie všetkých ďalších administratívnych opatrení (odobratie verejných príspevkov, vylúčenie z verejných súťaží, vrátenie verejných dotácií, dočasné alebo trvalé zatvorenie prevádzok alebo odobratie povolenia na prevádzku). EHSV zároveň odporúča, aby Komisia členské štáty v tomto procese podporila;

| ii. | EHSV odporúča, aby sa sankcie v členských štátoch sformulovali tak, aby boli účinné, odrádzajúce (vyššie ako prínosy) a primerané, založené na komplexnom prístupe a začlenené do právneho rámca jednotlivých členských štátov, a aby sa prijal minimálny rámec sankcií a administratívnych opatrení, ktorý by sa vymedzil pre celú EÚ, pričom každý členský štát by ho mohol sprísniť prostredníctvom svojich vlastných právnych predpisov a prispôsobiť svojej špecifickej hospodárskej a sociálnej situácii v tejto súvislosti. Tieto finančné sankcie však musia byť vyššie ako zisky pochádzajúce z nezákonnej činnosti. |
| --- | --- |

ii.

EHSV odporúča, aby sa sankcie v členských štátoch sformulovali tak, aby boli účinné, odrádzajúce (vyššie ako prínosy) a primerané, založené na komplexnom prístupe a začlenené do právneho rámca jednotlivých členských štátov, a aby sa prijal minimálny rámec sankcií a administratívnych opatrení, ktorý by sa vymedzil pre celú EÚ, pričom každý členský štát by ho mohol sprísniť prostredníctvom svojich vlastných právnych predpisov a prispôsobiť svojej špecifickej hospodárskej a sociálnej situácii v tejto súvislosti. Tieto finančné sankcie však musia byť vyššie ako zisky pochádzajúce z nezákonnej činnosti.

| 1.6. | Pokiaľ ide o opatrenia na ochranu práv neregulárnych migrantov, EHSV podporuje záväzky Komisie a odporúčania členským štátom a predkladá tieto návrhy:






  i. | Spolupráca Komisie s členskými štátmi:






  — | EHSV odporúča, aby Komisia posilnila svoj dialóg s členskými štátmi s cieľom zabezpečiť, aby boli administratívne postupy vypracované verejnými orgánmi v členských štátoch účinnejšie. |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.

i.

Spolupráca Komisie s členskými štátmi:

—

EHSV odporúča, aby Komisia posilnila svoj dialóg s členskými štátmi s cieľom zabezpečiť, aby boli administratívne postupy vypracované verejnými orgánmi v členských štátoch účinnejšie.

| ii. | Spolupráca migrantov s orgánmi v boji proti nelegálnej práci:






  — | EHSV odporúča, aby Komisia a členské štáty umožnili migrantom spolupracujúcim s orgánmi v boji proti zamestnávateľom pracovníkov z tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov, prístup k povoleniam na legálny pobyt a prácu s cieľom motivovať ich k aktívnej spolupráci s orgánmi hostiteľskej krajiny. |
| --- | --- | --- |

ii.

Spolupráca migrantov s orgánmi v boji proti nelegálnej práci:

—

EHSV odporúča, aby Komisia a členské štáty umožnili migrantom spolupracujúcim s orgánmi v boji proti zamestnávateľom pracovníkov z tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov, prístup k povoleniam na legálny pobyt a prácu s cieľom motivovať ich k aktívnej spolupráci s orgánmi hostiteľskej krajiny.

| iii. | Úloha odborových zväzov, podnikateľských združení a organizácií občianskej spoločnosti:






  — | EHSV odporúča Komisii, aby sa týmto subjektom poskytol prístup k osobitným programom EÚ na podporu činnosti okrem iného v oblasti poskytovania informácií, poradenstva, právnej a finančnej podpory a odbornej prípravy, ako konkrétna forma, akou by tieto subjekty pokračovali v tejto činnosti a zlepšili ju. |
| --- | --- | --- |

iii.

Úloha odborových zväzov, podnikateľských združení a organizácií občianskej spoločnosti:

—

EHSV odporúča Komisii, aby sa týmto subjektom poskytol prístup k osobitným programom EÚ na podporu činnosti okrem iného v oblasti poskytovania informácií, poradenstva, právnej a finančnej podpory a odbornej prípravy, ako konkrétna forma, akou by tieto subjekty pokračovali v tejto činnosti a zlepšili ju.

| — | EHSV žiada, aby sa táto požiadavka spolufinancovania v konkrétnych programoch EÚ osobitne prehodnotila vzhľadom na pandémiu a ťažkosti v oblasti vlastných zdrojov. |
| --- | --- |

—

EHSV žiada, aby sa táto požiadavka spolufinancovania v konkrétnych programoch EÚ osobitne prehodnotila vzhľadom na pandémiu a ťažkosti v oblasti vlastných zdrojov.

| iv. | Odporúčania EHSV členským štátom:






  — | inšpektorátom práce by sa mali prideliť potrebné zdroje, ktoré im umožnia efektívne vykonávať svoje úlohy, a najmä zintenzívniť kontroly v najrizikovejších odvetviach; |
| --- | --- | --- |

iv.

Odporúčania EHSV členským štátom:

—

inšpektorátom práce by sa mali prideliť potrebné zdroje, ktoré im umožnia efektívne vykonávať svoje úlohy, a najmä zintenzívniť kontroly v najrizikovejších odvetviach;

| — | mali by sa využívať všetky prostriedky, najmä sociálne siete a audiovizuálne médiá, na realizáciu informačných a osvetových kampaní, tak pre podnikateľov, ktorí zamestnávajú neregulárnych migrantov z tretích krajín, s cieľom poukázať na riziko takéhoto zamestnania, ako aj pre samotných pracovníkov, pričom sa im vo viacerých jazykoch poskytnú informácie o ich právach a spôsobe, akým si ich môžu uplatňovať. V rámci týchto kampaní by odborové zväzy, podnikateľské združenia a organizácie občianskej spoločnosti mali mať vlastný priestor na šírenie svojich posolstiev; |
| --- | --- |

—

mali by sa využívať všetky prostriedky, najmä sociálne siete a audiovizuálne médiá, na realizáciu informačných a osvetových kampaní, tak pre podnikateľov, ktorí zamestnávajú neregulárnych migrantov z tretích krajín, s cieľom poukázať na riziko takéhoto zamestnania, ako aj pre samotných pracovníkov, pričom sa im vo viacerých jazykoch poskytnú informácie o ich právach a spôsobe, akým si ich môžu uplatňovať. V rámci týchto kampaní by odborové zväzy, podnikateľské združenia a organizácie občianskej spoločnosti mali mať vlastný priestor na šírenie svojich posolstiev;

| — | mali by zriadiť telefónnu linku, prostredníctvom ktorej by mohol prisťahovalec anonymne nahlásiť vykorisťovanie a iné praktiky svojho zamestnávateľa. |
| --- | --- |

—

mali by zriadiť telefónnu linku, prostredníctvom ktorej by mohol prisťahovalec anonymne nahlásiť vykorisťovanie a iné praktiky svojho zamestnávateľa.

| 1.7. | Pokiaľ ide o kontroly, EHSV podporuje záväzky Komisie a odporúčania členským štátom a navrhuje:






  i. | členským štátom, aby:






  — | vytvorili stratégie dohľadu zamerané predovšetkým na rizikové odvetvia, zvýšili počet inšpektorov práce a zlepšili účinnosť kontrol; |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.

i.

členským štátom, aby:

—

vytvorili stratégie dohľadu zamerané predovšetkým na rizikové odvetvia, zvýšili počet inšpektorov práce a zlepšili účinnosť kontrol;

| — | realizovali odporúčania alebo normy Medzinárodnej organizácie práce (MOP) týkajúce sa pomeru inšpektorov práce (jeden inšpektor na 10 000 pracovníkov) ako prostriedku na pridelenie dostatočných ľudských zdrojov inšpektorátom práce, aby mohli vykonávať svoje úlohy; |
| --- | --- |

—

realizovali odporúčania alebo normy Medzinárodnej organizácie práce (MOP) týkajúce sa pomeru inšpektorov práce (jeden inšpektor na 10 000 pracovníkov) ako prostriedku na pridelenie dostatočných ľudských zdrojov inšpektorátom práce, aby mohli vykonávať svoje úlohy;

| — | v rámci stratégie v oblasti kontrol stanovili, že tieto kontroly sa nebudú vykonávať v spolupráci s migračnými orgánmi a že inšpektori práce nemajú povinnosť oznamovať týmto orgánom neregulárnych migrantov, ktorých nájdu na kontrolovaných pracoviskách; |
| --- | --- |

—

v rámci stratégie v oblasti kontrol stanovili, že tieto kontroly sa nebudú vykonávať v spolupráci s migračnými orgánmi a že inšpektori práce nemajú povinnosť oznamovať týmto orgánom neregulárnych migrantov, ktorých nájdu na kontrolovaných pracoviskách;

| — | sa v členských štátoch, v ktorých už sociálni partneri zohrávajú určitú úlohu pri kontrolách, táto úloha naďalej rešpektovala; |
| --- | --- |

—

sa v členských štátoch, v ktorých už sociálni partneri zohrávajú určitú úlohu pri kontrolách, táto úloha naďalej rešpektovala;

| — | umožnili odborovým zväzom a organizáciám zamestnávateľov účasť na kontrolných činnostiach v súlade s existujúcimi vnútroštátnymi postupmi, avšak pri rešpektovaní noriem MOP, najmä pokiaľ ide o zhromažďovanie a výmenu informácií |
| --- | --- |

—

umožnili odborovým zväzom a organizáciám zamestnávateľov účasť na kontrolných činnostiach v súlade s existujúcimi vnútroštátnymi postupmi, avšak pri rešpektovaní noriem MOP, najmä pokiaľ ide o zhromažďovanie a výmenu informácií

| ii. | Európskej komisii, aby:






  — | motivovala členské štáty, aby do roku 2024 (plánovaný termín ďalšej hodnotiacej správy) (3) zaistili dostatočný počet inšpektorov práce v pomere k počtu zamestnancov v súlade s dohovorom MOP č. 81, a ak tak neurobia, aby zvážila predloženie legislatívnej iniciatívy na vykonávanie tejto medzinárodnej normy v EÚ; |
| --- | --- | --- |

ii.

Európskej komisii, aby:

—

motivovala členské štáty, aby do roku 2024 (plánovaný termín ďalšej hodnotiacej správy) (3) zaistili dostatočný počet inšpektorov práce v pomere k počtu zamestnancov v súlade s dohovorom MOP č. 81, a ak tak neurobia, aby zvážila predloženie legislatívnej iniciatívy na vykonávanie tejto medzinárodnej normy v EÚ;

| iii. | Účasť Európskeho orgánu práce (ELA) na kontrolách:






  — | EHSV odporúča Komisii a členským štátom, aby bol tento orgán v súlade s ustanoveniami nariadenia o jeho zriadení viac zapájaný do kontrol na európskej úrovni, keďže sa už zistilo, že mnohé reťazce náboru a sprostredkovaného náboru migrujúcich pracovníkov pôsobia na európskej úrovni, čo si vyžaduje rovnakú úroveň kontroly. |
| --- | --- | --- |

iii.

Účasť Európskeho orgánu práce (ELA) na kontrolách:

—

EHSV odporúča Komisii a členským štátom, aby bol tento orgán v súlade s ustanoveniami nariadenia o jeho zriadení viac zapájaný do kontrol na európskej úrovni, keďže sa už zistilo, že mnohé reťazce náboru a sprostredkovaného náboru migrujúcich pracovníkov pôsobia na európskej úrovni, čo si vyžaduje rovnakú úroveň kontroly.

| 1.8. | Pokiaľ ide o značné informačné medzery, EHSV víta iniciatívu Komisie, ktorej cieľom je s podporou Európskej migračnej siete zriadiť informačný systém na sprostredkovanie informácií a databázu na poskytovanie včasných, pravidelných a porovnateľných informácií, čo umožní prekonať súčasné rozsiahle ťažkosti. EHSV však navrhuje, aby Európska komisia v príslušných právnych predpisoch stanovila, že imigračné úrady členských štátov nemôžu využívať túto databázu na identifikáciu nelegálnych pracovníkov a následne na ich návrat do krajín pôvodu. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Ciele oznámenia

| 2.1. | Cieľom oznámenia Komisie, ktoré je predmetom stanoviska EHSV, je posilniť uplatňovanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/52/ES (4). Toto oznámenie je súčasťou všeobecnejšieho prístupu Nového paktu o migrácii a azyle. Komisia posúdi spôsoby, ako posilniť účinnosť smernice a vyhodnotí potrebu ďalších opatrení. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Predkladaným oznámením je zároveň splnená povinnosť pravidelne podávať správy Európskemu parlamentu a Rade stanovená v článku 16 smernice. Stanovujú sa v ňom opatrenia potrebné na posilnenie vykonávania smernice so zameraním na oblasti činnosti:






  — | sankcie voči zamestnávateľom (kapitola 2), |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

sankcie voči zamestnávateľom (kapitola 2),

| — | opatrenia na ochranu práv neregulárnych migrantov (kapitola 3), |
| --- | --- |

—

opatrenia na ochranu práv neregulárnych migrantov (kapitola 3),

| — | kontroly (kapitola 4), |
| --- | --- |

—

kontroly (kapitola 4),

| — | významné informačné medzery (kapitola 5), |
| --- | --- |

—

významné informačné medzery (kapitola 5),

| — | zintenzívnenie opatrení EÚ v boji proti nelegálnemu zamestnávaniu (kapitola 6). |
| --- | --- |

—

zintenzívnenie opatrení EÚ v boji proti nelegálnemu zamestnávaniu (kapitola 6).

| 2.3. | Toto stanovisko sa zaoberá kľúčovými aspektmi každej z týchto tém. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV konštatuje, že „je ťažké odhadnúť rozsah nelegálneho zamestnávania v EÚ, pretože ide o skrytý jav [...]. Existujú indície, že nelegálne zamestnávanie neregulárnych migrantov sa vo vyššej miere vyskytuje tam, kde je vysoký podiel neformálnej hospodárskej činnosti. Odhaduje sa, že neformálne zamestnávanie predstavuje v priemere 16,8 % všetkých pracovných miest v EÚ, ale kvantifikovať rozsah nelegálneho zamestnávania neregulárnych migrantov je zložitejšie, najmä pokiaľ ide o aspekty súvisiace s pohlavím a deťmi, keďže v prípade neregulárnej migrácie je ťažké robiť odhady.“ (5) Povaha a rozsah nelegálneho zamestnávania sa v členských štátoch líšia, pričom zlepšovanie dostupnosti aktuálnych a presných údajov je jednou z hlavných výziev pre adekvátnejšie pochopenie a riešenie tejto otázky. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV súhlasí s názorom Komisie, že „pracovníci bez dokladov môžu byť v praxi často zamestnaní formou zložitých pracovnoprávnych vzťahov zahŕňajúcich subdodávateľské zmluvy, náborárov a agentúry dočasného zamestnávania, ako aj prostredníctvom online platforiem poskytujúcich krátkodobú prácu (napr. donášku potravín a jedla, dopravné služby), čo komplikuje odhaľovanie zamestnávateľov, ktorí zamestnávajú neregulárnych migrantov. V tejto súvislosti má za ochranu migrantov zodpovedať celý reťazec zamestnávateľov, a to najmä v hospodárskych odvetviach, kde je rozšírené využívanie subdodávateľov, ako je stavebníctvo, ako aj v novovznikajúcej hospodárskej oblasti práce pre online platformy.“ (6) |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV poukazuje na to, že v niektorých prípadoch môže byť extrémne a dlhotrvajúce porušovanie ľudských práv a zásad právneho štátu spojené s inými trestnými činmi a nedbanlivosťou štátu, ako sa uvádza v prelomovom rozsudku Európskeho súdu pre ľudské práva z roku 2017[1], v ktorom sa závažné pracovné vykorisťovanie migrujúcich pracovníkov na jahodových poliach v meste Nea Manolada v Grécku uznalo za nútenú prácu, pričom sa konkrétne uvádza, že vykorisťovanie prostredníctvom práce je formou obchodovania s ľuďmi (7). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV vo svojich doterajších stanoviskách upozornil na potrebu prijať súbežné opatrenia s cieľom vytvoriť príležitosti pre legálne prisťahovalectvo a riešiť príčiny nelegálneho prisťahovalectva. EHSV vo svojom stanovisku z vlastnej iniciatívy k návrhu smernice o sankciách voči zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov, vyjadril „pochybnosti, pokiaľ ide o obsah navrhovanej smernice, o termín, v ktorom bola vypracovaná ako aj o poradie schválenia legislatívnych návrhov“, a zároveň vyzdvihol „dôležitosť efektívnej implementácie smernice v členských štátoch, čo však nebude ľahké, pretože: i) kontrolné orgány nemajú dostatok kvalifikovaných pracovníkov, ii) existujú ťažkosti pri rozdeľovaní právomocí medzi jednotlivé orgány, iii) počet podnikov, v ktorých sa má vykonať kontrola, je veľký“, pričom na záver skonštatoval, že „sila smernice by mala spočívať v jej účinnej implementácii“. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Napriek pozitívnym aspektom uvedeným v oznámení má EHSV po 12 rokoch uplatňovania smernice vážne pochybnosti o tom, či ide o vhodný prostriedok na boj proti vykorisťovaniu neregulárnych migrujúcich pracovníkov a na legalizáciu ich situácie v hostiteľských krajinách. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV sa tiež domnieva, že smernica o sankciách voči zamestnávateľom sama o sebe nepostačuje na podporu legálnych spôsobov migrácie a na vyriešenie problému nelegálneho prisťahovalectva. Na zosúladenie rôznych ustanovení politiky EÚ v oblasti legálnej migrácie s vnútroštátnym úsilím o riešenie problému nelegálnej práce je potrebný komplexnejší prístup. Je potrebné uľahčiť podnikom zamestnávanie riadne regularizovaných migrantov, čo znamená, že pravidlá by mali byť jednoduchšie, jasnejšie a nie príliš byrokratické. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrétne pripomienky k sankciám voči zamestnávateľom

| 4.1. | EHSV považuje za veľmi dôležité, aby sa v smernici stanovilo, že peňažné a trestnoprávne sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce v snahe znížiť motiváciu zamestnávateľov k zamestnávaniu neregulárnych migrantov. Sankcie by mali v značnej miere prevážiť hospodárske prínosy najímania neregulárnych migrantov (8). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV zároveň poukazuje na iné administratívne opatrenia uvedené v smernici, ako je napríklad odobratie verejných príspevkov alebo vylúčenie z verejných súťaží, vrátenie verejných dotácií, dočasné alebo trvalé zatvorenie prevádzok alebo odobratie povolenia na prevádzku. EHSV negatívne vníma, že tieto opatrenia sa stále veľmi málo využívajú napriek ich potenciálu odradiť zamestnávateľov od náboru neregulárnych migrantov (9). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Medzi členskými štátmi existujú značné rozdiely, pokiaľ ide o výšku peňažných sankcií a trestnoprávne sankcie (napr. peňažný trest sa pohybuje od 3 000 EUR do 43 000 EUR a trest odňatia slobody sa pohybuje od 8 dní do 12 rokov) (10). Bolo by však dôležité získať prehľad o kombináciách rôznych sankcií uplatňovaných v členských štátoch. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV zdôrazňuje, že členské štáty s prísnejším systémom sankcií považujú vyššie peňažné sankcie za dobrý odrádzajúci prostriedok pre nelegálne zamestnávanie, zatiaľ čo členské štáty, ktoré uplatňujú nižšie sankcie alebo v ktorých sa riziko sankcií považuje za nízke v porovnaní s možnými ziskami z nelegálneho zamestnávania, nepovažujú sankcie za dostatočný odstrašujúci prostriedok. Významné je, že od roku 2014 jedenásť členských štátov zmenilo svoje právne predpisy s cieľom zvýšiť výšku ukladanej pokuty (11). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | V oznámení sa uvádza, že rozdielna úroveň pokút uplatňovaných v členských štátoch závisí od rôznych prvkov, napríklad od hospodárskej situácie a výšky minimálnej mzdy v členskom štáte, čo EHSV chápe, nazdáva sa však, že to neodôvodňuje zavádzanie sankcií, ktoré nie sú odrádzajúce. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV považuje za neprijateľné, že existujú značné medzery v informáciách poskytovaných členskými štátmi, pokiaľ ide o uplatňovanie trestnoprávnych sankcií voči zamestnávateľom a počet začatých konaní. Dostupné informácie však poukazujú na skutočnosť, že smernica mala obmedzený vplyv na odrádzanie od nelegálneho zamestnávania prostredníctvom sankcií, a EHSV v tejto súvislosti negatívne vníma, že sa prostredníctvom nej zatiaľ nepodarilo vytvoriť účinný rámec pre účinné, primerané a odrádzajúce sankcie v celej EÚ (12). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV konštatuje a zdôrazňuje, že podľa spätnej väzby, ktorú poskytli zainteresované strany zastupujúce odborové zväzy a MVO pri cielených adresných konzultáciách na túto tému, sú sankcie pre vykorisťujúcich zamestnávateľov zjavne nižšie ako výhody plynúce z nedeklarovanej práce a sociálneho dumpingu (13). Z hodnotenia zamestnávateľov však vyplýva, že sankcie sú dostatočne prísne, pričom je dôležité zlepšiť účinné a primerané presadzovanie sankcií v rámci vykonávania smernice v každom členskom štáte. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Konkrétne pripomienky k opatreniam na ochranu práv neregulárnych migrantov

| 5.1. | Článkom 6 ods. 2 a článkom 13 smernice sa neregulárnym migrantom poskytuje súbor práv s cieľom zabezpečiť, aby boli primerane informovaní, mohli podávať sťažnosti proti porušovaniu pracovnoprávnych predpisov a žiadať vyplatenie nezaplatených miezd. Ide o kľúčové ustanovenia na ochranu migrantov pred rizikom vykorisťovania a zneužívania (14). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV berie na vedomie názory a analýzy Komisie v tejto oblasti a súhlasí s nimi, a to konkrétne:






  i. | Ďalšie úsilie si vyžaduje tiež vykonávanie ochranných prvkov, najmä v súvislosti s prístupom k informáciám, prístupom k spravodlivosti a vymáhaním dlžných platieb, ako aj s udeľovaním povolení na prechodný pobyt (15). |
| --- | --- | --- |

5.2.

i.

Ďalšie úsilie si vyžaduje tiež vykonávanie ochranných prvkov, najmä v súvislosti s prístupom k informáciám, prístupom k spravodlivosti a vymáhaním dlžných platieb, ako aj s udeľovaním povolení na prechodný pobyt (15).

| ii. | Väčšina členských štátov poskytuje len všeobecné informácie o právach zamestnancov, a nie cielené informácie, ktoré sú relevantné v špecifickej situácii neregulárnych migrujúcich pracovníkov. |
| --- | --- |

ii.

Väčšina členských štátov poskytuje len všeobecné informácie o právach zamestnancov, a nie cielené informácie, ktoré sú relevantné v špecifickej situácii neregulárnych migrujúcich pracovníkov.

| iii. | Spolupráca verejných orgánov so sociálnymi partnermi a mimovládnymi organizáciami je kľúčom k uľahčeniu podávania sťažností, pretože majú často priamy kontakt s pracovníkmi a môžu zlepšovať osvetu a informovanosť medzi migrantmi o ich právach, budovať vzájomnú dôveru a pomáhať pracovníkom identifikovať situácie nedeklarovanej práce a pracovného vykorisťovania s cieľom podať sťažnosť. Úloha sociálnych partnerov a MVO je takisto veľmi dôležitá pri uľahčovaní podávania sťažností a odhaľovaní situácií vykorisťovania, ale aj pri znižovaní strachu migrantov z toho, že ak ich migračné orgány odhalia, začne sa konanie o ich návrate. Vo veľkej väčšine členských štátov právne predpisy prisudzujú týmto zainteresovaným stranám, najmä odborovým zväzom, dôležitú úlohu v rámci vnútroštátneho mechanizmu na uľahčenie podávania sťažností (16). |
| --- | --- |

iii.

Spolupráca verejných orgánov so sociálnymi partnermi a mimovládnymi organizáciami je kľúčom k uľahčeniu podávania sťažností, pretože majú často priamy kontakt s pracovníkmi a môžu zlepšovať osvetu a informovanosť medzi migrantmi o ich právach, budovať vzájomnú dôveru a pomáhať pracovníkom identifikovať situácie nedeklarovanej práce a pracovného vykorisťovania s cieľom podať sťažnosť. Úloha sociálnych partnerov a MVO je takisto veľmi dôležitá pri uľahčovaní podávania sťažností a odhaľovaní situácií vykorisťovania, ale aj pri znižovaní strachu migrantov z toho, že ak ich migračné orgány odhalia, začne sa konanie o ich návrate. Vo veľkej väčšine členských štátov právne predpisy prisudzujú týmto zainteresovaným stranám, najmä odborovým zväzom, dôležitú úlohu v rámci vnútroštátneho mechanizmu na uľahčenie podávania sťažností (16).

| iv. | Neregulárni migranti, ktorí zažili pracovné vykorisťovanie, čelia v praxi problémom, pokiaľ ide o prístup ku konaniam o udelení povolenia na pobyt alebo o podmienky udeľovania týchto povolení. Zainteresované strany uvádzajú, že obete nemajú dostatočný prístup k informáciám a právnemu poradenstvu o možnosti získať povolenie a o tom, ako oň požiadať alebo podať žiadosť o posúdenie, ďalej o udeľovaní povolení, ktoré sú často naviazané na vznesenie obvinenia voči určitým zamestnávateľom, a o situáciách, keď je povolenie podmienené účasťou obetí na trestnom konaní, hoci sa to v smernici nevyžaduje (17). |
| --- | --- |

iv.

Neregulárni migranti, ktorí zažili pracovné vykorisťovanie, čelia v praxi problémom, pokiaľ ide o prístup ku konaniam o udelení povolenia na pobyt alebo o podmienky udeľovania týchto povolení. Zainteresované strany uvádzajú, že obete nemajú dostatočný prístup k informáciám a právnemu poradenstvu o možnosti získať povolenie a o tom, ako oň požiadať alebo podať žiadosť o posúdenie, ďalej o udeľovaní povolení, ktoré sú často naviazané na vznesenie obvinenia voči určitým zamestnávateľom, a o situáciách, keď je povolenie podmienené účasťou obetí na trestnom konaní, hoci sa to v smernici nevyžaduje (17).

| v. | Agentúra pre základné práva (FRA) poukazuje na to, že v niektorých členských štátoch migranti v neregulárnej situácii nevyužívajú existujúce systémy podávania sťažností. Dôvodov môže byť viacero: chýbajúce stimuly, aby pracovníci podali sťažnosť, obmedzené informácie o ich právach a dostupnom mechanizme na podávanie sťažností, hospodárske prekážky, ako sú členské poplatky pre odborové zväzy, ktoré pomáhajú len členom, a predovšetkým strach z odhalenia, zadržania a navrátenia (18). |
| --- | --- |

v.

Agentúra pre základné práva (FRA) poukazuje na to, že v niektorých členských štátoch migranti v neregulárnej situácii nevyužívajú existujúce systémy podávania sťažností. Dôvodov môže byť viacero: chýbajúce stimuly, aby pracovníci podali sťažnosť, obmedzené informácie o ich právach a dostupnom mechanizme na podávanie sťažností, hospodárske prekážky, ako sú členské poplatky pre odborové zväzy, ktoré pomáhajú len členom, a predovšetkým strach z odhalenia, zadržania a navrátenia (18).

| vi. | Aj sociálni partneri a MVO zohrávajú ústrednú úlohu pri podpore a vykonávaní ochranných opatrení podľa smernice a pri zvyšovaní ich dosahu na neregulárnych migrantov. Komisia posilní dialóg so sociálnymi partnermi a MVO zastupujúcimi pracovníkov bez dokladov a pri rozvoji týchto činností bude spolupracovať s Európskou platformou na riešenie problému nedeklarovanej práce. |
| --- | --- |

vi.

Aj sociálni partneri a MVO zohrávajú ústrednú úlohu pri podpore a vykonávaní ochranných opatrení podľa smernice a pri zvyšovaní ich dosahu na neregulárnych migrantov. Komisia posilní dialóg so sociálnymi partnermi a MVO zastupujúcimi pracovníkov bez dokladov a pri rozvoji týchto činností bude spolupracovať s Európskou platformou na riešenie problému nedeklarovanej práce.

| 5.3. | EHSV upozorňuje na skutočnosť, že neregulárni migrujúci pracovníci (napriek tomu, že ich odbory, organizácie občianskej spoločnosti alebo verejné služby informovali o ich právach) môžu mať zábrany podať sťažnosť na zamestnávateľa v súvislosti s vymáhaním nevyplatených miezd alebo nahlásiť možnú situáciu vykorisťovania, pretože je možné, že im bude nariadený návrat, prídu o príjem a v niektorých prípadoch môžu čeliť aj odvete zamestnávateľa. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Konkrétne pripomienky, pokiaľ ide o kontroly

| 6.1. | EHSV súhlasí s argumentom Komisie, že kontroly sú najdôležitejším nástrojom na odhaľovanie zamestnávateľov, ktorí zamestnávajú neregulárnych migrantov, a prípadov vykorisťovania. Práve na základe kontrol možno brať zamestnávateľov na zodpovednosť a potrestať ich, ako aj zaviesť opatrenia potrebné na ochranu neregulárnych migrujúcich pracovníkov, ktorí sú vykorisťovaní. V článku 13 ods. 1 smernice sa od členských štátov vyžaduje, aby zabezpečili účinné a adekvátne kontroly založené na posúdeniach rizika a aby určili odvetvia činnosti, ktoré sú daným javom najviac ohrozené, bez čoho nie je možné dosiahnuť ciele smernice (19). EHSV zároveň zdôrazňuje, že okrem zabezpečenia účinných kontrol sa musia riešiť aj ďalšie problémy spojené so zamestnávaním štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV s prekvapením konštatuje, že v oznámení sa neuvádza žiadny odkaz na Európsky orgán práce, pokiaľ ide o jeho zapojenie do kontrol na európskej úrovni, keďže, ako je známe, mnohé reťazce náboru a sprostredkovaného náboru migrujúcich pracovníkov pôsobia na európskej úrovni, čo si vyžaduje rovnakú úroveň kontroly. EHSV zdôrazňuje, že by sa to malo zmeniť. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV plne podporuje závery Komisie týkajúce sa kontrol, najmä tieto:






  i. | Je málo pravdepodobné, že počet kontrol vykonávaných v súčasnom systéme odradí zamestnávateľov od náboru neregulárnych migrantov. Podiel zamestnávateľov, ktorí podliehajú kontrolám, je zvyčajne veľmi nízky; zamestnávatelia preto môžu nadobudnúť dojem, že ekonomická výhoda plynúca z nelegálneho zamestnávania je vyššia ako pravdepodobnosť odhalenia pri kontrolách (20). |
| --- | --- | --- |

6.3.

i.

Je málo pravdepodobné, že počet kontrol vykonávaných v súčasnom systéme odradí zamestnávateľov od náboru neregulárnych migrantov. Podiel zamestnávateľov, ktorí podliehajú kontrolám, je zvyčajne veľmi nízky; zamestnávatelia preto môžu nadobudnúť dojem, že ekonomická výhoda plynúca z nelegálneho zamestnávania je vyššia ako pravdepodobnosť odhalenia pri kontrolách (20).

| ii. | Členské štáty a iné zainteresované strany uvádzajú, že orgány inšpekcie práce bývajú často personálne poddimenzované a chýbajú im zdroje, čo má vplyv na počet a frekvenciu vykonávaných kontrol (21). |
| --- | --- |

ii.

Členské štáty a iné zainteresované strany uvádzajú, že orgány inšpekcie práce bývajú často personálne poddimenzované a chýbajú im zdroje, čo má vplyv na počet a frekvenciu vykonávaných kontrol (21).

| iii. | Zainteresované strany podporujú myšlienku oddelenia činností inšpekcie práce a činností z oblasti presadzovania práva/prisťahovalectva prostredníctvom „ochranného štítu“, ktorý by zaručil, že neregulárni migranti odhalení počas kontrol nebudú postúpení imigračným orgánom na účely konania o návrate (22). |
| --- | --- |

iii.

Zainteresované strany podporujú myšlienku oddelenia činností inšpekcie práce a činností z oblasti presadzovania práva/prisťahovalectva prostredníctvom „ochranného štítu“, ktorý by zaručil, že neregulárni migranti odhalení počas kontrol nebudú postúpení imigračným orgánom na účely konania o návrate (22).

| 6.4. | EHSV v tejto súvislosti považuje za neprijateľné, že vo niektorých členských štátoch sa kontroly nezameriavajú na rizikové odvetvia, čo nezodpovedá požiadavke smernice (23). Vo väčšine členských štátov sú najbežnejšími rizikovými sektormi poľnohospodárstvo, stavebníctvo, výroba, domáca starostlivosť a sociálna pomoc, pohostinské a stravovacie služby. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EHSV poukazuje na pripomienku FRA, že kontroly vykonávané spoločne s orgánmi práce a jednotkami zaoberajúcimi sa bojom proti obchodovaniu s ľuďmi alebo inými špecializovanými jednotkami vyškolenými pre oblasť pracovného vykorisťovania môžu pomôcť identifikovať migrantov, ktorí sú obeťami pracovného vykorisťovania alebo obchodovania s ľuďmi (24). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | V súvislosti s týmto názorom FRA však EHSV poukazuje na tvrdenie zainteresovaných strán pracujúcich v teréne, podľa ktorých sú vykorisťovaní pracovníci odrádzaní od nahlásenia svojej situácie počas kontrol z dôvodu rizika zadržania a návratu, najmä ak kontroly vykonávajú spoločne orgány inšpekcie práce a polícia/imigračné orgány. |
| --- | --- |

6.6.

7.   Konkrétne pripomienky, pokiaľ ide o významné informačné medzery

| 7.1. | V smernici sa vyžaduje, aby členské štáty každoročne oznámili Komisii počet kontrol a ich výsledky, informovali ju o dlžných platbách uhradených zamestnávateľmi, iných uplatňovaných opatreniach a o uľahčení podávania sťažností. Tieto informácie sú kľúčové na posúdenie spôsobu vykonávania opatrení smernice a ich dôsledkov. Členské štáty poskytujú veľmi obmedzené a nerovnomerné informácie, čo vedie k značným medzerám v údajoch o kontrolách a ich výsledkoch (25). |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Nedostatok spoľahlivých a úplných informácií sťažuje konečné posúdenie, či smernica mala vplyv z hľadiska odrádzania od nelegálneho zamestnávania a jeho znižovania a či sú trestnoprávne sankcie v členských štátoch účinné, primerané a odrádzajúce. Lepší zber informácií by prispel k účinnejšej stratégii presadzovania práva na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ (26). |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EHSV víta iniciatívu Komisie, ktorej cieľom je s podporou Európskej migračnej siete zriadiť informačný systém na sprostredkovanie informácií a databázu na poskytovanie včasných, pravidelných a porovnateľných informácií (27). Táto sieť zároveň môže byť užitočným nástrojom na organizovanie príležitostí na vzájomné učenie a výmenu postupov medzi členskými štátmi a príslušnými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EHSV sa domnieva, že táto databáza musí byť v súlade s pravidlami všeobecného nariadenia o ochrane údajov a imigračné úrady členských štátov ju nemôžu využívať na identifikáciu nelegálnych pracovníkov, a následne na ich návrat do krajín pôvodu. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Konkrétne pripomienky k zintenzívneniu opatrení v boji proti nelegálnemu zamestnávaniu

| 8.1. | EHSV plne podporuje postoje a zámery Komisie uvedené v predkladanom oznámení: |
| --- | --- |

8.1.

| 8.1.1. | V záujme boja proti neregulárnej migrácii musí EÚ riešiť všetky aspekty tohto javu komplexným prístupom, ako sa uvádza v novom pakte. Okrem riešenia základných príčin migrácie, obnovenia boja proti prevádzačom migrantov v partnerstve s tretími krajinami a zintenzívnenia otvárania legálnych ciest do EÚ musí EÚ zlepšiť aj svoju reakciu na nelegálne zamestnávanie, ktoré je hnacou silou neregulárnej migrácie a zdrojom vykorisťovania a zneužívania. Na tento účel je potrebné zabezpečiť účinnejšie vykonávanie a presadzovanie smernice, ktorá je najdôležitejším nástrojom, ktorý máme k dispozícii a ktorého potenciál ešte nie je plne využitý (28). |
| --- | --- |

8.1.1.

| 8.1.2. | Komisia bude aj naďalej monitorovať vykonávanie smernice a zameria sa na jej účinné presadzovanie, pričom bude podporovať členské štáty v úsilí o jej vykonávanie. Po prijatí predkladaného oznámenia sa Komisia spojí s príslušnými orgánmi členských štátov s cieľom získať dodatočné informácie o vykonávaní kľúčových povinností týkajúcich sa sankcií, kontrol a ochrany práv migrantov vyplývajúcich zo smernice a nájsť možné riešenia. Ak to bude potrebné, Komisia začne konania v prípade nesplnenia povinnosti (29). |
| --- | --- |

8.1.2.

| 8.1.3. | Komisia do konca roka 2022 zrealizuje opatrenia uvedené v predkladanom oznámení a najneskôr v správe o vykonávaní v roku 2024 informuje o dosiahnutých výsledkoch. Vzhľadom na pokrok dosiahnutý prostredníctvom odporúčaní uvedených v predkladanom oznámení a na obnovené úsilie o vykonávanie a presadzovanie a vzhľadom na možný vývoj v oblasti nelegálneho zamestnávania a fakt, či smernica stále dokáže reagovať na tento vývoj, Komisia následne zváži, či je potrebné zmeniť existujúci právny rámec (30). |
| --- | --- |

8.1.3.

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Oznámenie COM(2021) 592 final, s. 1.

1

(2)  COM(2021) 592 final, bod 1.

2

(3)  COM(2021) 592 final, bod 6.

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/52/ES z 18. júna 2009, ktorou sa stanovujú minimálne normy pre sankcie a opatrenia voči zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov (Ú. v. EÚ L 168, 30.6.2009, s. 24).

4

(5)  COM(2021) 592 final, Úvod.

5

(6)  COM(2021) 592 final, bod 2.3.

6

(7)  Chowdury a iní/Grécko. Na hrozné podmienky v Manolade sa upozornilo v roku 2013, keď dozorcovia na farme začali strieľať, pričom vážne zranili 30 bangladéšskych pracovníkov, ktorí protestovali proti oneskoreným mzdám.

7

(8)  COM(2021) 592 final, bod 2.

8

(9)  COM(2021) 592 final, bod 2.3.

9

(10)  COM(2021) 592 final, bod 2.1. a 2.2.

10

(11)  COM(2021) 592 final, bod 2.1.

11

(12)  COM(2021) 592 final, bod 2.2.

12

(13)  COM(2021) 592 final, bod 2.2.

13

(14)  COM(2021) 592 final, bod 3.

14

(15)  COM(2021) 592 final, bod 3.

15

(16)  COM(2021) 592 final, bod 3.2.

16

(17)  COM(2021) 592 final, bod 3.2.

17

(18)  COM(2021) 592 final, bod 3.2.

18

(19)  COM(2021) 592 final, bod 4.1.

19

(20)  COM(2021) 592 final, bod 4.1.

20

(21)  COM(2021) 592 final, bod 4.1.

21

(22)  COM(2021) 592 final, bod 4.1.

22

(23)  COM(2021) 592 final, bod 4.1.

23

(24)  COM(2021) 592 final, bod 4.1.

24

(25)  COM(2021) 592 final, bod 5.

25

(26)  COM(2021) 592 final, bod 5.

26

(27)  COM(2021) 592 final, bod 5.

27

(28)  COM(2021) 592 final, bod 6.

28

(29)  COM(2021) 592 final, bod 6.

29

(30)  COM(2021) 592 final, bod 6.

30

---

PRÍLOHA

Tento pozmeňovací návrh, ktorý získal viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, bol v priebehu diskusie zamietnutý (článok 59 ods. 3 rokovacieho poriadku):

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 5

SOC/705 – Sankcie voči zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov

Bod 1.7 i. tretia zarážka

Zmeniť

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| — | v rámci stratégie v oblasti kontrol stanovili, že tieto kontroly sa nebudú vykonávať v spolupráci s migračnými orgánmi a že inšpektori práce nemajú povinnosť oznamovať týmto orgánom neregulárnych migrantov, ktorých nájdu na kontrolovaných pracoviskách; |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

—

v rámci stratégie v oblasti kontrol stanovili, že tieto kontroly sa nebudú vykonávať v spolupráci s migračnými orgánmi a že inšpektori práce nemajú povinnosť oznamovať týmto orgánom neregulárnych migrantov, ktorých nájdu na kontrolovaných pracoviskách;

| — | vyzýva na objasnenie stratégie kontrol inšpektorátov práce a ich profesionálnej zodpovednosti nahlasovať neregulárnych migrantov. EHSV konštatuje, že spoločné kontroly inšpektorátov práce a migračných orgánov sa často vykonávajú s cieľom presadzovať pravidlá v oblasti prisťahovalectva. Treba uznať, že takéto kontroly môžu odrádzať vykorisťovaných pracovníkov od toho, aby počas kontroly hovorili o svojich skúsenostiach. EHSV preto žiada, aby sa jasne vymedzila stratégia kontrol inšpektorátov práce a ich právne záväzky; |
| --- | --- |

—

vyzýva na objasnenie stratégie kontrol inšpektorátov práce a ich profesionálnej zodpovednosti nahlasovať neregulárnych migrantov. EHSV konštatuje, že spoločné kontroly inšpektorátov práce a migračných orgánov sa často vykonávajú s cieľom presadzovať pravidlá v oblasti prisťahovalectva. Treba uznať, že takéto kontroly môžu odrádzať vykorisťovaných pracovníkov od toho, aby počas kontroly hovorili o svojich skúsenostiach. EHSV preto žiada, aby sa jasne vymedzila stratégia kontrol inšpektorátov práce a ich právne záväzky;

Zdôvodnenie

Cieľom pozmeňovacieho návrhu je objasniť úlohu inšpektorov a poukázať na to, že je ich profesionálnou povinnosťou nahlasovať neregulárnych migrantov orgánom, ak ich nájdu na kontrolovaných pracoviskách. V pozmeňovacom návrhu sa tiež uznáva, že spoločné kontroly môžu odrádzať vykorisťovaných pracovníkov od toho, aby hovorili o svojich skúsenostiach počas kontroly. Je potrebné objasniť stratégiu kontrol inšpektorátov práce.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 48 |
| --- | --- |
| Proti: | 70 |
| Zdržalo sa: | 16 |

Za:

48

Proti:

70

Zdržalo sa:

16

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/90 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/90

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Obnovený akčný plán EÚ proti prevádzačstvu migrantov (2021 – 2025)

[COM(2021) 591 final]

(2022/C 290/15)

| Spravodajca: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Pietro Vittorio BARBIERI |

Spravodajca:

José Antonio MORENO DÍAZ

Pomocný spravodajca:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Konzultácia | Európska komisia, 1. 12. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 7. 3. 2022 |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 212/0/5 |

Konzultácia

Európska komisia, 1. 12. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

7. 3. 2022

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

212/0/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Prevádzačstvo migrantov je cezhraničná trestná činnosť, ktorá ohrozuje životy ľudí, porušuje základné práva a narúša usporiadané riadenie migračných tokov. Za posledných 20 rokov pašovanie ľudí rástlo v dôsledku viacerých faktorov v krajinách pôvodu, ktoré viedli k vyhosteniu (porušovanie ľudských práv, násilie, konflikty, nerovnosti, hospodárske faktory, environmentálne faktory atď.), ale aj v dôsledku nedostatku legálnych spôsobov vstupu na územia mnohých krajín. Vzhľadom na obmedzenia, ktoré sa pre pandémiu COVID-19 ešte rozšírili, sa zvýšil počet ľudí, ktorí tieto nezákonné siete využívajú, so všetkými rizikami, ktoré s tým súvisia. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Európska migračná politika má od svojho vzniku za cieľ okrem iného bojovať proti tejto trestnej činnosti, predchádzať vykorisťovaniu migrantov zločineckými sieťami a obmedzovať stimuly pre neregulárnu migráciu. Obnovený akčný plán EÚ proti prevádzačstvu migrantov (2021 – 2025) by sa mal chápať ako nástroj na pokračovanie a vylepšenie boja Európskej únie proti tejto trestnej činnosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Podľa Europolu viac ako 90 % osôb, ktoré vstúpili do Európskej únie neregulárne, v určitej fáze svojej cesty využilo pašerácke siete. V rámci boja proti prevádzačstvu migrantov je pre Európsku úniu prioritou spolupracovať s partnerskými krajinami na znižovaní motivácie vydať sa na takéto nebezpečné cesty, riešiť základné príčiny neregulárnej migrácie, presadzovať legálnu migráciu a bezpečné legálne cesty do krajín Európskej únie, posilňovať kapacity v oblasti riadenia spoločných hraníc, odstrániť motivačné faktory, ako je práca v neformálnom hospodárstve, a uľahčovať návraty a reintegráciu osôb, ktoré nemajú zákonné právo zdržiavať sa na území EÚ. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta obnovený akčný plán EÚ a v ňom navrhnutý komplexný prístup ako pokračovanie úsilia Európskej únie v boji proti prevádzačstvu migrantov. Je zrejmé, že prevádzačstvo ako trestná činnosť ohrozuje životy migrantov a porušuje ich práva, zneužíva ľudí, ktorí chcú vstúpiť na územie EÚ, a zároveň predstavuje hrozbu pre európsku bezpečnosť. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV chápe, že ochrana vonkajších hraníc je pre Európsku úniu prioritou, ale poukazuje na to, že pri ochrane hraníc sa vždy musia rešpektovať ľudské práva a nedotknuteľnosť medzinárodného práva verejného, pričom treba vždy chrániť ľudí a vyhýbať sa kriminalizácii solidarity. V každom prípade boj proti prevádzačstvu nikdy nesmie byť namierený proti samotným migrantom ani proti humanitárnej pomoci a asistencii poskytovanej týmto ľuďom. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV považuje za nevyhnutné bojovať proti prevádzačstvu migrantov uplatňovaním prístupu zameraného na celú trasu. To znamená posilnenie navrhnutých opatrení proti prevádzačským sieťam prostredníctvom justičnej a policajnej spolupráce, zlepšenie spolupráce a dialógu so susednými krajinami v boji proti prevádzačským sieťam, posilnenie opatrení na predchádzanie vykorisťovaniu a zabezpečenie ochrany prevádzaných osôb, ako aj koordinovanejší a ráznejší boj proti nelegálnemu zamestnávaniu a pracovnému vykorisťovaniu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV súhlasí s tým, že je potrebné odstrániť dopyt, a tak pripraviť siete prevádzačov o zisky. Varuje však pred neúspechom, ktorý hrozí, ak sa bude pozornosť zameriavať len na ponuku (siete). V tejto súvislosti poukazuje na to, že existencia legálnych, účinných a bezpečných kanálov, ako aj ochrana práva na azyl sú kľúčom k odstaveniu veľkej časti tohto nezákonného obchodu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV tiež dôrazne odsudzuje inštrumentalizáciu migrantov a žiadateľov o azyl ako pôvodcov destabilizácie EÚ (1). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV poukazuje na to, že ochrana ľudí a poskytovanie zdravotnej starostlivosti (2) a solidárnej pomoci by sa nemali kriminalizovať a posudzovať rovnako ako prevádzačské siete a táto činnosť by mala byť stíhaná len vtedy, ak boli nejaké skutky spáchané úmyselne a s cieľom priamo alebo nepriamo získať finančný alebo iný materiálny prospech (3). Ustanovenie o povinnom oslobodení od zodpovednosti sa musí výslovne zahrnúť, ak bola pomoc alebo asistencia poskytovaná z humanitárnych dôvodov. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Prevádzačstvo migrantov je cezhraničná trestná činnosť, ktorá ohrozuje životy ľudí, porušuje základné práva a narúša usporiadané riadenie migračných tokov. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Za posledných 20 rokov pašovanie ľudí rástlo v dôsledku viacerých faktorov v krajinách pôvodu, ktoré viedli k vyhosteniu (porušovanie ľudských práv, násilie, konflikty, nerovnosti, hospodárske faktory, environmentálne faktory atď.), ale aj v dôsledku nedostatku legálnych spôsobov vstupu na územia mnohých krajín. Vzhľadom na obmedzenia, ktoré sa pre pandémiu COVID-19 ešte rozšírili, sa zvýšil počet ľudí, ktorí tieto nezákonné siete využívajú, so všetkými rizikami, ktoré s tým súvisia (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Hlavný rozdiel medzi prevádzačstvom a obchodovaním s ľuďmi spočíva v tom, že pri prevádzačstve sa migranti do neregulárneho procesu zapájajú dobrovoľne a s cieľom prekročiť medzinárodnú hranicu platia prevádzačom za ich služby. V druhom prípade sa s ľuďmi obchoduje na účely pracovného alebo sexuálneho vykorisťovania alebo na odoberanie orgánov a ide o obete, ktoré potrebujú pomoc a podporu. Obchodovanie s ľuďmi nie je nevyhnutne cezhraničná činnosť. Tieto dva javy sú často vzájomne prepojené, pretože prevádzané osoby sa môžu stať obeťami obchodníkov s ľuďmi na účely pracovného, sexuálneho alebo iného vykorisťovania. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Európska migračná politika má od svojho vzniku za cieľ okrem iného bojovať proti tejto trestnej činnosti, predchádzať vykorisťovaniu migrantov zločineckými sieťami a obmedzovať stimuly pre neregulárnu migráciu. V pakte o migrácii a azyle, ktorý Európska komisia predložila v roku 2020, sa uvádza, že EÚ považuje boj proti prevádzačstvu migrantov za jednu zo svojich priorít a že „posilní spoluprácu s krajinami pôvodu a tranzitu, aby predchádzala nebezpečným cestám a neregulárnym prekročeniam hraníc, a to aj uzavretím cielených partnerstiev s tretími krajinami zameraných na boj proti prevádzačstvu“. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Podľa Europolu viac ako 90 % osôb, ktoré vstúpili do Európskej únie neregulárne, v určitej fáze svojej cesty využilo pašerácke siete. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Obnovený akčný plán EÚ proti prevádzačstvu migrantov (2021 – 2025) by sa mal chápať ako nástroj na pokračovanie boja Európskej únie proti tejto trestnej činnosti. Prevádzačstvo migrantov sa musí vnímať nielen ako migračná výzva, ale aj ako bezpečnostná hrozba, ktorej sú vystavené vonkajšie hranice EÚ. Kľúčovou otázkou je primerané riadenie a ochrana vonkajších hraníc EÚ, pričom treba rešpektovať medzinárodný právny rámec a základné práva. EÚ musí posilniť spoločné normy a postupy spôsobom, ktorý rešpektuje ľudské práva a medzinárodné normy, aby zabránila prevádzačstvu migrantov do EÚ. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V rámci boja proti prevádzačstvu migrantov je pre Európsku úniu prioritou spolupracovať s partnerskými krajinami na znižovaní motivácie vydať sa na takéto nebezpečné cesty, riešiť rozličné základné príčiny neregulárnej migrácie, presadzovať legálnu migráciu a bezpečné legálne cesty do krajín Európskej únie, posilňovať kapacity v oblasti riadenia spoločných hraníc a uľahčovať návraty a reintegráciu osôb, ktoré nemajú zákonné právo zdržiavať sa na európskom území (5). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Okrem toho je na boj proti prevádzačstvu potrebné posilniť účinnosť smernice o sankciách voči zamestnávateľom (6) a pochopiť, že nelegálna práca je motivačným faktorom neregulárnej migrácie a že môže súvisieť s prevádzačstvom migrantov: treba pamätať na to, že dôvodom prítomnosti nelegálnych zahraničných pracovníkov v EÚ je existencia nelegálnych zamestnávateľov, ktorí im poskytujú nelegálnu prácu bez zabezpečenia minimálnych pracovných podmienok týkajúcich sa mzdy, pracovného času, ako aj zdravotných a bezpečnostných podmienok atď. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | V obnovenom akčnom pláne EÚ proti prevádzačstvu migrantov (2021 – 2025) sa zohľadňujú výsledky cielených konzultácií, ako aj verejných konzultácií, ktoré sa uskutočnili od 19. marca do 11. júna 2021. Tým, že plán prispieva k narúšaniu trestnej činnosti, podporuje ciele stratégie EÚ pre bezpečnostnú úniu (7), ako aj stratégií EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti na roky 2021 – 2025 (8) a boj proti obchodovaniu s ľuďmi na roky 2021 – 2025 (9). |
| --- | --- |

2.9.

3.   Pripomienky k obnovenému akčnému plánu EÚ proti prevádzačstvu migrantov (2021 – 2025)

| 3.1. | EHSV víta obnovený akčný plán EÚ a v ňom navrhnutý komplexný prístup ako pokračovanie úsilia Európskej únie v boji proti prevádzačstvu migrantov a obchodovaniu s ľuďmi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Je zrejmé, že prevádzačstvo ako trestná činnosť ohrozuje životy migrantov a porušuje ich práva a takisto zneužíva ľudí, ktorí chcú vstúpiť na územie EÚ. EHSV sa preto domnieva, že by sa mali zaviesť potrebné mechanizmy a nástroje na boj proti tejto trestnej činnosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV chápe, že ochrana vonkajších hraníc je pre Európsku úniu takisto prioritou, ale poukazuje na to, že pri ochrane hraníc sa vždy musia rešpektovať ľudské práva a nedotknuteľnosť medzinárodného práva verejného, pričom treba vždy chrániť ľudí a vyhýbať sa kriminalizácii solidarity. V každom prípade boj proti prevádzačstvu nikdy nesmie byť namierený proti samotným migrantom ani proti humanitárnej pomoci a asistencii poskytovanej týmto ľuďom, ani nemôže byť zámienkou na zrušenie práva na azyl v EÚ a na medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ochrana ľudí a poskytovanie zdravotnej starostlivosti (10) a solidárnej pomoci by sa nemali kriminalizovať a posudzovať rovnako ako prevádzačské siete a táto činnosť by mala byť stíhaná len vtedy, ak boli nejaké skutky spáchané úmyselne a s cieľom priamo alebo nepriamo získať finančný alebo iný materiálny prospech (11). Ustanovenie o povinnom oslobodení od zodpovednosti sa musí výslovne zahrnúť, ak bola pomoc alebo asistencia poskytovaná z humanitárnych dôvodov. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV považuje za nevyhnutné bojovať proti prevádzačstvu migrantov uplatňovaním prístupu zameraného na celú trasu a pochopiť, že nedostatok legálnych a bezpečných trás je jedným z dôvodov, prečo môžu prevádzačské siete prosperovať. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV sa tiež domnieva, že nelegálna práca môže byť prepojená s prevádzačskými sieťami, z ktorých sa migranti často dostávajú do situácie pracovného vykorisťovania. EHSV sa preto domnieva, že by sa malo vyvinúť úsilie na zlepšenie vykonávania smernice o sankciách voči zamestnávateľom a na koordinovanejší a rozhodnejší boj proti nelegálnemu zamestnávaniu a pracovnému vykorisťovaniu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV považuje za potrebné posilniť navrhované opatrenia proti sieťam prevádzačov zlepšením justičnej a policajnej spolupráce, podporovaním práce Európskej multidisciplinárnej platformy proti hrozbám trestnej činnosti (EMPACT) a agentúry Eurojust, ako aj zlepšením zberu informácií a informačných kampaní v krajinách pôvodu o rizikách prevádzania migrantov. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV víta skutočnosť, že tento integrovaný prístup zahŕňa aj zlepšenie spolupráce a dialógu so susednými krajinami v boji proti prevádzačským sieťam, ale varuje pred nebezpečenstvom negatívneho vplyvu na vzťahy spolupráce s týmito krajinami, čo by mohlo viesť k posilneniu prevádzačských sietí prostredníctvom predstieraného využívania postupov, ako je návrat a reintegrácia. V tejto súvislosti treba poznamenať, že v oznámení Komisie sa správne poukazuje na rastúcu úlohu, ktorú zohrávajú štátne subjekty pri umelom vytváraní a uľahčovaní nelegálneho prisťahovalectva s cieľom podporiť destabilizáciu EÚ. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV považuje za nevyhnutné posilniť opatrenia na predchádzanie vykorisťovaniu a zabezpečenie ochrany prevádzaných osôb. V tejto súvislosti považuje za potrebné vypracovať pilotné akcie v súlade s prístupom zameraným na celú trasu, do ktorých sa zapoja správne orgány a sociálni aktéri z krajín pôvodu, tranzitu a cieľových krajín. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV sa domnieva, že rozvoj operatívnych partnerstiev s tretími krajinami v oblasti boja proti prevádzačstvu je zaujímavá myšlienka, ale poukazuje na to, že tieto dohody nesmú porušovať hlavné zásady Európskej únie ani byť uzavreté s krajinami, v ktorých dochádza k systematickému porušovaniu ľudských práv. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV sa nazdáva, že v obnovenom akčnom pláne EÚ proti prevádzačstvu migrantov (2021 – 2025) sa úspešne identifikujú riziká, ktoré predstavuje táto trestná činnosť, ako aj rýchlosť, akou sa prevádzačské siete prispôsobujú okolnostiam a využívajú nové technológie naplno vo svoj prospech. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV súhlasí s tým, že je potrebné odstrániť dopyt, a tak pripraviť o zisky siete prevádzačov ľudí, ako sa uvádza v obnovenom akčnom pláne. Varuje však pred neúspechom, ktorý hrozí, ak sa bude pozornosť zameriavať len na ponuku (siete), ak nebude jasné, že na zníženie dopytu sú potrebné štrukturálne reformy. V tejto súvislosti poukazuje na to, že existencia legálnych, účinných a bezpečných kanálov, ako aj ochrana práva na azyl sú kľúčom k odstaveniu veľkej časti tohto nezákonného obchodu. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV sa obáva, že ak sa podarí lepšie zabraňovať prevádzačstvu, – čo je cieľom, s ktorým sa takisto stotožňuje – mohlo by to narušiť mechanizmy pomoci zraniteľným migrantom. Zdôrazňuje skutočnosť, že v posledných mesiacoch zainteresované strany a vlády vo zvýšenej miere kriminalizovali prejavy solidarity. EHSV poukazuje na to, že ochrana ľudí a poskytovanie zdravotnej starostlivosti (12) a solidárnej pomoci by sa nemali kriminalizovať a posudzovať rovnako ako prevádzačské siete (13). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV sa domnieva, že osobitná pozornosť by sa mala venovať obetiam prevádzačstva, najmä tým, ktoré sú zraniteľnejšie, ako sú maloleté osoby (bez sprievodu) (14), osoby so zdravotným postihnutím a ženy (15). Výbor vyzýva Komisiu, aby vypracovala smernicu o ochrane maloletých osôb bez sprievodu, ktorá by hájila najlepšie záujmy dieťaťa. Okrem toho by sa úloha aktérov občianskej spoločnosti, sociálnych subjektov a mimovládnych organizácií pri poskytovaní pomoci obetiam prevádzačstva a ich podpore mala uznať ako humanitárne opatrenia na posilnenie zásad EÚ. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV uznáva, že plán je takisto relevantný a jasne rieši súčasné problémy inštrumentalizovanej migrácie, keď je zrejmé priame zapojenie štátnych aktérov. EHSV rovnako ako Európska rada (16) dôrazne odsudzuje aj zneužívanie migrantov a žiadateľov o azyl na destabilizáciu, ako sa nedávno ukázalo na hraniciach s Marokom, a najmä s Bieloruskom (17). |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV poukazuje na to, že členské štáty sú vždy povinné dodržiavať nielen kompletný legislatívny rámec EÚ, ale i medzinárodné záväzky vrátane Ženevského dohovoru z roku 1951 a Newyorského protokolu z roku 1967, ktorými sa upravuje právo na azyl. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Konfigurácia migrácie ako hrozby a diskusia, v ktorej sú migranti zobrazovaní ako nebezpečenstvo, dehumanizujú ľudské bytosti a zvýhodňujú len tých, ktorí ich chcú využiť z geostrategických alebo vnútroštátnych politických dôvodov. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že boju proti prevádzačstvu migrantov sa venuje väčšia pozornosť než boju proti obchodovaniu s ľuďmi, ktoré zostáva najlukratívnejšou trestnou činnosťou a predstavuje nielen porušenie ľudských práv, ale aj skutočnú hrozbu pre národnú bezpečnosť, hospodársky rast a udržateľný rozvoj (18). |
| --- | --- |

3.18.

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Pripravované stanovisko EHSV REX/554.

1

(2)  CPME statement on criminalisation of acts of solidarity. Pozri aj správu Európskeho parlamentu (2019): Fit for purpose? The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update.

2

(3)  Článok 6 Protokolu proti pašovaniu migrantov po súši, po mori a letecky k Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nadnárodnému organizovanému zločinu.

3

(4)  Global Initiative (2021), The Global Illicit Economy.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 517, 22.12.2021, s. 86.

5

(6)  Smernica 2009/52/ES.

6

(7)  COM(2020) 605 final.

7

(8)  COM(2021) 170 final.

8

(9)  COM(2021) 171 final.

9

(10)  CPME statement on criminalisation of acts of solidarity. Pozri aj správu Európskeho parlamentu (2019): Fit for purpose? The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update.

10

(11)  Článok 6 Protokolu proti pašovaniu migrantov po súši, po mori a letecky k Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nadnárodnému organizovanému zločinu.

11

(12)  CPME statement on criminalisation of acts of solidarity. Pozri aj správu Európskeho parlamentu (2019): Fit for purpose? The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update.

12

(13)  Rada odborníkov na právo mimovládnych organizácií Konferencie medzinárodných mimovládnych organizácií (INGO) Rady Európy: Using criminal law to restrict the work of NGOs supporting refugees and other migrants in Council of Europe Member States (2019).

13

(14)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 24.

14

(15)  Cieľ 9 Globálneho paktu o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii: Posilniť nadnárodnú reakciu na prevádzanie migrantov. Aj bod 25 písm. c): Vytvoriť rodovo responzívne protokoly spolupráce zohľadňujúce potreby detí na migračných trasách, v ktorých sa načrtnú postupné opatrenia s cieľom primerane identifikovať prevádzaných migrantov a pomôcť im.

15

(16)  JOIN(2021) 32 final, Reakcia na štátom podporované zneužívanie migrantov na vonkajších hraniciach EÚ.

16

(17)  https://www.eesc.europa.eu/sk/news-media/presentations/eesc-expresses-its-concern-about-situation-border-belarus.

17

(18)  Bigio, J., & Vogelstein, R. B. (2021), Ending Human Trafficking in the Twenty-First Century, Rada pre zahraničné vzťahy.

18

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/95 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/95

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Lepšie pracovné podmienky pre silnejšiu sociálnu Európu: plné využitie prínosov digitalizácie pre budúcnosť práce

[COM(2021) 761 final]

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o zlepšení pracovných podmienok v oblasti práce pre platformy

[COM(2021) 762 final]

(2022/C 290/16)

| Spravodajkyňa: | Cinzia Del Rio |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Cinzia Del Rio

| Konzultácia | Európsky parlament, 17. 1. 2022
  Rada Európskej únie, 4. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 7. 3. 2022 |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 149/80/18 |

Konzultácia

Európsky parlament, 17. 1. 2022

Rada Európskej únie, 4. 5. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

7. 3. 2022

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

149/80/18

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Pandémia zvýraznila určité zmeny vo svete práce, ktoré už prebiehali, a urýchlila rozširovanie všetkých druhov práce pre platformy, čím sa posilnil rast a vplyv digitálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV víta návrh smernice Európskej komisie o zlepšení pracovných podmienok v oblasti práce pre platformy [COM(2021) 762] v rámci vykonávania Európskeho piliera sociálnych práv. Cieľom tohto regulačného zásahu by malo byť stanoviť jasné vymedzenie kritérií klasifikácie pracovnoprávnych vzťahov a riadenia používania algoritmov a poskytnúť prístup k sociálnej a pracovnej ochrane a právam. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV už vo viacerých predchádzajúcich stanoviskách, ktoré sú aj naďalej relevantné v kontexte tohto stanoviska, poukázal na príležitosti a výzvy, ktoré sprevádzajú prácu pre platformy, ako aj na potrebu stanoviť jasné a spravodlivé pravidlá so zámerom zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž na vnútornom trhu, účinné uplatňovanie práv pracovníkov a zlepšenie pracovných podmienok. Celkovým cieľom je presadzovať a posilňovať vnútorný trh zabezpečením rovnakých podmienok pre všetkých aktérov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV zdôraznil, že hospodárstvo založené na platformách otvára príležitosti pre podniky aj pracovníkov. Podniky môžu vstúpiť na nové trhy, znížiť náklady a využiť inovácie v oblasti digitálnych technológií a získať prístup k celosvetovej a miestnej pracovnej sile s cieľom zlepšiť efektívnosť a zvýšiť produktivitu. Pracovníci majú nové zárobkové a pracovné príležitosti, ktoré sú čoraz dôležitejšie a dokonca problematickejšie pre zraniteľné skupiny, ako sú mladí ľudia, migranti a ženy. Tieto príležitosti sa musia riešiť sociálne udržateľným spôsobom. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Vyjadrené obavy týkajúce sa pracovných podmienok v hospodárstve založenom na platformách zahŕňajú obmedzenejší prístup k sociálnej ochrane a sociálnemu zabezpečeniu, zdravotné a bezpečnostné riziká, neistú prácu, rozdrobený pracovný čas, neprimeranú úroveň príjmu a ťažkosti pri zabezpečovaní uznávania kolektívnych práv. Je nevyhnutné zaoberať sa týmito obavami a navrhnúť vyvážené riešenia na vhodných úrovniach – európskej, národnej a tiež prostredníctvom kolektívneho vyjednávania so zapojením platforiem. EHSV považuje za potrebné zaistiť rovnaké zaobchádzanie s „tradičnými“ podnikmi a podnikmi, ktoré používajú digitálne prostriedky založené na funkciách algoritmického riadenia, ak sa využívajú na riadenie organizácie práce a pracovnoprávnych vzťahov: riadenie, kontrolu a/alebo organizačné právomoci. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Digitálne pracovné platformy majú rôznu veľkosť. V prípade platforiem, ktoré sú malými a strednými podnikmi, existujú ďalšie výzvy, ktoré sa musia zohľadniť, vrátane výziev súvisiacich s nákladmi spojenými s infraštruktúrou a administratívnou záťažou a s prispôsobením sa digitálnej transformácii. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV uznáva, že flexibilita pracovného času môže byť pozitívnou črtou práce pre platformy, ktorú vítajú najmä tí, ktorí sa spoliehajú na prácu pre platformy ako na dodatočný zdroj príjmov. Flexibilita by však mala vždy spočívať na rešpektovaní základných sociálnych a pracovných noriem zaručených právom EÚ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV súhlasí s tým, že právna klasifikácia pracovnoprávneho vzťahu a jeho jasné odlíšenie od pravej samostatnej zárobkovej činnosti je kľúčom k zabezpečeniu právnej istoty pre podniky aj pracovníkov a k zabezpečeniu práv a ochrany pracovníkov. Táto otázka sa však v jednotlivých členských štátoch rieši odlišne. Ustanovenia právnych predpisov o konkrétnych oblastiach, súdne rozhodnutia v nadväznosti na pracovné spory a kolektívne zmluvy v cieľových segmentoch práce pre platformy spôsobujú fragmentáciu existujúcich právnych predpisov v rámci EÚ a rozdiely v spôsobe, akým sa s pracovníkmi platforiem zaobchádza v jednotlivých členských štátoch. Je potrebné jasne určiť zamestnávateľa nesúceho právnu zodpovednosť, a to tak z dôvodu daní a sociálnych príspevkov, ako aj v súvislosti so zavedením postupov kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Európa nemôže uplatňovať rozdielne regulačné prístupy k rovnakým výzvam. EHSV podporuje cieľ legislatívneho návrhu Európskej komisie riešiť tieto veľmi rôznorodé právne predpisy v členských štátoch. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV zdôrazňuje, že nové pravidlá smernice musia byť založené na sociálnom acquis EÚ a musia obsahovať jasné vymedzenia, ktoré by nemali byť v rozpore s právnym acquis, kolektívnymi zmluvami alebo judikatúrou súdov v jednotlivých členských štátoch. Smernica by mala predstavovať jasný právny rámec, ktorý by sa mal prispôsobiť na vnútroštátnej úrovni v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi, pričom by sa mali podporovať najmä postupy kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Okrem toho sa toto stanovisko zaoberá najmä týmito aspektmi navrhovanej smernice:

  Kritériá klasifikácie: EHSV zdôrazňuje, že kritériá klasifikácie stanovené v článku 4 návrhu neodrážajú dynamický a rýchly vývoj digitálneho trhu a bolo by ich treba neustále aktualizovať, v dôsledku čoho budú nejasné a nejednoznačné. Bolo by vhodnejšie uviesť, že domnienka existencie pracovnoprávneho vzťahu sa uplatňuje v prospech jednotlivých pracovníkov, ktorí poskytujú svoju pracovnú silu a/alebo služby na základe konkrétnych funkcií algoritmického riadenia, a to pokiaľ ide o riadenie, kontrolu a/alebo organizačnú silu, vykonávaných prostredníctvom príslušnej digitálnej platformy, a tým teda stanoviť kritériá podľa týchto funkcií. EHSV súhlasí s tým, aby platformy mali možnosť vyvrátiť domnienku o existencii pracovnoprávneho vzťahu. |
| --- | --- |

1.11.

Kritériá klasifikácie: EHSV zdôrazňuje, že kritériá klasifikácie stanovené v článku 4 návrhu neodrážajú dynamický a rýchly vývoj digitálneho trhu a bolo by ich treba neustále aktualizovať, v dôsledku čoho budú nejasné a nejednoznačné. Bolo by vhodnejšie uviesť, že domnienka existencie pracovnoprávneho vzťahu sa uplatňuje v prospech jednotlivých pracovníkov, ktorí poskytujú svoju pracovnú silu a/alebo služby na základe konkrétnych funkcií algoritmického riadenia, a to pokiaľ ide o riadenie, kontrolu a/alebo organizačnú silu, vykonávaných prostredníctvom príslušnej digitálnej platformy, a tým teda stanoviť kritériá podľa týchto funkcií. EHSV súhlasí s tým, aby platformy mali možnosť vyvrátiť domnienku o existencii pracovnoprávneho vzťahu.

| 1.12. | EHSV poukazuje na to, že osobitný rozmer algoritmického riadenia, ktoré má zásadný vplyv na pracovníkov, by sa nemusel uplatňovať pri definovaní domnienky existencie pracovnoprávneho vzťahu v prípade pracovníkov z profesijných registrov alebo členov národných profesijných združení, ak existujú. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Pravidlá algoritmického riadenia: EHSV súhlasí s tým, že algoritmické riadenie má výrazný vplyv na pracovné podmienky a že by malo byť transparentné a malo niesť zodpovednosť voči pracovníkom a podnikom. Algoritmické riadenie vykonáva dohľad nad pracovníkmi, prideľuje im úlohy, poskytuje priame pokyny obmedzujúce úroveň ich samostatnosti a hodnotí ich vrátane ich výkonnosti a správania, ako aj ich príjmov a pracovných podmienok a môže dokonca viesť k prepusteniu pracovníkov. V smernici by sa malo výslovne uviesť, že práva stanovené v kapitole 3 sa vzťahujú na všetky situácie, keď sa algoritmické riadenie používa v súvislosti so zamestnaním. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV sa domnieva, že všetci pracovníci platforiem by mali mať zaručené právo na prenosnosť údajov a sťahovanie svojich údajov z platforiem vrátane údajov o zručnostiach. Okrem toho by sa mali doplniť ďalšie ustanovenia s cieľom uplatniť právo na preskúmanie automatizovaného alebo poloautomatizovaného rozhodnutia. Rozhodnutia, ktoré by mohli mať podstatný vplyv na pracovnoprávny vzťah, by mali prijímať ľudia. EHSV oceňuje, že návrh Európskej komisie ide týmto smerom. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV zdôrazňuje význam účinného presadzovania práva prostredníctvom intenzívnejšej spolupráce medzi orgánmi na ochranu údajov a inšpektorátmi práce a potrebu objasniť, kto nesie zodpovednosť, a to aj v cezhraničných situáciách. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Kolektívne vyjednávanie: EHSV zdôrazňuje, že článok 14 smernice by mal výslovne odkazovať na odborové zväzy, ktoré majú právo viesť kolektívne vyjednávanie. Okrem toho by sa právo na informácie a konzultácie a právo na kolektívne vyjednávanie mali rozšíriť na všetkých pracovníkov platforiem. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Smernicou by sa mali zabezpečiť spravodlivé postupy ukončenia pracovného pomeru pre pracovníkov platforiem a informačné a konzultačné postupy v prípade hromadného prepúšťania. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | V súlade s cieľmi Európskeho programu v oblasti zručností EHSV zdôrazňuje význam primeranej odbornej prípravy a informácií pre pracovníkov platforiem o tom, ako používať príslušnú platformu a pracovať na nej a tiež o tom, ako si zlepšiť digitálne zručnosti, pričom by to mohlo byť k dispozícii v rôznych jazykoch. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Úvod – súvislosti

| 2.1. | Pandémia COVID-19 urýchlila využívanie práce pre platformy a zdôraznila niektoré zmeny vo svete práce, ktoré už prebiehali. EHSV už zdôraznil, že hospodárstvo založené na platformách otvára príležitosti pre podniky aj pracovníkov. Digitálne pracovné platformy, ktoré sprostredkúvajú prácu, rýchlo prenikli do viacerých hospodárskych odvetví. Podniky môžu vstúpiť na nové trhy, znížiť náklady a využiť inovácie v oblasti digitálnych technológií a získať prístup k celosvetovej a miestnej pracovnej sile s cieľom zlepšiť efektívnosť a zvýšiť produktivitu. Pracovníci majú nové zárobkové a pracovné príležitosti, ktoré sú čoraz dôležitejšie a dokonca problematickejšie pre zraniteľné skupiny, ako sú mladí ľudia, migranti a ženy. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Existujú však aj výzvy spojené s právami pracovníkov, zdaňovaním, rozdelením bohatstva a udržateľnosťou, ktoré je potrebné riešiť na európskej úrovni (1). Práca pre platformy sa stáva dôležitým prvkom nového katalógu produktívnych hospodárskych činností súvisiacich s digitálnym rozvojom a digitálnou transformáciou. EHSV už poukázal na príležitosti a riziká vo viacerých predchádzajúcich stanoviskách (2), ktoré sú relevantné v kontexte tohto stanoviska, a vyzval na regulačný zásah na európskej úrovni s jasným vymedzením kritérií, pokiaľ ide o klasifikáciu pracovnoprávnych vzťahov, úpravu používania algoritmov a zaistenie prístupu k sociálnej ochrane a ochrane práce, ako aj k sociálnym a pracovným právam. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V dôsledku slabého hospodárskeho postavenia veľkého počtu pracovníkov pôsobiacich na širokej škále digitálnych pracovných platforiem sa zvyšujú zdravotné a bezpečnostné riziká (3) aj neistota práce (4), čo je jav, ktorý sa ťažko vymedzuje v presnom a konkrétnom vnútroštátnom geografickom rámci. Vo väčšine právnych poriadkov v EÚ navyše dochádza k oslabovaniu mechanizmov všeobecnej ochrany a sociálnej ochrany pracovníkov v neštandardnom a atypickom pracovnom pomere. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV uznáva, že flexibilita pracovného času môže byť pozitívnou črtou práce pre platformy, ktorú vítajú najmä tí, ktorí sa spoliehajú na prácu pre platformy ako dodatočný zdroj príjmov, a to sú predovšetkým mladí ľudia. Flexibilita by však vždy mala vychádzať z rešpektovanie základných sociálnych a pracovných noriem zaručených právom EÚ a môže byť upravená vnútroštátnym právom alebo kolektívnymi zmluvami na základe príslušného právneho rámca EÚ. Je to potrebné najmä v prípade mladých ľudí, ktorí majú rozdrobený pracovný čas, nízku a neprimeranú úroveň príjmov a ktorí potrebujú sociálne príspevky na svoje budúce dôchodky (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Rozdielna povaha pracovnoprávnych vzťahov, ktoré vznikajú a rozvíjajú sa na digitálnych pracovných platformách v každom členskom štáte, neprispieva k nájdeniu jednotného vnútroštátneho riešenia, pokiaľ ide o uznanie potrebnej sociálnej ochrany, požadované opatrenia v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, primerané úrovne príjmu, primeraný pracovný čas a dôstojné pracovné podmienky. Tieto rôzne formy pracovnoprávnych vzťahov a nízka individuálna a kolektívna ochrana na vnútroštátnej úrovni sa na úrovni EÚ znásobujú, čím sa vytvárajú podmienky pre sociálny damping a nekalú hospodársku súťaž, ktoré ohrozujú samotnú účinnosť európskych a vnútroštátnych noriem ochrany práce. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Digitálne pracovné platformy možno rozdeliť do dvoch širokých kategórií: online webové platformy a platformy ponúkajúce služby, ktoré sú poskytované na mieste. Ich veľkosť sa líši. V prípade platforiem, ktoré sú malými a strednými podnikmi, existujú ďalšie výzvy, ktoré sa musia zohľadniť, vrátane výziev súvisiacich s nákladmi spojenými s infraštruktúrou a administratívnou záťažou a s prispôsobením sa digitálnej transformácii. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Počet osôb pracujúcich pre zamestnávateľov využívajúcich online platformy stabilne narastá, a to nielen v Európskej únii, ale na celom svete (6). Ako uviedli MOP a Eurofound, výzvy pre tradičné podniky zahŕňajú nekalú konkurenciu zo strany platforiem, z ktorých viaceré nepodliehajú tradičnému zdaňovaniu a iným predpisom týkajúcim sa ich pracovnej sily. Značná časť judikatúry okrem toho preukazuje, že niektoré obchodné modely platforiem vytvárajú svoju konkurenčnú výhodu tým, že sa snažia vyhnúť platným predpisom, či už v sociálnej, environmentálnej alebo hospodárskej oblasti (7). Táto stratégia neprispieva k dlhodobej hospodárskej udržateľnosti a narúša spravodlivú hospodársku súťaž najmä medzi veľkými podnikmi a mikropodnikmi alebo malými podnikmi. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Vďaka digitálnej transformácii, ktorú EÚ dôrazne podporuje, bude modelom „online platforiem“ v budúcnosti dotknutých ešte viac odvetví a povolaní. EHSV opakovane zdôraznil (8), že dobrá regulácia vnútorného trhu sa musí presadzovať a posilňovať zabezpečením rovnakých podmienok pre všetky subjekty a že z digitalizácie musia mať úžitok pracovníci a podniky. Podstatné je, aby sa vytvoril regulačný rámec, ktorým sa zaistí bezpečné, spravodlivé a zdravé pracovné prostredie a podmienky prostredníctvom systému jasne vymedzených práv, úloh a povinností. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Všetci pracovníci majú právo na spravodlivé a dôstojné pracovné podmienky. Je to základná zásada medzinárodného pracovného práva, ako aj práva EÚ. Pracovník má v súlade s článkom 4 smernice 2019/1152 právo byť zamestnávateľom informovaný o základných prvkoch pracovnej zmluvy alebo pracovnoprávneho vzťahu. Na pracovníkov pracujúcich pre platformy sa musia vzťahovať rovnaké ustanovenia pracovného práva ako tie, ktoré platia v krajine, kde sa služba poskytuje. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Kľúčovou otázkou je teda jednoznačné vymedzenie pojmu „zamestnanec“ a jeho jednoznačné odlíšenie od pojmu „pravá samostatne zárobkovo činná osoba“. Efektívnosť a účinnosť celého regulačného rámca návrhu smernice závisí od jednoznačnosti týchto vymedzení. Z uvedených štúdií (9) vyplýva, že v mnohých prípadoch sa od pracovníkov požaduje, aby sa zaregistrovali ako samostatne zárobkovo činné osoby. Výzvou je teda zabrániť nepravej samostatnej zárobkovej činnosti. Pracovníci by mali dostať potrebné informácie, aby si mohli vybrať, či chcú byť pravými samostatne zárobkovo činnými osobami alebo nie. Zo štúdie Európskej komisie, na ktorú sa odkazuje v pracovnom dokumente útvarov Komisie – Správa o posúdení vplyvu týkajúca sa zlepšenia pracovných podmienok pri práci pre platformy – vyplýva, že 5,5 milióna pracovníkov platforiem je podľa odhadov nesprávne klasifikovaných ako samostatne zárobkovo činné osoby. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Otázka právnej klasifikácie pracovnoprávnych vzťahov sa v jednotlivých členských štátoch rieši rôzne. Riziko chýb v právnej klasifikácii pracovnoprávnych vzťahov je spôsobené najmä nedostatkom právnych predpisov vo vnútroštátnych právnych poriadkoch a nedostatočnou právnou zrozumiteľnosťou. Otázku právnej klasifikácie práce pre platformy zatiaľ komplexne neriešil žiadny členský štát. Niektoré členské štáty (Taliansko, Španielsko a Francúzsko) sa rozhodli pre odvetvové právne predpisy, pričom sa zamerali na platformy v oblasti dopravy a doručovania. Veľký počet členských štátov (Belgicko, Nemecko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Írsko, Taliansko, Holandsko a Švédsko) sa pokúsil objasniť pracovnoprávne vzťahy, ktoré nemožno jednoznačne klasifikovať, prostredníctvom právnych predpisov, správnych aktov alebo judikatúry, ktoré sa však týkajú všeobecných situácií na trhu práce a nezohľadňujú sa v nich osobitosti práce pre platformy. V Taliansku a Španielsku zohralo dôležitú úlohu kolektívne vyjednávanie v rámci osobitných dohôd a protokolov, v ktorých sa predpokladali osobitné právne ustanovenia. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Názor, že existujúci regulačný systém na vnútroštátnej úrovni v rôznych krajinách EÚ nie je v súčasnosti vhodný na reguláciu rozličných profilov práce cez digitálne platformy, potvrdzuje takmer sto právnych sporov, v ktorých predkladajú žalobu pracovníci a/alebo ich zástupcovia odborov, ako aj rozmanitosť riešení, ktoré sa poskytujú v judikatúre mnohých európskych krajín. V niektorých z nich sa potvrdzuje povaha samostatnej zárobkovej činnosti tohto pracovnoprávneho vzťahu, zatiaľ čo v iných, ktoré sú početnejšie, sa uznáva jeho pracovnoprávna povaha, pričom v ďalších sa tento osobitný prípad považuje za hybridnú právnu situáciu (10). Hoci tieto konania často viedli k protichodným výsledkom, týkajú sa zväčša služieb doručovania a služieb vodičov (služby platforiem poskytované na mieste) a vo väčšine prípadov sa zhodujú v tom, že sa v nich osoby pracujúce pre platformy vymedzujú ako zamestnanci (predovšetkým v odvetviach dopravy a doručovania). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Ďalšia kľúčová otázka sa týka vplyvu algoritmického riadenia, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou obchodného modelu platforiem digitálnej práce, na pracovné podmienky (11). Pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu transparentnosti a zodpovednosti v súvislosti s algoritmami pre pracovníkov a podniky. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Jednotlivé členské štáty prijali opatrenia na zlepšenie tejto situácie vykonaním legislatívnych iniciatív, ktoré sa osobitne zameriavajú na algoritmické riadenie na pracovisku (IT, ES). Viaceré členské štáty (AT, BE, CY, CZ, DK, EE, FI, DE, IE, LV, LT, LU, NL, SV) medzitým riešia algoritmické riadenie prijímaním opatrení v rámci svojich politík v oblasti súkromia, ochrany osobných údajov a nediskriminácie. V niekoľkých krajinách (FR, IT, NL, PL a LU) (12) boli prijaté relevantné súdne rozhodnutia. Rozdrobenosť existujúcich právnych predpisov v rámci EÚ takisto vedie k tomu, že digitálne pracovné platformy pôsobiace v rôznych krajinách podliehajú rôznym právnym predpisom. Vzhľadom na flexibilnú, mobilnú a rýchlo sa vyvíjajúcu povahu platformového hospodárstva spôsobí neexistencia spoločného prístupu ťažkosti pri zachovávaní rovnakých podmienok medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | V tejto súvislosti treba privítať iniciatívu európskych inštitúcií s osobitným odkazom na balík opatrení, ktorý Európska komisia predložila 9. decembra 2021 na zlepšenie pracovných podmienok na platformách v rámci vykonávania Európskeho piliera sociálnych práv. V iniciatíve Európskej komisie sa uznáva naliehavosť riešenia otázky rozdielov v prístupe jednotlivých členských štátov, venuje sa v nej pozornosť uvedeným problematickým aspektom a predkladá sa regulačný návrh so smernicou. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Všeobecné úvahy

| 3.1. | EHSV súhlasí s rozhodnutím Komisie vypracovať návrh smernice, ktorej rozsah pôsobnosti zahŕňa prácu pre platformy vykonávanú prostredníctvom online webových platforiem (napr. právne služby, prekladateľské služby, živnostníci atď.) a prostredníctvom platforiem na mieste, ktoré si vyžadujú, aby pracovník poskytol fyzickú službu (napr. taxíky, doručovanie, domáce služby). Ako sa jasne uvádza v odôvodnení 49 návrhu smernice, potreba smernice namiesto nezáväzných právnych nástrojov je odôvodnená rozmanitosťou situácií, pracovných podmienok a právnych predpisov v jednotlivých členských štátoch, najmä pokiaľ ide o zabezpečenie formálneho a skutočného pokrytia a o primeranosť a transparentnosť systémov sociálneho zabezpečenia, a to najmä vzhľadom na skutočnosť, že členské štáty poskytujú odlišné úrovne ochrany. Veľký a neprestajne rastúci počet súdnych prípadov a rozsudkov v prospech klasifikácie tejto práce ako zamestnania jasne je jasným dôkazom toho, že otázka nie je dostatočne jasne regulovaná ani v rámci jednotlivých vnútroštátnych právnych poriadkov. Cieľ spočívajúci v zlepšení pracovných podmienok na digitálnych platformách preto nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni EÚ rešpektujúc pritom zásadu subsidiarity. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V návrhu smernice sa v odôvodnení 9 veľmi správne konštatuje, že „[k]eď digitálne platformy pôsobia vo viacerých členských štátoch alebo cezhranične, často nie je jasné, kde sa práca pre digitálne platformy vykonáva, ani kto ju vykonáva. Ani vnútroštátne orgány nemajú ľahký prístup k údajom o digitálnych pracovných platformách vrátane počtu osôb pracujúcich pre platformy, ich postavenia v zamestnaní a ich pracovných podmienok. Komplikuje to presadzovanie platných pravidiel, a to aj v oblasti pracovného práva a sociálnej ochrany.“ EHSV už zdôraznil (13), že bude potrebné zriadiť register platforiem v každom členskom štáte a celoeurópsku databázu veľkých a malých platforiem. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Táto právna neistota môže v niektorých situáciách podporovať vznik a šírenie nedeklarovaných foriem práce a poľutovaniahodných situácií vykorisťovania a hospodárskej súťaže medzi samotnými pracovníkmi, ktorí môžu byť vystavení nezákonným subdodávateľským praktikám. V prípade týchto pracovníkov ide často o migrantov, ktorí sú objektívne v slabej pozícii a nepoznajú stanovené práva na minimálnu ochranu. Navrhovaná smernica neobsahuje ustanovenie o subdodávkach, a preto neposkytuje týmto pracovníkom platforiem žiadnu ochranu pred týmito praktikami (14). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Znenie návrhu Komisie je však v niektorých bodoch nejasné, všeobecné a nejednoznačné. Neodráža ciele ochrany a zaručenia sociálnych a pracovných práv, ktoré sú jasne uvedené v odôvodneniach, najmä vymedzenie pracovníka vykonávajúceho prácu pre digitálne platformy (články 2 a 5) a práva pracovníkov a zástupcov odborov na informácie a konzultácie (článok 9, ktorý však výslovne odkazuje len na smernicu 2002/14/ES). Predbežne je potrebné poznamenať, že v návrhu smernice sa ochrana práv pracovníkov často stotožňuje so zásadou slobody podnikania. Práva pracovníkov a základné slobody musia byť riadne chránené v súlade s právnymi predpismi a Chartou základných práv. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV považuje za potrebné, aby smernica zahŕňala osobitné ustanovenia o pracovných podmienkach a sociálnom zabezpečení na základe zásady nediskriminácie, a to aj vo vzťahu k podobným a porovnateľným pracovníkom pracujúcim v rovnakom odvetví. Tým by sa podporilo vytvorenie jednotnej zmluvnej ochrany pre jednotlivé odvetvia a foriem boja proti sociálnemu a fiškálnemu dampingu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV víta navrhované snahy Komisie podporovať výmenu osvedčených postupov v súvislosti s jej programom vzájomného učenia, ako aj činnosti Európskeho orgánu práce v rozsahu pôsobnosti jeho mandátu; podporovať členské štáty pri uplatňovaní pravidiel koordinácie sociálneho zabezpečenia a poskytovaní usmernení k týmto pravidlám a prostredníctvom programov EÚ (ako napríklad Horizont Európa) (15). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV sa domnieva, že v návrhu smernice by sa mali stanoviť jasné referenčné kritériá a zásady, ktoré by predstavovali usmernenia pre vnútroštátnych zákonodarcov a motivovali ku kolektívnemu vyjednávaniu s cieľom stanoviť pravidlá, ktoré poskytnú istotu, bezpečnosť a predvídateľnosť pre vysoko digitalizované výrobné prostredie. Tieto pravidlá musia byť zamerané na vytvorenie rovnakých podmienok pre digitálne pracovné platformy a offline poskytovateľov služieb. Nemali by byť v rozpore s právnym acquis, nemali by meniť obsah a rozsah pravidiel vymedzujúcich zamestnaneckú povahu služobného pomeru v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, kolektívnymi zmluvami, vnútroštátnymi klasifikačnými systémami alebo judikatúrou súdov jednotlivých členských štátov a nemali by narúšať spravodlivú hospodársku súťaž medzi podnikmi. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV takisto považuje za potrebné zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s „tradičnými“ podnikmi a s podnikmi používajúcimi digitálne prostriedky kontroly založené na algoritmickom riadení údajov, a to na základe transparentnej a spravodlivej hospodárskej súťaže medzi nimi, pričom sa objasní postavenie zamestnanca pre pracovníkov, ktorí poskytujú služby a/alebo vykonávajú činnosti v týchto odvetviach. EHSV tiež víta cieľ Komisie objasniť a podporiť postavenie pravých samostatne zárobkovo činných osôb. „V prípade potreby sa aj samostatne zárobkovo činným osobám poskytne podpora na objasnenie ich postavenia. Očakáva sa, že smernica upevní autonómiu samostatne zárobkovo činných osôb a podporí ich schopnosť využívať svoje podnikateľské možnosti, napríklad vytvorením vlastnej klientely. Osoby, ktoré už sú pravými samostatne zárobkovo činnými osobami, si zachovajú výhody spojené so svojím postavením v zamestnaní“ (16). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | V záujme zabezpečenia, aby sa smernica vzťahovala na všetky digitálne platformy, ktoré poskytujú sprostredkovanú ponuku práce, je preto kľúčové, aby sa zlepšil rozsah pôsobnosti (v článku 1) a zmenšila sa jeho nejednoznačnosť. Je potrebné jasne určiť skutočného zamestnávateľa nesúceho právnu zodpovednosť, a to tak z dôvodu daní a sociálnych príspevkov, ako aj v súvislosti so zavedením postupov kolektívneho vyjednávania, pričom treba zohľadniť špecifiká mikroplatrofiem a malých platforiem. |
| --- | --- |

3.9.

Odkaz na pojem organizácie práce vykonávanej jednotlivcami môže viesť k nežiaducemu vylúčeniu niektorých digitálnych platforiem.

4.   Kapitola 4 – Konkrétne pripomienky

| 4.1. | V tomto stanovisku sa budú analyzovať predovšetkým tieto aspekty návrhu smernice:






  — | kritériá klasifikácie zamestnanca, |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

kritériá klasifikácie zamestnanca,

| — | algoritmické riadenie, |
| --- | --- |

—

algoritmické riadenie,

| — | kolektívne práva. |
| --- | --- |

—

kolektívne práva.

4.2.   Kritériá klasifikácie

| 4.2.1. | V článku 4 návrhu sa stanovujú kritériá, na základe ktorých sa zavádza domnienka existencie pracovnoprávneho vzťahu. EHSV konštatuje, že navrhované kritériá by mali odrážať dynamiku digitálneho trhu a vývoj obchodných modelov a pracovných metód a že by sa mali neustále aktualizovať. S poľutovaním konštatujeme, že tieto kritériá stanovené v článku 4 sú naďalej predovšetkým vyjadrením rôznej formy kontroly, ktorú digitálna platforma vykonáva nad pracovnou činnosťou zamestnanca. EHSV sa domnieva, že ak sa ochrana práce naviaže na výkon kontroly, nedôjde k primeranému zachyteniu a náprave mocenskej nerovnováhy medzi platformou a pracovníkmi. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Okrem toho článok 4 návrhu ponecháva príliš veľkú diskrečnú právomoc na rozhodovanie platformám – keďže domnienka existencie pracovnoprávneho vzťahu je spojená so splnením aspoň dvoch z piatich kritérií – ale v kontexte, ktorý sa neustále vyvíja, by bolo jednoduché tieto kritériá obísť. EHSV sa domnieva, že jasne vymedzené postavenie v zamestnaní, a to aj pre tých, ktorí pracujú málo hodín, by zaručilo právo na sociálnu ochranu, zdravie a bezpečnosť, právo organizovať sa a právo na kolektívne vyjednávanie vo vzťahu k odpracovanému pracovnému času, čím by sa zaistila potrebná flexibilita. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Kritériami by sa malo presnejšie riešiť riziko klesajúcich pracovných noriem. Na tento účel by bolo žiaduce, aby sa určilo jedno kritérium domnienky existencie pracovnoprávneho vzťahu, ktoré môže platforma vyvrátiť na základe článku 5, ktorým sa obrátené dôkazné bremeno prenáša na digitálnu platformu preukazujúcu, že pracovný vzťah má povahu samostatnej zárobkovej činnosti. EHSV súhlasí s návrhom Európskej komisie, že tým, kto má vyvrátiť domnienku existencie pracovnoprávneho vzťahu, by mala byť platforma. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Chrániť sa v skutočnosti musia aj samostatne zárobkovo činné osoby a vzťahy s povahou pravej samostatnej zárobkovej činnosti, ktoré v smernici nie sú náležite vymedzené. Existuje mnoho rôznych foriem práce pre platformy, ktoré nemôžu patriť do jednej kategórie. Existujú formy práce, ktoré možno považovať za podobné zamestnaniu, a existujú formy práce, ktoré si vyžadujú kvalifikovaných odborníkov, dokonca aj vysokokvalifikovaných pracovníkov porovnateľných v niektorých krajinách s tými, ktorí sú vedení v profesijných registroch alebo sú členmi národných profesijných združení. Osobitný rozmer algoritmického riadenia, ktoré má zásadný vplyv na pracovníkov, by sa nemusel uplatňovať pri definovaní domnienky existencie pracovnoprávneho vzťahu v prípade pracovníkov z profesijných registrov alebo členov národných profesijných združení, ak existujú. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Bolo by preto vhodnejšie uviesť, že domnienka existencie pracovnoprávneho vzťahu v oblasti digitálnych pracovných platforiem pôsobí v prospech jednotlivých pracovníkov, ktorí poskytujú prácu a/alebo služby prostredníctvom algoritmického riadenia vykonávaného digitálnou platformou, a to pokiaľ ide o riadenie, kontrolu a/alebo organizačné právomoci. |
| --- | --- |

4.2.5.

Platforma by mala byť schopná vyvrátiť túto domnienku pracovnoprávneho vzťahu preukázaním, že nevykonáva obchodné právomoci organizácie, dokonca ani nepriamo či implicitne, vo vzťahu k poskytovaniu služby/práce zo strany pracovníka (17).

| 4.2.6. | Bežným argumentom v súdnych rozhodnutiach, v ktorých sa uznáva pracovnoprávna povaha pracovného vzťahu a ktoré sú vydané najvyššími vnútroštátnymi súdmi, je, že platforma a konkrétnejšie algoritmické riadenie nad poskytovaním služby pracovníkom v plnej miere vykonávajú dohľad. Z toho v skutočnosti vyplýva, že služba poskytovaná pracovníkom je úplne začlenená do podnikateľskej činnosti platformy. Tento prvok sám osebe posilňuje potrebu protiváhy k uvedenej kontrolnej právomoci tým, že sa poskytnú primerané individuálne a kolektívne záruky všetkým pracovníkom poskytujúcim prácu a/alebo služby cez digitálne platformy. |
| --- | --- |

4.2.6.

5.   Konkrétne pripomienky a odporúčania k algoritmickému riadeniu

| 5.1. | Algoritmické riadenie spracúva veľké množstvo údajov, vykonáva dohľad nad pracovníkmi, prideľuje im úlohy, poskytuje priame pokyny obmedzujúce úroveň ich samostatnosti a hodnotí ich vrátane ich výkonnosti a správania, ako aj ich príjmov a pracovných podmienok a môže dokonca viesť k prepusteniu pracovníkov. EHSV víta skutočnosť, že v návrhu smernice sa prijímajú zásady všeobecného nariadenia o ochrane údajov, pričom v súlade s článkom 9 tohto nariadenia by sa v smernici malo jasne zakazovať spracúvanie citlivých osobných údajov vrátane údajov o politických názoroch a členstve v odborových organizáciách. V smernici by sa malo výslovne uviesť, že práva stanovené v kapitole 3 sa uplatňujú vo všetkých prípadoch algoritmického riadenia, a to aj vtedy, keď sa platforme podarí preukázať, že nevykonáva obchodné právomoci organizácie, dokonca ani nepriamo či implicitne, vo vzťahu k poskytovaniu služby zo strany pracovníka, a teda v prípade domnienky platformy, že pracovnoprávny vzťah neexistuje. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Systémy používané digitálnymi pracovnými platformami často vychádzajú z prvkov umelej inteligencie. Keďže platformy budú musieť dodržiavať ustanovenia smernice aj aktu o umelej inteligencii (právne predpisy týkajúce sa trhov s výrobkami), EHSV vyzýva Komisiu, aby zabezpečila krížové odkazy medzi navrhovanou smernicou a aktom o umelej inteligencii s cieľom vyhnúť sa možnej nekonzistentnosti a medzerám alebo ich objasniť. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV znovu (18) nabáda Komisiu, aby objasnila povinnosti všetkých zapojených strán v oblastiach, ako sú zdravie a bezpečnosť, ochrana údajov, poistenie a právna zodpovednosť, s cieľom posúdiť, upraviť a harmonizovať platné predpisy. EHSV už konštatoval, že algoritmy, ktoré platformy používajú, by sa mali považovať za rovnocenné s ústnymi alebo písomnými pokynmi existujúcimi v štandardnej práci (19). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Právo na preskúmanie automatizovaného alebo poloautomatizovaného rozhodnutia je veľmi vítané. EHSV sa však domnieva, že na účel praktického uplatnenia tohto práva by Komisia a) mala doplniť ustanovenia, v ktorých sa bude od digitálnych pracovných platforiem vyžadovať, aby vyvinuli algoritmy a systémy v súlade so zásadou „bezpečnosti už v štádiu návrhu“, a b) v nadväznosti na zdôvodnenie navrhovaného aktu o umelej inteligencii mala uviesť ustanovenia, v ktorých sa bude od digitálnych pracovných platforiem požadovať, aby absolvovali posúdenie zhody svojich algoritmov, a to nielen pred ich zavedením, ale aj počas poskytovania práce a/alebo služby pracovníkom. Posúdenie zhody by sa malo vykonať s využitím multidisciplinárneho prístupu s cieľom podporiť spoločné posúdenie expertmi vymenovanými odborovými organizáciami, platformou a orgánmi v oblasti práce, sociálnej ochrany a inými relevantnými orgánmi. Keď pri preskúmaní rozhodnutia prijatého pomocou algoritmov dôjde k rozporu, pracovníci by mali mať možnosť prístupu k nezávislému rozhodcovskému konaniu. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV sa však domnieva, že v článku 8 by sa malo stanoviť, že pracovníka by v prípade preskúmania významného rozhodnutia vykonávaného človekom mohla zastupovať odborová organizácia. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Keďže model práce pre platformy sa opiera o recenzie zákazníkov, pracovníci platforiem by mali mať možnosť prenášať recenzie ako kľúčové prvky údajov medzi platformami a používať ich na viacerých platformách. EHSV sa domnieva, že všetkým pracovníkom platforiem by sa malo zaručiť právo na prenosnosť údajov. Ešte dôležitejšie je, že smernicou by sa mala zaručiť ich možnosť používať svoj profil vrátane zručností na získanie zamestnania mimo platformového hospodárstva. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Úspech návrhu Komisie bude závisieť od jeho účinného presadzovania. V navrhovanej smernici sa vyžaduje spolupráca medzi orgánmi pre ochranu údajov a orgánmi práce. EHSV by však chcel Komisiu upozorniť na skutočnosť, že orgány pre ochranu údajov vo viacerých krajinách nemajú za úlohu vykonávať hĺbkové preskúmania pracovných otázok a naopak, najmä pokiaľ ide o dohľad a prostriedky nápravy. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby ďalej objasnila rozdelenie právomocí vrátane cezhraničných aspektov a zohľadnila inšpektoráty práce. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Kolektívne práva

| 6.1. | V kapitole o vynútiteľnosti práva sa v článku 14 smernice neuvádzajú odborové organizácie, ale zástupcovia pracovníkov. Ide o kľúčovú otázku, keďže je dôležité výslovne uviesť zástupcov odborových organizácií, aby sa predišlo vytváraniu organizácií podľa potreby a pracovníkom sa poskytli práva na kolektívne zastupovanie, a to aj v prípade sporu. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV konštatuje, že v smernici sa poskytujú práva na informácie a konzultácie. V článku 9 sa však pri stanovení všeobecného rámca uvádza iba smernica 2002/14/ES. Uviesť by sa mal aj priamy odkaz na smernicu 2001/23/ES o prevode podnikov, smernicu 98/59/ES o hromadnom prepúšťaní a smernicu 2009/38/ES o európskej zamestnaneckej rade. EHSV poznamenáva, že v článku 10, ktorým sa pracovné práva stanovené v kapitole 3 smernice rozširujú na všetkých pracovníkov platforiem (vrátane tých, ktorí nie sú v pracovnoprávnom vzťahu), sa vylučujú práva na informácie a konzultácie stanovené v článku 9. Túto výnimku nemožno odôvodniť. Je potrebné jasnejšie vymedzenie práv na informácie a konzultácie s cieľom podporiť kolektívne vyjednávanie, čo je právo, ktoré sa musí priznať aj všetkým pracovníkom platforiem (20). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV zdôrazňuje, že práva zástupcov organizácií pracovníkov na informácie a konzultácie (článok 9) by sa mali zaručiť aj vo vzťahu k parametrom, pravidlám a pokynom, ktoré sú podkladom algoritmov alebo systémov umelej inteligencie ovplyvňujúcich rozhodovanie alebo prijímanie rozhodnutí, ktoré môžu mať vplyv na pracovné podmienky, prístup k práci a udržanie zamestnania, vrátane profilovania. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EHSV konštatuje, že pracovníci platforiem by mali dostať primeranú odbornú prípravu o tom, ako používať príslušnú platformu a pracovať na nej, pričom by táto odborná príprava mala byť k dispozícii v rôznych európskych jazykoch. Rovnako by mali absolvovať odbornú prípravu v oblasti príslušných digitálnych zručností. Ako sa zdôraznilo v predchádzajúcom stanovisku (21), pri realizácii akčného plánu digitálneho vzdelávania 2021 – 2027 je potrebné zabezpečiť účinný sociálny dialóg a konzultácie so zainteresovanými stranami, dodržiavanie a presadzovanie pracovných práv a informovanosť pracovníkov, konzultácie a účasť na rozvoji digitálnych zručností a podnikateľských zručností, najmä v rámci OVP, vzdelávania dospelých a odbornej prípravy zamestnancov s cieľom odstrániť nedostatky v zručnostiach, ktorým čelia spoločnosti. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Ako EHSV uviedol vo svojom predchádzajúcom stanovisku, „v rámci zavádzania nových technológií, ako sú napríklad roboty alebo inteligentné stroje, EHSV vo svojej štúdii pripomína význam povinnosti vopred informovať zástupcov pracovníkov a poradiť sa s nimi, ako aj potrebu kolektívneho vyjednávania pri zavádzaní zmien, ktoré tieto technológie prinášajú (22). Pripomína tiež, že v smernici týkajúcej sa európskych zamestnaneckých rád sa stanovuje povinnosť takejto konzultácie“ (23). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Vyjednávanie sa takisto týka odvetvového kolektívneho vyjednávania, ktoré predstavuje veľkú časť vymedzenia práv pracovníkov, no v návrhu smernice sa odkaz na odvetvové zmluvy nenachádza. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Zabezpečenie spravodlivých postupov ukončenia pracovného pomeru pre pracovníkov platforiem a prístup k nezávislým mechanizmom riešenia sporov sú dôležitými cieľmi, ktoré by sa mali zahrnúť do regulačného rámca. V navrhovanej smernici sa uvádza len prepustenie jednotlivcov, zatiaľ čo by sa v nej mala riešiť aj otázka postupov poskytovania informácií a konzultácií v prípade hromadného prepúšťania s odkazom na existujúce právne predpisy EÚ (24). |
| --- | --- |

6.7.

V Bruseli, 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 70, bod 2.7.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 173; Ú. v. EÚ C 220, 9.6.2021, s. 1; Ú. v. EÚ C 194, 12.5.2022, s.50; Ú. v. EÚ C 517, 22.12.2021, s. 61; Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 70.

2

(3)  Prieskum JRC COLLEEM II.

3

(4)  Štúdia Komisie (2021).

4

(5)  Európske fórum mládeže – Position paper on Platform work (Pozičný dokument k práci pre platformy)

5

Position paper on Platform work

(6)  Správa MOP, The role of digital labour platforms in transforming the world of work (Úloha digitálnych pracovných platforiem pri transformácii pracovného sveta); Správa EUROFOUND za rok 2018; Pracovný dokument útvarov EK týkajúci sa údajov o počte a obrate, ktorý sa počas pandémie strojnásobil (podľa údajov MOP sa v roku 2020 v EÚ zaznamenal obrat 12 miliárd EUR); Záverečná správa CEPS za rok 2021, Digital Labour Platforms in the EU (Digitálne pracovné platformy v EÚ); Štúdia ETUI z roku 2021, The definition of worker in the platform economy: exploring workers’ risks and regulatory solutions (Vymedzenie pracovníka v platformovom hospodárstve: skúmanie rizík pre pracovníkov a regulačných riešení).

6

The role of digital labour platforms in transforming the world of work

Digital Labour Platforms in the EU

The definition of worker in the platform economy: exploring workers’ risks and regulatory solutions

(7)  Ú. v. EÚ C 123, 9.4.2021, s. 1, bod 3.2.7.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 1; Ú. v. EÚ C 123, 9.4.2021, s. 1; Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 70; Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 15.

8

(9)  Pozri poznámku pod čiarou č. 6.

9

(10)  Spomedzi rozhodnutí v prospech toho, že tento pracovný vzťah má pracovnoprávnu povahu, uvádzame napríklad: rozhodnutie francúzskeho kasačného súdu (Chambre sociale, č. 374 zo 4. marca 2020), v ktorom sa uznalo, že práca, ktorú vykonáva vodič platformy Uber, má pracovnoprávnu povahu; rozhodnutie španielskeho najvyššieho súdu (Tribunal Superior de Justicia de Madrid, Sala de lo Social, rozhodnutie č. 40/2020 zo 17. januára 2020), v ktorom sa uznalo, že pracovnoprávnu povahu má pracovný vzťah medzi vodičmi a platformou Deliveroo; rozhodnutie barcelonského súdu z 13. januára 2021, v ktorom sa uznalo, že pracovný vzťah 748 vodičov má pracovnoprávnu povahu. Podľa posledného z uvedených rozhodnutí je potrebné preskúmať nové ukazovatele, na ktorých sa má založiť úsudok o povahe vzťahu, takže sa v ňom dospelo k záveru, že flexibilita týkajúca sa počtu hodín je v každom prípade výsledkom rozhodnutia, ktorého cieľom je určiť najziskovejšie časové úseky pre spoločnosť, a určite nie je zameraná na zachovanie lepšej rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom vodičov, takže vodiči sa majú považovať za zamestnancov. Okrem týchto rozhodnutí boli vydané aj rozhodnutia belgických, talianskych a holandských súdov, podľa ktorých je pracovný vzťah samostatnou zárobkovou činnosťou na základe relativizácie údajnej slobody vodičov pri konkrétnom poskytovaní služby.

10

(Chambre sociale

Tribunal Superior de Justicia de Madrid, Sala de lo Social, rozhodnutie

(11)  Štúdia Komisie s názvom Study to support the impact assessment on improving working conditions in platform work (Štúdia na podporu posúdenia vplyvu v súvislosti so zlepšením pracovných podmienok v oblasti práce pre platformy).

11

Study to support the impact assessment on improving working conditions in platform wor

(12)  Štúdia Komisie s názvom Study to support the impact assessment on improving working conditions in platform work (Štúdia na podporu posúdenia vplyvu v súvislosti so zlepšením pracovných podmienok v oblasti práce pre platformy).

12

Study to support the impact assessment on improving working conditions in platform work

(13)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 173, bod 1.15.

13

(14)  Výročná správa Fairwork (2021); Fairwork response to the European Commission’s Proposal for Directive on Platform Work (Reakcia Fairwork na návrh smernice o práci pre platformy, ktorý predložila Európska komisia)

14

Fairwork response to the European Commission’s Proposal for Directive on Platform Work

(15)  Pozri oznámenie Komisie.

15

(16)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Lepšie pracovné podmienky pre silnejšiu sociálnu Európu: plné využitie prínosov digitalizácie pre budúcnosť práce, 9. decembra 2021, COM(2021) 761 final, s. 11 (tabuľka v dolnej časti strany).

16

(17)  Pozri vymedzenie v odôvodnení 30 usmernení Komisie o práve hospodárskej súťaže a kolektívnom vyjednávaní: iii) zahŕňa ako nevyhnutnú a základnú zložku organizáciu práce vykonávanej jednotlivcami, bez ohľadu na to, či sa táto práca vykonáva online alebo na konkrétnom mieste. Platformy, ktoré neorganizujú prácu jednotlivcov, ale jednoducho len poskytujú prostriedky, prostredníctvom ktorých môžu samostatne zárobkovo činné osoby bez zamestnancov získať koncových používateľov, nepredstavujú digitálne pracovné platformy. Platforma, ktorá napríklad len získava a zverejňuje informácie o dostupných poskytovateľoch služieb (napr. inštalatéroch) v konkrétnej oblasti, čím umožňuje zákazníkom využívať ich služby na požiadanie, sa teda nepovažuje za digitálnu pracovnú platformu, keďže neorganizuje prácu poskytovateľov služieb.

17

(18)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12. 2020, s. 173;

18

(19)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 173, bod 1.8

19

(20)  .Ú. v. EÚ C 123, 9.4.2021, s. 1, bod 3.2.8

20

(21)  Ú. v. EÚ C 286, 16.7. 2021, s. 27.

21

(22)  Štúdia EHSV (2017).

22

(23)  Ú. v. EÚ L 122, 16.5.2009, s. 28

23

(24)  Smernica 98/59/ES a smernica 2001/23/ES.

24

---

PRÍLOHA

Toto protistanovisko, ktoré získalo viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, bolo v priebehu diskusie zamietnuté (článok 43 ods. 2 rokovacieho poriadku):

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 1

SOC/709 – Balík opatrení týkajúcich sa pracovných podmienok – práca pre platformy

Nahradiť celé stanovisko:

1.   Závery

| 1.1. | Digitálne pracovné platformy podporujú inovatívne služby a nové obchodné modely a vytvárajú množstvo príležitostí pre spotrebiteľov a samostatne zárobkovo činné osoby. Koncepcia digitálnej platformy zahŕňa širokú škálu činností, služieb, úloh a obchodných modelov. To znamená, že univerzálne riešenia sa môžu stať prekážkou pre inovácie a investície do vytvárania a rozvoja digitálnych platforiem v EÚ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV uznáva, že je potrebné riešiť niektoré výzvy spojené s prácou pre digitálne platformy tam, kde existujú. Akékoľvek nariadenie o práci pre platformy by však malo byť navrhnuté tak, aby sa zachovala flexibilita ako rozhodujúci motivačný faktor a aby sa zároveň poskytli základné záruky primeranej ochrany pracovníkov, pričom by sa malo zohľadniť aj to, že pre mnohých je práca pre platformy doplnkovou činnosťou (1). EHSV preto vo všeobecnosti podporuje prístup Uplatňovaný Komisiou v balíku opatrení, ktorý sa týka pracovných podmienok, konkrétne využívanie rôznych nástrojov na vytvorenie priaznivého prostredia potrebného na zlepšenie pracovných podmienok, pokiaľ ide o digitálne platformy V tejto oblasti je potrebný aj primeraný prístup k sociálnej ochrane a zdravotným a bezpečnostným podmienkam prostredníctvom riadneho vykonávania dvoch odporúčaní Rady (2) týkajúcich sa tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Hoci správne určenie pracovnoprávneho vzťahu je jednou z kľúčových otázok a je potrebné riešiť prípadnú nesprávnu klasifikáciu, tento problém sa týka len malej časti pracovníkov platforiem, ako to vyplýva aj z údajov Komisie, podľa ktorých by 5,5 milióna z 28,5 milióna pracovníkov platforiem mohlo byť vystavených riziku nesprávnej klasifikácie pracovnoprávneho vzťahu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa však domnieva, že mnohé otázky, na ktoré sa vzťahuje návrh smernice, sa už riešia v existujúcich alebo pripravovaných právnych predpisoch EÚ, t. j. ochrana údajov, právo pracovníkov na informácie a konzultácie atď. To znamená, že je potrebné posilniť vykonávanie existujúcich právnych predpisov, ktoré treba v prípade potreby zlepšiť. Nová smernica, v ktorej sa opakujú existujúce práva, prináša len zmätok a fragmentáciu acquis EÚ. Ak sa počas procesu vykonávania zistí, že sú nutné objasnenia, musia sa vykonať úpravy v príslušných aktoch EÚ. V tejto súvislosti EHSV pripomína inštitúciám EÚ, že najmä teraz EÚ potrebuje skutočnú inteligentnú reguláciu a kontroly konkurencieschopnosti, ktoré podnikom umožnia inovovať, rásť a vytvárať pracovné miesta a pridanú hodnotu pre našu spoločnosť a hospodárstvo. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | V snahe zvýšiť právnu istotu a vyhnúť sa zbytočným sporom by sa pozornosť mala zamerať na objasnenie platných vnútroštátnych predpisov a vymedzení týkajúcich sa postavenia pracovníka pri súčasnom dodržiavaní pravidiel, ktoré umožňujú autonómiu podnikateľov a iných foriem samostatne zárobkovo činných osôb. Právne vymedzenie pojmov pracovník a samostatne zárobkovo činná osoba pracujúca pre platformy na úrovni EÚ by nebolo vhodné ani účinné, pretože nemôže rešpektovať rôzne modely v členských štátoch a držať krok s dynamickým vývojom na trhoch práce. Zvyšuje nejasnosti a právnu neistotu a oslabuje vnútroštátne vymedzenia tým, že zavádza osobitné vymedzenie obmedzenej skupiny pracovníkov digitálnych platforiem. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ďalším zdrojom nejasností je pokus smernice zahrnúť pracovníkov aj samostatne zárobkovo činné osoby zavedením dvoch samostatných vymedzení pre „osoby pracujúce pre platformy“ a pre „pracovníkov platforiem“. Miešanie rôznych kategórií subjektov, na ktoré sa vzťahuje smernica, a poskytovanie rôznych súborov práv a povinností týmto subjektom tiež vytvára právnu neistotu a zložitosť. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Nie je opodstatnené stierať rozdiel medzi pravou samostatnou zárobkovou činnosťou a zamestnaním tým, že sa vytvoria pravidlá, ktoré majú vplyv na podnikateľov/samostatne zárobkovo činné osoby na základe článku 153 ZFEÚ, ktorý vôbec nie je vhodným právnym základom na reguláciu vzťahov medzi podnikmi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Navrhovaná domnienka v návrhu smernice predpokladá, že ak sú splnené 2 z 5 kritérií, každý zmluvný vzťah sa právne považuje za pracovný pomer. Značná časť kritérií navrhovaných v článku 4 ods. 2 zároveň obsahuje štandardné ustanovenia týkajúce sa vzťahov medzi podnikmi, ako napríklad a) [určenie hornej hranice výšky odmeny a poplatkov], c) [overovanie kvality výsledkov], d) [organizácia pracovného času] a e) [možnosť vybudovať si klientsku základňu]. To znamená, že aj pravé samostatne zárobkovo činné osoby by mohli byť nesprávne klasifikované ako zamestnanci a museli by potom vyvrátiť túto domnienku, ak by chceli pokračovať vo výkone svojej činnosti. Postavenie samostatne zárobkovo činných osôb by sa mohlo potvrdiť len na súde alebo v správnom konaní, ktoré predstavuje zbytočnú administratívnu záťaž pre všetky strany vrátane úradov. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Zavedenie mechanizmu na vyvrátenie tejto právnej domnienky je mätúce a mohlo by ohroziť právnu zrozumiteľnosť vzhľadom na to, že podobný mechanizmus je ako jedna z možností pre členské štáty už zahrnutý v smernici o transparentných a predvídateľných pracovných podmienkach (3). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV sa domnieva, že správnou cestou vpred by namiesto uplatňovania prístupu založeného na splnení dvoch z piatich kritérií bolo posúdenie kritérií na vymedzenie existencie postavenia zamestnanca na úrovni členských štátov a v súlade s judikatúrou Súdneho dvora. EHSV v tejto súvislosti víta navrhované úsilie Komisie o podporu výmeny osvedčených postupov. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV sa domnieva, že samostatný súbor pravidiel týkajúci sa problematiky práce pre platformy a algoritmického riadenia nie je vhodný, ani potrebný. Existujúce pravidlá vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov (4) a pripravovanom akte o umelej inteligencii poskytnú aj pracovníkom rôzne práva týkajúce sa ich osobných údajov spolu s komplexným súborom požiadaviek na riadenie rizík, ľudský dohľad a transparentnosť s cieľom zmierniť riziká v súvislosti s bezpečnosťou a ochranou zdravia pri práci a základnými právami. Preto by sa malo zabrániť zbytočnému prekrývaniu a duplicite. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | V procese rýchlej transformácie hospodárstva a podnikov zohráva digitalizácia kľúčovú strategickú úlohu, takže preniká do všetkých odvetví, zasahuje do celého cyklu hodnotového reťazca výrobkov a služieb a týka sa tak veľkých, ako aj malých podnikov a mikropodnikov. Dôsledky pre svet práce vyplývajúce z nových foriem práce a nových foriem organizácie práce sú relevantné tak z hľadiska obsahu, ako aj pre rýchlosť zmien. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Digitálne pracovné platformy môžu efektívne zosúladiť ponuku pracovnej sily a dopyt po nej a ponúknuť možnosti zarobiť si na živobytie alebo získať dodatočný príjem. Pre spotrebiteľov to znamená lepší prístup k produktom a službám, ktoré by boli inak ťažko dostupné, ako aj prístup k novým a rôznorodejším službám (5). Okrem príležitostí však práca pre digitálne platformy ako neoddeliteľná súčasť vyvíjajúcich sa foriem práce prináša možné výzvy, ktoré si môžu vyžadovať prispôsobené riešenia. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Postavenie pracovníkov platforiem na trhu práce je kľúčovou otázkou, ktorou sa členské štáty zaoberali vo svojich vnútroštátnych judikatúrach. V dôsledku tohto vývoja vzniklo množstvo rôznych pravidiel a bolo vynesených množstvo rôznych rozsudkov opierajúcich sa o rozličné vnútroštátne koncepcie, modely a vymedzenia, ktoré len odrážali a rešpektovali systémy a postupy národných trhov práce. Dôraz by sa mal klásť na objasnenie platných vnútroštátnych pravidiel a vymedzení týkajúcich sa postavenia pracovníka pri súčasnom dodržiavaní pravidiel, ktoré umožňujú autonómiu podnikateľov a iných foriem samostatne zárobkovo činných osôb. V tejto súvislosti by sa mohli podporovať aj opatrenia na európskej úrovni, ako je výmena informácií, vzdelávanie a odborná príprava a spolupráca medzi orgánmi. Dôležitú úlohu zohrávajú takisto sociálni partneri, ako aj samotné platformy. Regulačný rámec by sa mohol upraviť na primeranej úrovni bez toho, aby sa narušili dobre fungujúce vnútroštátne postupy a právne predpisy. Ochrana pracovníkov platforiem sa v prípade potreby musí zlepšiť. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Všeobecné pripomienky k návrhu smernice

| 3.1. | Európska komisia 9. decembra navrhla súbor opatrení na zlepšenie pracovných podmienok práce pre platformy a na podporu udržateľného rastu platforiem digitálnej práce v EÚ (6). Stanovisko sekcie SOC – spis SOC/709 – prijaté 7. marca 2022 sa zaoberá len návrhom smernice o zlepšení pracovných podmienok v oblasti práce pre platformy. Toto protistanovisko sa preto tiež zameriava na tento návrh. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV uznáva, že najnovší vývoj hospodárstva založeného na pracovných platformách priniesol nové výzvy tým, ktorí prostredníctvom nich pracujú. Ako uvádza Komisia, môžu sa týkať nedostatočnej transparentnosti a predvídateľnosti zmluvných dojednaní, ako aj zdravotných problémov alebo problémov s bezpečnosťou, nesprávnej klasifikácie postavenia v zamestnaní alebo nedostatočného prístupu k sociálnej ochrane (7), a takisto môžu súvisieť s algoritmickým riadením v kontexte práce pre platformy. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Navrhovaná smernica však nie je správnym nástrojom na riešenie týchto výziev. Okrem toho sa zdá, že návrh sa vo všeobecnosti zameriava hlavne na činnosti doručovateľov, vodičov a služby, ktoré sú poskytované na mieste a vyžadujú si nižšiu kvalifikáciu, pričom sa opomína skutočnosť, že spektrum práce pre platformy je oveľa širšie. Navrhované nariadenie nie je vôbec prispôsobené tým, ktorí svoju prácu prostredníctvom platforiem vykonávajú online. Okrem toho sa nezohľadňujú možné účinky právnych predpisov EÚ na online platformy, ktoré môžu poskytovať svoje služby z krajín mimo EÚ (8). Mala by sa minimálne posúdiť možnosť, že tieto činnosti nebudú viac ponúkané alebo budú premiestnené mimo EÚ (napríklad do Spojeného kráľovstva). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tieto výzvy by sa mali riešiť predovšetkým využívaním a v prípade potreby posilnením vykonávania existujúcich nariadení a postupov. Okrem toho existuje veľký potenciál pre opatrenia, ktoré by mali realizovať samotné platformy spolu s miestnymi partnermi, ako aj so sociálnymi partnermi. Komisia by to mala podporiť. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Právne vymedzenie EÚ týkajúce sa toho, kto je pracovník a kto je samostatne zárobkovo činný pracovník platformy, by nebolo vhodné ani účinné, pretože by nebolo schopné rešpektovať rôzne modely v členských štátoch a držať krok s dynamickým vývojom na trhoch práce. Viedlo by to len k ďalšiemu zmätku a právnej neistote a oslabilo by to vnútroštátne vymedzenia tým, že by sa zaviedlo osobitné vymedzenie obmedzenej skupiny pracovníkov. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Konkrétne pripomienky k návrhu smernice

4.1.   Rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov

| 4.1.1. | Existuje jasné riziko, že rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov navrhovanej smernice by sa vzťahovali na oveľa širšiu škálu činností digitálnych platforiem, než sa zamýšľalo. Hlavným cieľom sa zdajú byť činnosti, ktoré si vyžadujú len nízku kvalifikáciu, ale navrhované vymedzenia a kritériá by zahrnuli všetky kategórie práce pre platformy, a to aj v prípade, ak ich vykonávajú pravé samostatne zárobkovo činné osoby. |
| --- | --- |

4.1.1.

4.2.   Správne určenie postavenia v zamestnaní a právna domnienka

| 4.2.1. | EHSV súhlasí s tým, že členské štáty by mali mať vhodné mechanizmy na zabezpečenie „správneho určenia postavenia v zamestnaní v prípade osôb pracujúcich pre platformy (...)“. EHSV má však vážne pochybnosti v súvislosti s navrhovaným rámcom pre právnu domnienku existencie pracovnoprávneho vzťahu, ak sú splnené aspoň dve z piatich podmienok uvedených v smernici. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EHSV sa domnieva, že kritériá uvedené najmä v písmenách a) [horná hranica výšky odmeny a poplatkov], c) [overovanie kvality výsledkov], d) [organizácia pracovného času] a e) [možnosť vybudovať si klientsku základňu] sa bežne používajú v zmluvách medzi podnikmi a viedli by k situácii, keď by sa na pravé samostatne zárobkovo činné osoby vzťahovala domnienka existencie pracovnoprávneho vzťahu, a teda by sa museli stať zamestnancami. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Tento prístup je v rozpore s praxou celkového posudzovania kritérií pracovnoprávnych vzťahov, ktorá sa uplatňuje v judikatúre v členských štátoch. Okrem toho, ako je uvedené vyššie, by pracovníci platforiem boli štandardne klasifikovaní ako zamestnanci a bola by im odopretá možnosť individuálne rozhodnúť o svojej samostatnej zárobkovej činnosti. Obmedzovanie podnikateľskej činnosti by nemalo byť v záujme nikoho. Vzhľadom na skutočnosť, že väčšina pracovníkov platforiem sa považuje a chce sa považovať za samostatne zárobkovo činné osoby, by tento prístup bol v rozpore so základnými právami a slobodami, ako je právo na výber povolania a právo na prácu a sloboda podnikania. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Vzhľadom na rozmanitosť vnútroštátnych systémov trhu práce, tradícií a judikatúry v oblasti pracovného práva, ako aj rôznych vymedzení, napr. v oblasti pracovného práva, daňových systémov a systémov sociálneho zabezpečenia, existuje riziko, že päť kritérií navrhovanej smernice nebude primerane odrážať zložitú realitu rôznych situácií. EHSV by namiesto uplatňovania prístupu založeného na splnení dvoch z piatich kritérií uprednostnil celkové posúdenie kritérií na vymedzenie existencie postavenia zamestnanca na úrovni členských štátov a v súlade s judikatúrou Súdneho dvora. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Možnosť vyvrátiť právnu domnienku

| 4.3.1. | EHSV považuje možnosť vyvrátiť právnu domnienku za nástroj, ktorý namiesto objasnenia zložitých právnych situácií spôsobí skôr viac problémov. Zavedenie tohto mechanizmu je mätúce vzhľadom na to, že podobný mechanizmus je ako jedna z možností pre členské štáty už zahrnutý v smernici o transparentných a predvídateľných pracovných podmienkach. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Možnosť vyvrátiť právnu domnienku nezabezpečuje spravodlivú rovnováhu medzi účastníkmi konania o vyvrátení domnienky, pretože pri dôkaznom bremene na strane platformy by v praxi bolo ťažké spochybniť právnu domnienku definovanú piatimi kritériami. Vzhľadom na rozmanitosť národných definícií je pravdepodobné, že v členských štátoch sa spomínaných päť kritérií a ich relevantnosť bude interpretovať rôzne, čo spôsobí ešte väčšiu komplexnosť judikatúry v celej Európe. Keďže konania by mohli prebiehať na súdoch príslušných pre pracovnoprávne veci, ale aj na správnych súdoch príslušných pre oblasť daní a sociálneho zabezpečenia, výsledkom by mohla byť nie väčšia, ale menšia právna jasnosť. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Algoritmické riadenie

| 4.4.1. | EHSV súhlasí so zámerom Komisie doplniť informácie a zvýšiť transparentnosť, pokiaľ ide o používanie algoritmov pri práci pre platformy. EHSV sa však domnieva, že samostatný súbor pravidiel týkajúci sa problematiky práce pre platformy nie je vhodný, ani potrebný. Existujúce pravidlá vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov (9) a pripravovanom akte o umelej inteligencii (10) poskytnú aj pracovníkom rôzne práva týkajúce sa ich osobných údajov spolu s komplexným súborom požiadaviek na riadenie rizík, ľudský dohľad a transparentnosť s cieľom zmierniť riziká v súvislosti s bezpečnosťou a ochranou zdravia pri práci a základnými právami. Preto by sa malo zabrániť zbytočnému prekrývaniu a duplicite. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Pokiaľ ide o formu a obsah informácií, ktoré majú platformy poskytovať, malo by sa zabezpečiť, aby mali potrebnú slobodu voľby z hľadiska určenia technických prostriedkov na poskytovanie týchto informácií. To isté platí o postupoch hodnotenia rizík a ľudskej kontroly významných rozhodnutí. Okrem toho by sa malo zabezpečiť, aby sa povinnosti týkajúce sa zverejňovania algoritmov nevzťahovali na akékoľvek obchodné tajomstvá a akékoľvek dôverné informácie. EHSV tiež zdôrazňuje, že je potrebné umožniť na základe potrieb MSP zmiernenie správnych postupov, ktoré sa vyžadujú pre oblasť algoritmického riadenia (11). Ide najmä o dlhšie lehoty na reagovanie na žiadosti o preskúmanie algoritmických rozhodnutí a menej časté aktualizovanie príslušných informácií. |
| --- | --- |

4.4.2.

4.5.   Kolektívne práva

| 4.5.1. | Cieľom návrhu je zabezpečiť informovanie pracovníkov platforiem alebo ich zástupcov a konzultácie s nimi o rozhodnutiach, ktorými by sa mohli zaviesť podstatné zmeny v používaní automatizovaných monitorovacích a rozhodovacích systémov uvedených v článku 6 ods. 1 smernice. Na tento účel sa v návrhu odkazuje na smernicu 2002/14/ES (12). Keďže tento odkaz umožňuje uplatňovanie existujúcich informačných a konzultačných mechanizmov vymedzených na národnej úrovni, ako aj podporu sociálneho dialógu bez vytvárania nových alebo duplicitných mechanizmov, toto riešenie možno podporiť. Zodpovednosť digitálnej pracovnej platformy za znášanie nákladov na odborníka (článok 9 ods. 3) však nie je zlučiteľná so všeobecnými pravidlami informovania a konzultácií vyplývajúcimi zo smernice 2002/14/ES. |
| --- | --- |

4.5.1.

4.6.   Opravné prostriedky

| 4.6.1. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné objasniť rozdiel medzi „pracovníkmi“ a „osobami pracujúcimi pre platformy“, najmä pokiaľ ide o opravné prostriedky a presadzovanie smernice. Článok 18 obsahuje podobné pravidlá ochrany pred prepustením pre obe kategórie, čo môže viesť k nejasnostiam a nedostatku právnej istoty, keďže pracovnoprávne a zmluvnoprávne opravné prostriedky v členských štátoch sú založené na odlišných súboroch právnych predpisov, a preto nie sú podobné. V rovnakom duchu môže článok 17 (Ochrana pred nepriaznivým zaobchádzaním alebo nepriaznivými dôsledkami) spôsobiť neželané následky a problémy v súdnych systémoch členských štátov, ak sa rôzne zmluvné vzťahy budú musieť posudzovať podľa rovnakých pravidiel. |
| --- | --- |

4.6.1.

4.7.   Zákaz zníženia úrovne ochrany a priaznivejšie ustanovenia

| 4.7.1. | Pokiaľ ide o podporu spravodlivých pracovných podmienok pri práci pre digitálne platformy, EHSV zdôrazňuje úlohu sociálneho dialógu a kolektívnych dohôd na vhodných úrovniach a v súlade s pôsobnosťou, mandátom a autonómiou sociálnych partnerov v členských štátoch. Preto spochybňuje obmedzenie rozsahu pôsobnosti kolektívnych zmlúv len na také zmluvy, ktoré sú priaznivejšie pre pracovníkov platforiem (článok 20). Toto obmedzenie zasahuje do autonómie sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

4.7.1.

Zdôvodnenie

Tento text je pozmeňovacím návrhom vyjadrujúcim postoj, ktorý sa diametrálne líši od obsahu stanoviska predloženého sekciou, a preto sa považuje za protistanovisko. Uvádzajú sa v ňom dôvody, prečo návrh Komisie nie je správnym nástrojom na riešenie výziev súvisiacich s prácou pre digitálne platformy a prečo neodráža vhodným spôsobom zložitú realitu rôznych situácií v rýchlo sa meniacom svete platforiem. Protistanovisko sa okrem toho snaží poukázať na hlavné nedostatky a výzvy v návrhu smernice, najmä pokiaľ ide o právnu domnienka existencie pracovnoprávneho vzťahu a algoritmické riadenie.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 149 |
| --- | --- |
| Proti: | 80 |
| Zdržalo sa: | 17 |

Za:

149

Proti:

80

Zdržalo sa:

17

---

(1)  Pokiaľ ide o tempo vývoja, z údajov získaných v prieskumoch COLLEEM I a II vyplýva, že fenomén práce pre platformy sa v Európe pomaly, ale neustále rozširuje. A po druhé, len malá časť obyvateľstva v produktívnom veku – približne 1,4 % – vykonáva prácu pre platformy ako hlavnú formu zamestnania. Okrem toho štúdia Európskej komisie, na ktorú sa odkazuje v správe Komisie o posúdení vplyvu, ukazuje, že približne 5,5 milióna pracovníkov platforiem by mohlo byť nesprávne klasifikovaných z hľadiska pracovnoprávneho vzťahu. Pozri Archív publikácií JRC – Platform Workers in Europe Evidence from the COLLEEM Survey (Pracovníci platforiem v Európe – Údaje z prieskumu COLLEEM) (europa.eu) a Archív publikácií JRC – New evidence on platform workers in Europe (Nové údaje o pracovníkoch platforiem v Európe) (europa.eu); pozri PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE – SPRÁVA O POSÚDNÍ VPLYVU. Podľa štúdie, ktorú zadala platforma Delivery Platforms, európski kuriéri vo veľkej miere (72 %) tvrdia, že práca pre platformy je doplnkovou činnosťou, pričom 34 % poskytuje služby popri štúdiu a ďalšia tretina (34 %) uvádza, že pracujú pre platformy s cieľom privyrobiť si popri príjme z inej práce na plný alebo čiastočný úväzok. Pre dve tretiny respondentov (67 %) je hlavným dôvodom pre prácu kuriéra flexibilita. Umožňuje im skombinovať doručovanie s inou prácou alebo štúdiom, či so starostlivosťou o rodinných príslušníkov a predstavuje možnosť, ako si privyrobiť k inému príjmu. Flexibilita je takisto najoceňovanejším atribútom práce kuriéra (pre 58 %).

(2)  Odporúčanie Rady o prístupe k sociálnej ochrane pre pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby a odporúčanie Rady o zlepšení ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci samostatne zárobkovo činných osôb.

(3)  Smernica o transparentných a predvídateľných pracovných podmienkach.

(4)  Nariadenie (EÚ) 2016/679 a COM(2021) 206 final.

(5)  Pozri COM (2021) 762 final, dôvodová správa, s. 1.

(6)  Ide o: 1. návrh smernice o zlepšení pracovných podmienok v oblasti práce pre platformy; 2. návrh usmernení o uplatňovaní práva hospodárskej súťaže EÚ na kolektívne zmluvy týkajúce sa pracovných podmienok samostatne zárobkovo činných osôb; 3. výzvy na nové opatrenia adresované národným orgánom, sociálnym partnerom a všetkým relevantným zainteresovaným stranám s cieľom dosiahnuť lepšie pracovné podmienky pre tých, ktorí pracujú prostredníctvom digitálnych pracovným platforiem (oznámenie na tému Lepšie pracovné podmienky pre silnejšiu sociálnu Európu: plné využitie prínosov digitalizácie pre budúcnosť práce).

(7)  Tamže, (oznámenie), s. 2.

(8)  Ako vyplýva zo štúdie Komisie, aj v prípade, ak by v celej EÚ27 došlo k prerušeniu všetkých externých služieb poskytovaných prostredníctvom platforiem, by sa tieto podniky mohli aj naďalej spoliehať na externých pracovníkov v iných častiach sveta. Pozri Study to support the impact assessment on improving working conditions in platform work (Štúdia na podporu posúdenia vplyvu v súvislosti so zlepšením pracovných podmienok v oblasti práce pre platformy).

(9)  Nariadenie (EÚ) 2016/679.

(10)  COM(2021) 206 final.

(11)  Pozri COM (2021) 762 final, dôvodová správa, s. 13.

(12)  Smernica 2002/14/ES.

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/109 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/109

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o európskej stratégii pre univerzity

[COM(2022) 16 final]

Návrh odporúčania Rady o budovaní mostov pre účinnú spoluprácu v oblasti vysokoškolského vzdelávania v Európe

[COM(2022) 17 final]

(2022/C 290/17)

| Spravodajkyňa: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Konzultácia | Európska komisia, 1. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 190/0/2 |

Konzultácia

Európska komisia, 1. 3. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

190/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV zdôrazňuje dôležitosť vyhlásenia Európskej komisie k tejto iniciatíve: „Univerzity musia byť miestami slobody: prejavu, myslenia, vzdelávania, výskumu a akademickej slobody vo všeobecnosti. Akademickú slobodu nemožno oddeliť od inštitucionálnej autonómie ani od účasti študentov a zamestnancov na riadení vysokoškolského vzdelávania“ (1). Žiada Európsku komisiu, členské štáty a inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, aby to považovali za hlavnú zásadu pri jej vykonávaní. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV víta, že v rámci tejto iniciatívy sú členské štáty a inštitúcie vysokoškolského vzdelávania vyzvané, aby posilnili nadnárodnú spoluprácu s cieľom zlepšiť zručnosti a kompetencie študentov v súvislosti so súbežnou transformáciou trhu práce a hospodárstva, zachovať hodnoty, identitu a demokraciu EÚ a zvýšiť odolnosť európskej spoločnosti a hospodárstva. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV poukazuje (2) na dôležitú úlohu, ktorú zohrávajú inštitúcie vysokoškolského vzdelávania pri zlepšovaní získavania zelených zručností, environmentálnej zodpovednosti a udržateľnom rozvoji, ktoré by sa mali prierezovo začleniť do výsledkov vzdelávania. Víta zamýšľané opatrenia Európskej komisie na pomoc členským štátom a inštitúciám vysokoškolského vzdelávania pri rozvoji vnútroštátnych a celoinštitucionálnych prístupov ku gramotnosti v oblasti udržateľnosti, klímy a životného prostredia. EHSV zdôrazňuje, že sú dôležité pre študentov úplných študijných programov a pre vzdelávajúcich sa, ktorí sa zúčastňujú na programoch celoživotného vzdelávania v inštitúciách vysokoškolského vzdelávania, a nielen pre získavanie mikrocertifikátov (3). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV vyzýva členské štáty a inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, aby pri vypracúvaní stratégií digitalizácie zlepšili kvalitu, spravodlivosť, rovnosť a sociálne začlenenie vysokoškolského vzdelávania a výskumu, zlepšili rovnaký prístup k digitálnym materiálom pre všetkých študentov a podporili bezpečné používanie digitálnych technológií, pričom by mali uprednostňovať sociálnu interakciu v rámci prezenčného vyučovania a rešpektovať práva duševného vlastníctva akademikov. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby spolupracovala so študentmi a s akademickými pracovníkmi pri vytváraní programov vzdelávania a odbornej prípravy v oblasti digitálnych zručností v rámci programu Digitálna Európa. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zdôrazňuje význam vyvážených partnerstiev medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania a spoločnosťami s cieľom uspokojiť potreby študentov, spoločnosti a trhu práce v oblasti zručností a zabezpečiť a rozšíriť prístup študentov k vysokokvalitnej a platenej učňovskej príprave a stážam v podnikoch a inštitúciách. Vyzýva členské štáty a inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, aby zabezpečili akademickú slobodu a inštitucionálnu autonómiu, najmä pri spolupráci s neakademickými subjektmi v oblasti tvorby učebných osnov, rozvoja zručností a požiadaviek, ktoré musia akademickí pracovníci spĺňať |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV poukazuje na to, že Európska komisia a každý členský štát musia chrániť akademickú slobodu a inštitucionálnu autonómiu ako základné hodnoty zakotvené v Rímskom komuniké. EHSV víta iniciatívu aliancie európskych univerzít (EUA), ako sú projekty Erasmus+, ktoré zahŕňajú dobrovoľné činnosti inštitúcií vysokoškolského vzdelávania zdola nahor a sú dôležité pre užšiu spoluprácu pod demokratickým vedením. EHSV sa obáva, že Európska komisia a Rada by inštitucionalizáciou projektov aliancií európskych univerzít mohli ohroziť základné hodnoty, a vyzýva členské štáty, aby v rámci združení vytvorili právny štatút pre spoločné európske diplomy a zároveň externe zabezpečili kvalitu a akreditáciu spoločných nadnárodných vzdelávacích aktivít a programov združení. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV poukazuje na základnú hodnotu rozmanitosti inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, ktorá môže podporovať rôzne druhy kultúrnych, vzdelávacích, spoločenských a hospodárskych potrieb. EHSV žiada, aby sa uznala rovnaká hodnota inštitúcií vysokoškolského vzdelávania mimo aj v rámci združení univerzít a aby sa dodržiavala zásada slobody vedomostí. EHSV víta vypracovanie hlavných zásad na ochranu základných akademických hodnôt na základe Rímskeho komuniké v spolupráci s príslušnými sociálnymi partnermi a zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že inštitúcie vysokoškolského vzdelávania sú napriek ich zvýšeným potrebám počas pandémie nedostatočne financované (4), a vyzýva členské štáty, aby pre ne vyčlenili viac verejných prostriedkov. Je znepokojený rastúcou privatizáciou inštitúcií vysokoškolského vzdelávania a súkromnými investíciami do vysokoškolského vzdelávania a výskumu, ktoré by mohli ohroziť akademickú slobodu a inštitucionálnu autonómiu. Poukazuje tiež na to, že poskytovaním finančnej podpory pre združenia univerzít sa zabezpečí udržateľné vnútroštátne verejné financovanie všetkých inštitúcií vysokoškolského vzdelávania. EHSV vyzýva členské štáty, aby v snahe pomôcť inštitúciám vysokoškolského vzdelávania pri dosahovaní ich cieľov využívali európsky semester a fondy EÚ vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ESF+ a programov Erasmus+ a Horizont Európa. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV žiada Európsku komisiu, aby monitorovala investície do vysokoškolského vzdelávania na úrovni EÚ, na vnútroštátnej a inštitucionálnej úrovni pomocou hlavných politických nástrojov v rámci európskeho semestra a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Zároveň vyzýva Komisiu, aby používaniu hodnotiacej tabuľky ukazovateľov sektora európskeho vysokoškolského vzdelávania a zistení expertnej skupiny pre kvalitné investície do vzdelávania a odbornej prípravy priradila len podpornú úlohu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV je znepokojený cieľmi a riadením hodnotiacej tabuľky ukazovateľov sektora európskeho vysokoškolského vzdelávania, na základe ktorej sa každoročne hodnotí pokrok dosiahnutý v celej EÚ smerom ku kľúčovým prioritám tejto iniciatívy: inklúzia, hodnoty, kvalita a relevantnosť, mobilita, zelené a digitálne zručnosti, zamestnateľnosť, nadnárodná spolupráca, transfer technológií a zhodnocovanie vedomostí. EHSV žiada Európsku komisiu, aby objasnila úlohu tohto nástroja pri monitorovaní pokroku členských štátov a riadenia tohto monitorovacieho nástroja v súvislosti s procesom európskeho semestra a aby spresnila, či sa tento nástroj bude využívať aj na monitorovanie vnútroštátnych investícií do vysokoškolského vzdelávania. EHSV žiada, aby sa v tomto procese zachovala úloha členských štátov, sociálnych partnerov v oblasti vzdelávania a príslušných zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV víta zriadenie európskeho monitorovacieho strediska pre sektor vysokoškolského vzdelávania s cieľom zhromaždiť najlepšie súčasné dátové nástroje a kapacity EÚ. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby v tomto procese podporila úlohu členských štátov, sociálnych partnerov v oblasti vzdelávania a príslušných zainteresovaných strán. Sociálni partneri zohrávajú dôležitú úlohu pri prechode zo vzdelávania do zamestnania, pri zastupovaní záujmov študentov na trhu práce a pri znižovaní počtu osôb, ktoré nie sú zamestnané, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. Na úrovni EÚ aj členských štátov by sa malo vynaložiť väčšie úsilie na sledovanie študentov pri ich prechode zo vzdelávania do zamestnania. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV žiada Európsku komisiu a členské štáty, aby aktívne zapájali sociálnych partnerov v oblasti vzdelávania a organizácie občianskej spoločnosti do ďalšieho rozvoja iniciatív a činností Komisie v rámci tejto stratégie a do ich vykonávania na úrovni členských štátov. Je to dôležité s cieľom zabezpečiť, že študenti získajú zručnosti potrebné na to, aby sa stali občanmi demokracie a aby mali prístup ku kvalitným pracovným miestam v rámci súbežnej transformácie. Demokratická správa vecí verejných a účinný sociálny dialóg sú nevyhnutné na zlepšenie situácie študentov, akademickej slobody, trvalého postavenia a pracovných podmienok zamestnancov a inštitucionálnej autonómie. EHSV žiada Európsku komisiu, aby sociálnych partnerov v oblasti vzdelávania a organizácie občianskej spoločnosti zapojila do vytvárania európskych kritérií na udeľovanie európskych diplomov. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV vyzýva členské štáty a inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, aby účinnejšie zapájali študentov, akademických pracovníkov a výskumných pracovníkov do riadenia politiky vysokoškolského vzdelávania a inštitucionálnych štruktúr nadnárodnej spolupráce, a to pod účinným vedením založeným na spolupráci, kolegiálnom riadení a sociálnom dialógu. Cieľom by malo byť zabezpečenie kvalitného a inkluzívneho vysokoškolského vzdelávania a výskumu, účinnej mobility študentov, zamestnancov a výskumných pracovníkov a plnej rozmanitosti (vrátane rodovej rovnosti) študentov, akademických pracovníkov, výskumných pracovníkov a odborných zamestnancov. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV žiada Európsku komisiu, aby pri vytváraní európskeho rámca pre atraktívnu a udržateľnú kariéru vo vysokoškolskom vzdelávaní zabezpečila sociálny dialóg s akademickými odborovými zväzmi s cieľom zlepšiť pracovné podmienky, situáciu a postavenie akademických pracovníkov a podporiť akademické kariéry v rámci akademickej obce aj mimo nej. Trvalým záujmom by malo byť zvýšenie účasti študentov na rozhodovacom procese a zlepšenie prevádzkovej kapacity študentských organizácií. V tejto súvislosti by sa mohli použiť finančné prostriedky z ESF+. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV víta podporu zamestnancov a študentov z rôznych prostredí, ktorá zahŕňa vytvorenie európskeho rámca pre rozmanitosť a inklúziu (vrátane rodových rozdielov), poskytovanie podpory výskumným pracovníkom vystaveným riziku prostredníctvom vypracovania hlavných zásad pre univerzity na uľahčenie ich začlenenia a zriaďovanie národných a inštitucionálnych stratégií začlenenia so zameraním na utečencov a žiadateľov o azyl. EHSV požaduje transparentné a spravodlivé uznávanie kvalifikácií tretích krajín vrátane kvalifikácií utečencov prostredníctvom siete centier pre akademické uznávanie. EHSV vyzýva Európsku komisiu, členské štáty a inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, aby takéto stratégie vypracúvali spolu so študentmi a zamestnancami, najmä s tými, ktorí môžu využiť vlastné skúsenosti s tvorbou stratégií. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV víta ďalší rozvoj iniciatívy Európska študentská karta s cieľom znížiť administratívnu záťaž spojenú s riadením mobility študentov a zamestnancov a výmen, pričom zároveň poukazuje na význam zaistenia bezpečnosti a ochrany údajov. Zníženie byrokracie a uľahčenie prevodu kreditov medzi členskými štátmi je nevyhnutné na zabezpečenie bezproblémovej mobility na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV víta krok k rozšíreniu mobility študentov a zamestnancov do tretích krajín a poukazuje na význam osobnej mobility a zabezpečenia zdravia a bezpečnosti. Víta novú Chartu Erasmus pre vysokoškolské vzdelávanie a novú Chartu študenta programu Erasmus, ktoré prepájajú akademickú slobodu a integritu a podporujú akademické diskusie a výmenu osvedčených postupov o hodnotách a demokracii v rámci činností programu Erasmus+ Jean Monnet v oblasti vysokoškolského vzdelávania, a to aj v tretích krajinách. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Kontext stanoviska

| 2.1. | Po tom, ako Rada EÚ pre vzdelávanie prijala závery o iniciatíve (5). Európske univerzity – prepojenie vysokoškolského vzdelávania, výskumu, inovácie a spoločnosti: príprava podmienok pre nový rozmer európskeho vysokoškolského vzdelávania, Európska komisia zverejnila dva dokumenty. Oznámenie Komisie o európskej stratégii pre univerzity zahŕňa činnosti v oblasti vysokoškolského vzdelávania a výskumu, ktoré má Európska komisia vykonať v rokoch 2022 až 2024, zatiaľ čo návrh odporúčania Rady o budovaní mostov pre účinnú spoluprácu v oblasti vysokoškolského vzdelávania v Európe, ktorý prijme Rada ministrov pre vzdelávanie na svojom zasadnutí 4. – 5. apríla 2022, zahŕňa konkrétne odporúčania pre členské štáty. V rámci týchto iniciatív sa má splniť nový cieľ EÚ, ktorým je zabezpečiť, aby do roku 2030 aspoň 45 % osôb vo veku 25 – 34 rokov dosiahlo terciárne vzdelanie |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prostredníctvom tejto iniciatívy plánuje Komisia rozšíriť súčasných 41 aliancií európskych univerzít na 60, pričom do polovice roku 2024 sa členmi stane viac ako 500 univerzít. Na roky 2021 – 2027 sa vyčlení predbežný rozpočet programu Erasmus+ vo výške 1,1 miliardy EUR a niekoľko podporných iniciatív. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V odporúčaniach sa od členských štátov vyžaduje, aby umožnili inštitúciám vysokoškolského vzdelávania rozvíjať a vykonávať spoločné inovačné nadnárodné vzdelávacie aktivity (v rámci EÚ aj mimo nej) v záujme zabezpečiť do roku 2024 právny štatút pre aliancie európskych univerzít, uľahčiť udeľovanie spoločných európskych diplomov na vnútroštátnej úrovni vrátane prepojenia na národné kvalifikačné rámce, podporovať väčšiu mobilitu študentov a zamestnancov (a to aj na internete), poskytovať udržateľnú finančnú podporu pre európske združenia univerzít a podporovať a chrániť akademickú slobodu a inštitucionálnu autonómiu. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV poukazuje na to, že (6)„je dôležité hľadať viac prepojení medzi európskym priestorom vysokoškolského vzdelávania (EHEA) a európskym výskumným priestorom s cieľom zlepšiť kvalitu a inkluzívnosť vysokoškolského vzdelávania a výskumu pre všetkých študentov bez ohľadu na ich vek alebo sociálno-ekonomické zázemie. Podpora kvality a uznávania štúdia medzi univerzitami musí byť významným dôrazom iniciatívy ‚Európske univerzity‘. I keď vysokoškolské vzdelávanie je v právomoci jednotlivých štátov, návrhy Komisie týkajúce sa ‚európskeho diplomu‘ a štatútu európskych univerzít, ako aj systému európskeho uznávania a zabezpečenia kvality sa zdajú byť posunom k synchronizácii vysokoškolského štúdia. EHSV preto žiada, aby sa pokračovalo v diskusiách s vládami, relevantnými sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti o nosných ideách týchto iniciatív a o ďalších politických opatreniach.“ EHSV víta skutočnosť, že sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti mohli vyjadriť svoje názory na túto iniciatívu prostredníctvom verejných konzultácií. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Akademická sloboda a inštitucionálna autonómia sú terčom opakovaných útokov v niektorých krajinách, ktoré sú signatármi bolonského procesu (7). Rímske komuniké, ktoré prijalo 49 ministerstiev európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania na ministerskej konferencii bolonského procesu v roku 2020, opätovne potvrdzuje záväzok ministrov „podporovať a chrániť spoločné základné hodnoty v celom EHEA prostredníctvom zintenzívnenia politického dialógu a spolupráce ako nevyhnutný základ pre kvalitné vzdelávanie, výučbu a výskum, ako aj pre demokratické spoločnosti“. Zaviazali sa tiež „presadzovať inštitucionálnu autonómiu, akademickú slobodu a začlenenie, účasť študentov a zamestnancov na riadení vysokoškolského vzdelávania a verejnú zodpovednosť za vysokoškolské vzdelávanie.“ V prílohe I k Rímskemu komuniké sa akademická sloboda vymedzuje ako „nevyhnutný aspekt kvalitného vzdelávania, výučby a výskumu vo vysokoškolskom vzdelávaní, ako aj demokracie“, ktorá vychádza z inštitucionálnej autonómie, a zdôrazňuje sa, že „spoločnosti nemôžu byť skutočne demokratické bez rešpektovania akademickej slobody a inštitucionálnej autonómie“. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pandémia COVID-19 mala bezprecedentný vplyv na metódy výučby a výskumu, fungovanie univerzít (v zmysle zatvárania internátov a prechodu na online vzdelávanie) a riadenie univerzít. Pandémia tiež zdôraznila dôležitosť zapojenia univerzitného spoločenstva. Približne polovica všetkých študentov mala pocit, že ich študijné výsledky sa online vzdelávaním zhoršili a od prechodu na online výučbu čelili väčšiemu pracovnému zaťaženiu. Prístup k digitálnym zručnostiam, online komunikačným nástrojom a internetu zostal výzvou pre mnohých sociálno-ekonomicky znevýhodnených študentov. Pandémia mala vplyv aj na psychickú a emocionálnu pohodu študentov (8). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | V prípade akademických pracovníkov viedla kríza COVID-19 k zhoršeniu pracovných podmienok vrátane obrovského zvýšenia pracovného zaťaženia v dôsledku online a kombinovaného vzdelávania, ako aj straty zamestnania v prípade zamestnancov na dobu určitú a príležitostných pracovníkov. Tento vývoj mal neúmerný vplyv na špecifické skupiny zamestnancov, ako sú ženy a etnické menšiny. Pandémia mala škodlivý vplyv aj na duševné zdravie a pohodu zamestnancov. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Akademickí pracovníci zohrávajú kľúčovú úlohu pri poskytovaní kvalitného vzdelávania a výskume na univerzitách. Už pred pandémiou čelili akademickí pracovníci v celej Európe klesajúcej istote zamestnania v dôsledku rozpočtových obmedzení, obmedzených pracovných príležitostí, zvyšujúceho sa podielu zamestnancov s dočasnými zmluvami, zmluvami na čiastočný úväzok alebo na dobu určitú a zvyšujúceho sa podielu zamestnancov na externe financovaných pozíciách. Dôstojné pracovné podmienky a mzda sú kľúčové, ak majú byť schopní účinne pripraviť svojich študentov na súbežnú transformáciu spoločnosti a hospodárstva. Akademickí pracovníci so zmluvou na dobu určitú čelia problémom s neistými pracovnými miestami, čo im sťažuje vykonávanie vysokokvalitnej výučby a výskumu (9). Pandémia COVID-19 zhoršila kariérne vyhliadky pre postdoktorandských výskumných pracovníkov a má škodlivý vplyv na ich životné podmienky. Je väčšia pravdepodobnosť, že v tomto smere ovplyvnia neisté podmienky a negatívne účinky pandémie výskumných pracovníkov v mladšom veku a ženského pohlavia (10). Prioritou by malo byť zvýšenie príplatkov pre doktorandov a zabezpečenie ich bezplatného prístupu k literatúre a účasti na medzinárodných konferenciách. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Je nevyhnutné vytvoriť partnerstvá medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania a spoločnosťami a sprístupniť študentom vysokokvalitnú a platenú učňovskú prípravu a stáže v podnikoch, aby sa znížil nedostatok zručností a zabezpečil prístup študentov inštitúcií vysokoškolského vzdelávania na trh práce. EHSV poukazuje na to, že „partnerstvá medzi podnikmi a inštitúciami vysokoškolského vzdelávania by mali byť prínosné pre obe strany bez vonkajšieho tlaku a mali by byť vyvážené, aby sa zabezpečila jednak nezávislá výskumná a inovačná činnosť podnikov, jednak nezávislé verejné vysokoškolské vzdelávanie a výskumné ciele“ (11). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Pri uľahčovaní prístupu k vysokoškolskému vzdelávaniu by sa mala zohľadniť skutočnosť, že poplatky za štúdium čelia silnému tlaku v dôsledku cien energií a dodatočných nákladov spojených so vzdelávacím procesom (ubytovanie, prístup k literatúre atď.). Dodatočné náklady by sa mohli dotovať z fondov EÚ, čím by sa znížilo využívanie úverov a iných finančných metód na financovanie vysokoškolského štúdia. Je potrebné vytvoriť synergie medzi dynamikou technologického pokroku a vybavením, normami a postupmi používanými vo vzdelávacom procese, aby sa zabezpečil efektívny prechod zo vzdelávania do aktívneho života. |
| --- | --- |

3.7.

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Oznámenie Komisie o európskej stratégii pre univerzity, 2022.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 56, 16.2.2021, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 56, 16.2.2021, s. 1.

3

(4)  Správa strediska na sledovanie verejného financovania EUA za roky 2019 – 2020.

4

(5)  Uznesenie Rady o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr (2021 – 2030).

5

(6)  Ú. v. EÚ C 10, 11.1.2021, s. 40.

6

(7)  https://www.scholarsatrisk.org/academic-freedom-monitoring-project-index/?_gp=1.

7

(8)  Európska komisia: The impact of COVID-19 on higher education: a review of emerging evidence (Vplyv pandémie COVID-19 na vysokoškolské vzdelávanie: prehľad nových dôkazov), 2021.

8

The impact of COVID-19 on higher education: a review of emerging evidence

(9)  ETUCE: Správa na zasadnutie ministrov v Ríme (2020).

9

(10)  OECD: Reducing the precarity of academic research careers (Znižovanie neistoty, pokiaľ ide o kariéry v akademickej a vo výskumnej sfére), 2021.

10

Reducing the precarity of academic research careers

(11)  Ú. v. EÚ C 10, 11.1.2021, s. 40.

11

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/114 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/114

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie)

[COM(2021) 802 final – 2021/0426 (COD)]

(2022/C 290/18)

| Spravodajca: | Mordechaj Martin SALAMON |
| --- | --- |

Spravodajca:

Mordechaj Martin SALAMON

| Konzultácia | Európsky parlament, 14. 2. 2022
  Rada, 9. 2. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 194 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 10. 3. 2022 |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 212/6/6 |

Konzultácia

Európsky parlament, 14. 2. 2022

Rada, 9. 2. 2022

Právny základ

článok 194 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

10. 3. 2022

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

212/6/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta návrh prepracovaného znenia smernice o energetickej hospodárnosti budov, keďže zohľadňuje kľúčové výzvy identifikované v jeho predchádzajúcich stanoviskách s cieľom poskytnúť nástroje na riešenie energetickej chudoby a napraviť dlhodobý štrukturálny nedostatok investícií do oblasti budov, podporiť obnovu najmä budov s najhoršou energetickou hospodárnosťou a nastaviť ďalší vývoj smerom k dekarbonizovanému vykurovaniu a chladeniu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV dôrazne podporuje tento prístup EÚ zameraný na dosiahnutie energeticky účinného, vysokokvalitného zastavaného prostredia bez fosílnych palív, keďže opatrenia na úrovni EÚ sú pri urýchľovaní potrebnej transformácie účinnejšie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že nedávne prudké zvýšenie cien energie a vyhliadky na vysoké ceny minimálne v strednodobom horizonte ukázali, že je ešte dôležitejšie zaviesť stratégiu na zmiernenie a odstránenie energetickej chudoby. Musia sa zaviesť konkrétne opatrenia zamerané na zlepšenie energetickej hospodárnosti budov s cieľom zabezpečiť dôstojné, cenovo dostupné a zdravé bývanie pre všetkých. Tieto opatrenia musia zahŕňať bezpečné odstránenie azbestu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV dôrazne podporuje zavedenie minimálnych noriem energetickej hospodárnosti, najmä pre obytné budovy s najhoršou energetickou hospodárnosťou. Zavedenie tejto zásady na úrovni EÚ je významným krokom vpred. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV žiada, aby sa hneď na začiatku stanovili komplexnejšie požiadavky na zlepšenia s jasnejším a úplnejším harmonogramom do roku 2050 s cieľom podporiť pokrokové renovácie.
  Keďže samotná smernica o energetickej hospodárnosti budov neposkytuje nové finančné prostriedky a úloha financovania potrebnej obnovy je náročná, EHSV považuje za nevyhnutné, aby rámec a nástroje týkajúce sa prístupu k verejnému aj bankovému financovaniu stanoveným v smernici o energetickej hospodárnosti budov zodpovedali tejto úlohe. |
| --- | --- |

1.5.

Keďže samotná smernica o energetickej hospodárnosti budov neposkytuje nové finančné prostriedky a úloha financovania potrebnej obnovy je náročná, EHSV považuje za nevyhnutné, aby rámec a nástroje týkajúce sa prístupu k verejnému aj bankovému financovaniu stanoveným v smernici o energetickej hospodárnosti budov zodpovedali tejto úlohe.

| 1.6. | EHSV víta zvýšené požiadavky, spoľahlivosť a použiteľnosť energetických certifikátov, vzhľadom na ich ústrednú úlohu pri zlepšovaní energetickej hospodárnosti fondu budov. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV víta posilnenie významu národných plánov obnovy budov a zahrnutie informácií o úsilí členských štátov o zníženie energetickej chudoby. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV podporuje vytvorenie pasportu obnovy budovy do roku 2024, ktorý by spotrebiteľom umožnil jednoduchší prístup k informáciám a znížil ich náklady pri plánovaní obnovy svojich budov. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV uznáva, že je potrebné zahrnúť požiadavky na informovanie o emisiách oxidu uhličitého počas celého životného cyklu budov (výroba a výstavba, používanie a koniec životnosti), keďže hlavný vplyv nových domov na klímu môže pochádzať z materiálov a stavebnej činnosti. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby vymedzenie pojmu „budovy s nulovými emisiami“ umožnilo optimálnu interakciu s okolitými energetickými systémami a zahŕňalo všetky viazané emisie skleníkových plynov. Posudzovanie životného cyklu by sa malo chápať ako usmerňovací nástroj špecifický pre jednotlivé projekty, v rámci ktorého sa porovnávajú rôzne možnosti výberu materiálov a techník. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV žiada, aby sa zaviedol skutočný postup Spoločenstva, pokiaľ ide o odbornú prípravu a modernizáciu stavebníctva. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Komisia navrhla smernicu o energetickej hospodárnosti budov v kontexte ambície dosiahnuť v rámci Európskej zelenej dohody klimatickú neutralitu do roku 2050. V rámci stratégie Fit for 55 smernica o energetickej hospodárnosti budov nadväzuje na stratégiu vlny obnovy, v ktorej sa stanovil cieľ do roku 2030 aspoň zdvojnásobiť ročnú mieru energetickej obnovy budov a zdôraznila potreba nevyhnutných regulačných, finančných a podporných opatrení. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cieľom smernice o energetickej hospodárnosti budov je poskytnúť potrebné opatrenia a nástroje v troch oblastiach, na ktoré sa zameriava stratégia vlny obnovy, a to konkrétne riešenie otázky energetickej chudoby a budov s najhoršou energetickou hospodárnosťou; verejné budovy a sociálna infraštruktúra, ktoré ukážu cestu; a dekarbonizácia vykurovania a chladenia. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Navrhuje sa niekoľko zmien súčasnej smernice o energetickej hospodárnosti budov, a to konkrétne:






  — | od roku 2030 musia mať všetky nové budovy nulové emisie; nové verejné budovy musia byť s nulovými emisiami už od roku 2027. |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

od roku 2030 musia mať všetky nové budovy nulové emisie; nové verejné budovy musia byť s nulovými emisiami už od roku 2027.

| — | Od členských štátov sa teraz požaduje, aby zabezpečili, že všetky budovy vo vlastníctve verejných subjektov a všetky nebytové budovy sa do roku 2027 zmodernizujú aspoň na triedu energetickej hospodárnosti F a do roku 2030 aspoň na triedu E. Všetky obytné budovy sa tiež musia do roku 2030 modernizovať aspoň na triedu F a do roku 2033 aspoň na triedu E. Vzhľadom na nové nastavenie tried energetickej hospodárnosti sa na základe týchto požiadaviek dosiahne modernizácia viac ako 15 % fondu budov do roku 2033. |
| --- | --- |

—

Od členských štátov sa teraz požaduje, aby zabezpečili, že všetky budovy vo vlastníctve verejných subjektov a všetky nebytové budovy sa do roku 2027 zmodernizujú aspoň na triedu energetickej hospodárnosti F a do roku 2030 aspoň na triedu E. Všetky obytné budovy sa tiež musia do roku 2030 modernizovať aspoň na triedu F a do roku 2033 aspoň na triedu E. Vzhľadom na nové nastavenie tried energetickej hospodárnosti sa na základe týchto požiadaviek dosiahne modernizácia viac ako 15 % fondu budov do roku 2033.

| — | Povinnosť mať energetický certifikát sa rozširuje na budovy prechádzajúce významnou obnovou, budovy, pri ktorých dochádza k obnove nájomnej zmluvy, a všetky verejné budovy. Budovy alebo jednotky budovy, ktoré sa ponúkajú na predaj alebo prenájom, musia mať energetický certifikát, ktorý sa musí uviesť vo všetkých inzerátoch. |
| --- | --- |

—

Povinnosť mať energetický certifikát sa rozširuje na budovy prechádzajúce významnou obnovou, budovy, pri ktorých dochádza k obnove nájomnej zmluvy, a všetky verejné budovy. Budovy alebo jednotky budovy, ktoré sa ponúkajú na predaj alebo prenájom, musia mať energetický certifikát, ktorý sa musí uviesť vo všetkých inzerátoch.

| — | Národné plány obnovy budov budú plne začlenené do národných energetických a klimatických plánov s cieľom zabezpečiť porovnateľnosť a sledovanie pokroku, a to vrátane plánov postupného vyraďovania fosílnych palív na vykurovanie a chladenie najneskôr do roku 2040. |
| --- | --- |

—

Národné plány obnovy budov budú plne začlenené do národných energetických a klimatických plánov s cieľom zabezpečiť porovnateľnosť a sledovanie pokroku, a to vrátane plánov postupného vyraďovania fosílnych palív na vykurovanie a chladenie najneskôr do roku 2040.

| — | Pasport obnovy budovy poskytne spotrebiteľom prístup k informáciám a zníži ich náklady, čím sa uľahčí ich plánovanie a umožní postupná obnova smerom k úrovni nulových emisií. |
| --- | --- |

—

Pasport obnovy budovy poskytne spotrebiteľom prístup k informáciám a zníži ich náklady, čím sa uľahčí ich plánovanie a umožní postupná obnova smerom k úrovni nulových emisií.

| — | Členské štáty sú vyzvané, aby zahrnuli aspekty obnovy do pravidiel verejného a súkromného financovania a vytvorili vhodné nástroje, najmä pre domácnosti s nízkymi príjmami. |
| --- | --- |

—

Členské štáty sú vyzvané, aby zahrnuli aspekty obnovy do pravidiel verejného a súkromného financovania a vytvorili vhodné nástroje, najmä pre domácnosti s nízkymi príjmami.

| — | Zavádza sa doložka o ukončení platnosti pre finančné stimuly na využívanie fosílnych palív v budovách. |
| --- | --- |

—

Zavádza sa doložka o ukončení platnosti pre finančné stimuly na využívanie fosílnych palív v budovách.

| — | Musí sa vytvoriť nabíjacia infraštruktúra pre elektrické vozidlá a parkovacie miesta pre bicykle. |
| --- | --- |

—

Musí sa vytvoriť nabíjacia infraštruktúra pre elektrické vozidlá a parkovacie miesta pre bicykle.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta návrh prepracovaného znenia smernice o energetickej hospodárnosti budov, keďže zohľadňuje kľúčové výzvy identifikované v jeho predchádzajúcich stanoviskách s cieľom poskytnúť nástroje na riešenie energetickej chudoby, napraviť dlhodobý štrukturálny nedostatok investícií do oblasti budov, podporiť obnovu najmä budov s najhoršou energetickou hospodárnosťou a nastaviť ďalší vývoj smerom k dekarbonizovanému vykurovaniu a chladeniu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Problém slabo alebo stredne izolovaných budov, ktoré sú pri vykurovaní a chladení závislé od fosílnych palív, sa vyskytuje v celej EÚ. Ak sa politiky nebudú koordinovať na úrovni EÚ, hrozí, že členské štáty neprijmú dostatočné opatrenia z dôvodu obáv z nerovnakých podmienok. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV preto dôrazne podporuje tento návrh Komisie týkajúci sa prístupu EÚ zameraného na dosiahnutie energeticky účinného, vysokokvalitného zastavaného prostredia bez fosílnych palív. Opatrenia na úrovni EÚ sú pri urýchľovaní potrebnej transformácie účinnejšie. Spoločný prístup na úrovni EÚ zároveň pomáha využívať výhody vnútorného trhu, ako sú úspory z rozsahu a technologická spolupráca medzi členskými štátmi. Prispieva tiež k väčšej istote pre investorov a vo všeobecnosti podporuje vedúcu úlohu, ktorú Európa a európske spoločnosti môžu zohrávať ako svetoví tvorcovia noriem a priekopníci v tejto oblasti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV sa domnieva, že nedávne prudké zvýšenie cien energie a vyhliadky na vysoké ceny minimálne v strednodobom horizonte ukázali, že je ešte dôležitejšie zaviesť stratégiu na zmiernenie a odstránenie energetickej chudoby. V roku 2018 nedokázalo 6,8 % ľudí v EÚ (30,3 milióna ľudí) platiť poplatky za služby spojené s bývaním, a preto im hrozilo odpojenie dodávok energie, pričom nedávny vývoj tento problém ešte zhoršil. Z dlhodobého hľadiska sa musia prijať konkrétne opatrenia zamerané na zlepšenie energetickej hospodárnosti budov s cieľom zabezpečiť dôstojné, cenovo dostupné a zdravé bývanie pre všetkých. Táto potreba je ešte naliehavejšia vzhľadom na to, že náklady na vykurovanie a chladenie na základe fosílnych palív sa zvýšia z dôvodu rastúcich nákladov na emisné kvóty ETS. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV dôrazne podporuje zavedenie minimálnych noriem energetickej hospodárnosti, najmä pre obytné budovy s najhoršou energetickou hospodárnosťou. Zavedenie tejto zásady na úrovni EÚ je významným krokom vpred. Členské štáty však musia rozhodnúť, či by sa na zvyšok obytnej budovy mali vzťahovať normy stanovené na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV podporuje dôraz, ktorý sa kladie na odstránenie energetickej chudoby prostredníctvom prioritnej obnovy časti bytového fondu s najhoršou energetickou hospodárnosťou, no nemalo by to spôsobiť, že ostatné obytné budovy sa nebudú obnovovať. EHSV preto žiada, aby sa hneď na začiatku stanovili komplexnejšie požiadavky na zlepšenia s jasnejším a úplnejším harmonogramom do roku 2050. Vlastníci budov tak získajú poznatky o budúcich požiadavkách, aby mohli naplánovať obnovu na optimálnej úrovni nákladov. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Keďže energetické certifikáty sa stávajú ústredným nástrojom, je potrebné zlepšiť ich spoľahlivosť a použiteľnosť. EHSV preto víta rozšírené požiadavky na modernizáciu, pokiaľ ide o digitálny formát, dobrú kvalitu, podrobný obsah a metódy výpočtu, cenovú dostupnosť, prístup k energetickým certifikátom a ich zverejňovanie. Energetický certifikát v papierovej podobe by mal byť vždy dostupný pre občanov, ktorí ho potrebujú. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV víta začlenenie úsilia každého členského štátu o zníženie energetickej chudoby do národných plánov obnovy budov, v ktorých budú informovať o znižovaní počtu ľudí postihnutých energetickou chudobou a podielu obyvateľstva žijúceho v nevyhovujúcich bytoch (napr. zatekajúce steny alebo strechy) alebo s nedostatočnými podmienkami tepelnej pohody. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV podporuje zavedenie pasportu obnovy budovy do roku 2024, ale pochybuje, že bude účinný, keďže nie je povinný. Pasport umožní spotrebiteľom jednoduchší prístup k informáciám a zníži ich náklady pri plánovaní obnovy svojich budov. Jedným z jeho pozitívnych budúcich účinkov bude aj rozsiahlejší prínos, pokiaľ ide o zdravie, pohodlie a pripravenosť budovy na zmenu klímy. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Vzhľadom na to, že osoby čeliace energetickej chudobe a tiež mnohí malí vlastníci bývania v značnej miere nie sú schopní naplniť finančné požiadavky na začatie obnovy, sa EHSV domnieva, že je nevyhnutné, aby rámec a nástroje týkajúce sa financovania stanovené v smernici o energetickej hospodárnosti budov zodpovedali tejto úlohe. Súčasťou musia byť jasné vysvetlenia a usmernenia týkajúce sa finančných aspektov obnovy vrátane využívania úverov na miestnej úrovni. EHSV tiež upozorňuje na svoju výzvu (stanovisko TEN/723) zjednotiť viaceré mechanizmy, aby boli zrozumiteľnejšie a prístupnejšie pre cieľové domácnosti a verejné orgány. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV uznáva, že do smernice o energetickej hospodárnosti budov je potrebné zahrnúť požiadavky na podávanie správ o emisiách uhlíka počas celého životného cyklu budov (výroba a výstavba, používanie a koniec životnosti). Hlavný vplyv na klímu pri výstavbe nových budov s nízkou spotrebou energie môže pochádzať nie z používania budovy, ale z materiálov a stavebnej činnosti. Posudzovanie životného cyklu by sa malo chápať ako usmerňovací nástroj špecifický pre jednotlivé projekty, v rámci ktorého sa porovnávajú rôzne možnosti výberu materiálov a techník. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby spôsob vymedzenia „budovy s nulovými emisiami“ umožnil optimálnu interakciu s okolitými energetickými systémami a zahŕňal viazané emisie skleníkových plynov z používania stavebných materiálov a zo staveniska. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Hoci smernica o energetickej hospodárnosti budov sama osebe neposkytuje nové financovanie, stanovuje požiadavky na úroveň financovania a koordináciu finančného úsilia zo strany členských štátov s cieľom vytvoriť prispôsobený právny a finančný rámec vrátane cielenej finančnej podpory. EHSV si však kladie otázku, či bude financovanie naozaj ľahko dostupné pre tých, ktorí by chceli realizovať obnovu, a domnieva sa, že nie je jasné, či celkové finančné úsilie v jednotlivých členských štátoch bude postačovať na splnenie cieľov v oblasti obnovy budov. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V súčasnosti sa finančné prostriedky a granty príliš často môžu vyplácať až po dokončení energetickej obnovy, čo mnohým spotrebiteľom sťažuje začatie prác. EHSV preto odporúča, aby sa v texte uviedlo, že systémy financovania musia poskytovať aspoň časť počiatočných nákladov, ktorým čelia spotrebitelia. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV opakuje svoju výzvu (TEN/749), aby sa značný podiel z 37 % prostriedkov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ktoré sú vyčlenené na zelené projekty, pridelil na projekty v oblasti energetickej efektívnosti v súlade so skutočným dopytom a potrebou v jednotlivých členských štátoch. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV sa domnieva, že nato, aby bola smernica o energetickej hospodárnosti budov úspešná, členské štáty musia upraviť regulačné rámce, ktoré nie sú vhodné na daný účel, a odstrániť prekážky nehospodárskeho charakteru, pričom mnohým vlastníkom domov a bytov a nájomníkom bránia v obnove najmä ich rozdielne pohnútky. EHSV zároveň považuje za potrebné zahrnúť ochranu nájomníkov pred neprimeranými úrovňami nájomného po obnove, a to poskytovaním podpory nájomného alebo stanovením stropov na zvýšenie nájomného. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV považuje revíziu článkov smernice týkajúcich sa energetických certifikátov za veľmi oneskorenú. Skúsenosti s energetickými certifikátmi v celej Európe poukazujú na niekoľko potrebných úprav, z ktorých niektoré sú uvedené v súčasnom návrhu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV považuje za pokrok skutočnosť, že členské štáty budú musieť zabezpečiť kvalitu, spoľahlivosť a cenovú dostupnosť energetických certifikátov a musia vykonávať kontroly a zaviesť dobre fungujúci systém kontroly.
  Skrátenie obdobia platnosti energetických certifikátov na päť rokov pre fond budov s najnižšou energetickou hospodárnosťou, požiadavku, aby boli odborníci kvalifikovaní alebo certifikovaní a nezávislí a výslovnú požiadavku vykonať pred vydaním energetického certifikátu návštevu na mieste považuje EHSV za pozitívne zlepšenia. |
| --- | --- |

4.6.

Skrátenie obdobia platnosti energetických certifikátov na päť rokov pre fond budov s najnižšou energetickou hospodárnosťou, požiadavku, aby boli odborníci kvalifikovaní alebo certifikovaní a nezávislí a výslovnú požiadavku vykonať pred vydaním energetického certifikátu návštevu na mieste považuje EHSV za pozitívne zlepšenia.

| 4.7. | EHSV navrhuje, aby sa zvýšila užitočnosť energetických certifikátov pre spotrebiteľov tým, že budú obsahovať informácie týkajúce sa:






  a. | zostávajúcej životnosti vykurovacieho systému, priemerných nákladov na práce a |
| --- | --- | --- |

4.7.

a.

zostávajúcej životnosti vykurovacieho systému, priemerných nákladov na práce a

| b. | kontaktných údajov najbližšieho jednotného kontaktného miesta. |
| --- | --- |

b.

kontaktných údajov najbližšieho jednotného kontaktného miesta.

| 4.8. | EHSV podporuje návrh zefektívniť na úrovni EÚ výkonnostné triedy (A – F) v rámci energetických certifikátov a vytvoriť jednotný formát certifikátov. Pozitívom sú tiež požiadavky na vytvorenie ľahko prístupných vnútroštátnych databáz energetických certifikátov, pasportov obnovy budov a indikátorov inteligentnej pripravenosti spolu s prenosom informácií z vnútroštátnych databáz do monitorovacieho strediska EÚ pre budovy. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV konštatuje, že je potrebný súlad medzi pasportom obnovy budov a energetickými certifikátmi, aby sa zabránilo nadbytočnosti a zbytočným dodatočným nákladom. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV opakuje svoju výzvu (TEN/723) na ďalšie posilnenie Strediska pre monitorovanie energetickej chudoby a na nadviazanie úzkej spolupráce s monitorovacím strediskom EÚ pre budovy. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Pre európskych občanov bude mať zásadný význam prístup k poradenstvu, informáciám, pomoc pri plánovaní a finančné poradenstvo. V súčasnosti sa odhaduje, že jednotné kontaktné miesta pomáhajú pri energetickej obnove ročne približne len 100 000 vlastníkom domov a bytov, zatiaľ čo v roku 2030 môžu mať potenciál približne 2 000 000 vlastníkov ročne (1). EHSV požaduje lepší rozvoj a lepšiu koordináciu jednotných kontaktných miest na vnútroštátnej úrovni, ich primerané financovanie, cezhraničnú výmenu najlepších postupov a dôkladnejšie sledovanie zo strany Komisie. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV podporuje rozšírenie verejnej konzultácie o návrhu národného plánu obnovy budov a navrhuje, aby sa osobitne uviedli spotrebiteľské organizácie, keďže majú najlepšie predpoklady na to, aby poskytli hodnotenie a spätnú väzbu o tom, ako programy a finančné nástroje naozaj oslovujú spotrebiteľov. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV berie na vedomie posilnenie indikátora inteligentnej pripravenosti (SRI) zavedením potrebných definícií, požiadaviek a zdieľania údajov, vyjadruje však poľutovanie nad tým, že zatiaľ nie sú zahrnuté obytné budovy a že sa ešte nezaviedli požadované úrovne. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Vzhľadom na veľké investície, očakávané inovácie a vyššiu úroveň činnosti v príslušných odvetviach bude potreba kvalifikovanej, rekvalifikovanej a vyššie kvalifikovanej pracovnej sily značne narastať. EHSV preto víta požiadavku, aby členské štáty podporovali a financovali vzdelávanie a odbornú prípravu s cieľom zabezpečiť kvalifikovanú pracovnú silu v sektore stavebníctva, a súvisiacu požiadavku, aby sa v národnom pláne obnovy budov uvádzal prehľad kapacít v sektore stavebníctva, energetickej hospodárnosti a energie z obnoviteľných zdrojov. EHSV žiada, aby sa zaviedol skutočný postup Spoločenstva, pokiaľ ide o odbornú prípravu a modernizáciu stavebníctva. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EHSV opakuje svoju výzvu (CCMI/166), aby Komisia a členské štáty zaručili odstránenie škodlivých látok počas obnovy budov, a zdôrazňuje, že je potrebné bezpečné odstránenie azbestu. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Vzhľadom na súčasné zrýchľovanie dopytu po nabíjacích infraštruktúrach EHSV navrhuje zvýšiť úroveň požiadaviek vrátane inštalácie inteligentných nabíjacích staníc v nebytových budovách skôr, podľa možnosti pred rokom 2027. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Poskytovanie informácií, poradenstva a financovania obnovy sa pravdepodobne vo veľkej miere uskutočňuje na miestnej a regionálnej úrovni. V smernici o energetickej hospodárnosti budov sa takisto očakáva, že miestne a regionálne samosprávy pôjdu príkladom a budú modernizovať svoje budovy. EHSV preto považuje za dôležité, aby sa pozornosť a úsilie na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni zamerali na koordináciu s miestnymi a regionálnymi samosprávami a ich zapojenie, pričom treba preskúmať aj potenciál iniciatív, ako je Dohovor primátorov a starostov. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | EHSV vyzýva Komisiu, aby v dostatočnom predstihu pred rokom 2030 stanovila maximálne hodnoty emisií CO2 na meter štvorcový za rok, ktoré sa upravia podľa klimatických pásiem, aby sa činnosť neobmedzovala len na podávanie správ, ale aby sa podnikli opatrenia s vplyvom na klímu ešte pred rokom 2030. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | EHSV podporuje rozšírenie definície „energie z obnoviteľných zdrojov“ tak, aby zahŕňala viac zdrojov energie, najmä energiu z okolia využívanú elektrickými zariadeniami, ako sú tepelné čerpadlá, ale navrhuje, aby sa biomasa a bioplyn definovali ako čiastočne obnoviteľné, keďže len veľmi malú časť použitej biomasy alebo bioplynu možno považovať za plne obnoviteľnú. V prípade obmedzeného používania v prechodnom období, keď neexistujú alternatívy, by táto rozšírená definícia mohla tiež zahŕňať obnoviteľnú kvapalnú energiu (biopalivá a palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu). Mohla by sa doplniť nová príloha k smernici, v ktorej by sa určil vplyv rôznych foriem biomasy, výroby bioplynu a kvapalnej energie na klímu. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Okrem emisií poškodzujúcich klímu a bez ohľadu na nosič energie sa nesmú opomínať ani klasické látky znečisťujúce ovzdušie, ako sú tuhé častice/jemný prach, NOx a iné látky. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné dôkladne zvážiť praktické účinky používania zvolenej definície „budovy s nulovými emisiami“ ako budovy s nízkou energetickou náročnosťou, v ktorej sa všetka potrebná energia musí vyrobiť na mieste alebo v prepojených systémoch diaľkového vykurovania alebo chladenia. Definícia






  a. | v zásade upravuje budovu ako „ostrov“, ktorý je slabo prepojený s okolitou elektrizačnou sústavou, keďže výslovne je povolená len obmedzená škála externých obnoviteľných zdrojov energie, |
| --- | --- | --- |

4.21.

a.

v zásade upravuje budovu ako „ostrov“, ktorý je slabo prepojený s okolitou elektrizačnou sústavou, keďže výslovne je povolená len obmedzená škála externých obnoviteľných zdrojov energie,

| b. | nezahŕňa viazané emisie skleníkových plynov z používania stavebných materiálov a emisie zo staveniska. |
| --- | --- |

b.

nezahŕňa viazané emisie skleníkových plynov z používania stavebných materiálov a emisie zo staveniska.

| 4.22. | EHSV navrhuje zahrnúť elektrickú energiu vyrábanú externe z obnoviteľných zdrojov energie za rovnakých podmienok ako výrobu elektrickej energie na mieste pre budovy s nulovými emisiami. „Úniková doložka“ v prílohe III na konci bodu I neposkytne všeobecné prostriedky na to, aby boli vnútroštátne nákladovo efektívne budovy energeticky hospodárne a aby energetické systémy boli zásobované energiou z obnoviteľných zdrojov. Rozšírenie celkového energetického systému o veľké jednotky je oveľa lacnejšie na jednotku vyrobenej energie ako malé jednotky v každej budove. Je to obzvlášť dôležité v obdobiach, keď vlastná výroba budovy nefunguje (slnko/vietor). Flexibilita vo vzťahu k elektrizačnej sústave zároveň zníži náklady tak v rámci budovy, ako aj v rámci sústavy ako celku. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Komisia navrhuje zastaviť poskytovanie dotácií na zariadenia na fosílne palivá od roku 2027. EHSV je týmto návrhom prekvapený, keďže s primeranou dobou odpisovania 15 rokov budú dotované zariadenia, ktoré sa musia postupne vyradiť najneskôr do roku 2040. EHSV preto dôrazne odporúča posunúť tento termín najneskôr na rok 2025. |
| --- | --- |

4.23.

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://op.europa.eu/sk/publication-detail/-/publication/423a4cad-df95-11eb-895a-01aa75ed71a1.

1

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/120 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/120

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o usmerneniach Únie pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/1153 a nariadenie (EÚ) č. 913/2010 a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1315/2013]

[COM(2021) 812 final – 2021/0420 (COD)]

(2022/C 290/19)

| Rapporteur: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Rapporteur:

Stefan BACK

| Žiadosť o vypracovanie stanoviska | Rada Európskej únie, 17. 2. 2022
  Európsky parlament, 7. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 172 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 25. 10. 2021 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 10. 3. 2022 |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 222/1/7 |

Žiadosť o vypracovanie stanoviska

Rada Európskej únie, 17. 2. 2022

Európsky parlament, 7. 3. 2022

Právny základ

článok 172 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

25. 10. 2021

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

10. 3. 2022

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

222/1/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta návrh vzhľadom na to, že súčasné nariadenie o TEN-T bolo prijaté v roku 2013, a preto bol najvyšší čas navrhnúť nový aktualizovaný rámec, ktorý bude prispôsobený súčasnému politickému kontextu a bude vychádzať zo skúseností so súčasným nariadením. Aktualizované nariadenie o TEN-T tvorí napríklad infraštruktúrny základ potrebný na úspešné plnenie cieľov Komisie zahrnutých v Zelenej dohode, stratégii pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu a akčnom pláne v oblasti železničnej dopravy. Okrem toho realizácia TEN-T v súčasnom rámci nebola uspokojivá, pričom došlo k značným oneskoreniam. EHSV preto víta sprísnené pravidlá realizácie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV víta opatrenia zamerané na väčšie zosúladenie požiadaviek na základnú a súhrnnú sieť a ich rozlišovanie na základe načasovania. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV takisto schvaľuje zameranie na európske koridory ako prostriedok na podporu efektívnej dopravy a multimodality, ako aj silný monitorovací mechanizmus a posilnenú úlohu európskych koordinátorov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV tiež víta pridanú hodnotu v podobe synergických účinkov vyplývajúcich z lepšej koordinácie európskych koridorov s koridormi železničnej nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV víta, že v návrhu sa upozorňuje na to, že pri realizácii siete je dôležitá súdržnosť, a berie na vedomie, že to znamená zabezpečiť dostupnosť a prepojenosť pre všetky regióny v Únii, pokiaľ ide o osobnú aj nákladnú dopravu, a účinnú koordináciu a prepojenie medzi diaľkovou, regionálnou a miestnou dopravou, ako aj dopravou v mestských uzloch. EHSV preto víta aj povinnosť členských štátov uvedenú v článku 58 návrhu zabezpečiť, aby národné dopravné a investičné plány boli v súlade s dopravnou politikou Únie.
  Efektívne spojenia železničnej nákladnej dopravy s infraštruktúrou umožňujúcou primeranú rýchlosť, ktorá prispieva k presnosti, pomôžu v tom, aby železnice mohli v plnej miere zohrávať svoju úlohu v intermodálnom dopravnom reťazci, keďže nedostatočná presnosť železničnej dopravy je hlavnou prekážkou toho, aby sa multimodalita vrátane železničnej dopravy stala príťažlivou voľbou. |
| --- | --- |

1.5.

Efektívne spojenia železničnej nákladnej dopravy s infraštruktúrou umožňujúcou primeranú rýchlosť, ktorá prispieva k presnosti, pomôžu v tom, aby železnice mohli v plnej miere zohrávať svoju úlohu v intermodálnom dopravnom reťazci, keďže nedostatočná presnosť železničnej dopravy je hlavnou prekážkou toho, aby sa multimodalita vrátane železničnej dopravy stala príťažlivou voľbou.

| 1.6. | Pokiaľ ide o dve dodatočné funkcie koordinátora týkajúce sa európskeho námorného priestoru a Európskeho systému riadenia železničnej dopravy (ERTMS), EHSV sa domnieva, že rýchle zavedenie ERTMS si bude vyžadovať aj značnú finančnú podporu vzhľadom na súvisiace náklady. EHSV preto víta návrh Komisie zvážiť vyňatie verejného financovania ERTMS z oznamovacej povinnosti podľa pravidiel štátnej pomoci. EHSV okrem toho žiada vypracovať štúdiu uskutočniteľnosti zavedenia ERTMS do roku 2030, pričom budú zohľadnené aj otázky financovania.
  V súvislosti s európskym námorným priestorom EHSV upozorňuje na námorné mosty s pravidelnými a hustými trajektovými spojeniami, ktoré by sa mohli považovať za podobné infraštruktúre a oprávnené na spolufinancovanie ako projekty spoločného záujmu. |
| --- | --- |

1.6.

V súvislosti s európskym námorným priestorom EHSV upozorňuje na námorné mosty s pravidelnými a hustými trajektovými spojeniami, ktoré by sa mohli považovať za podobné infraštruktúre a oprávnené na spolufinancovanie ako projekty spoločného záujmu.

| 1.7. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa neplánuje pevný časový harmonogram pre vypracovanie správ členských štátov o realizácii súhrnnej siete. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV plne podporuje zameranie na rozsiahle, primerané a včasné konzultácie o plánovaných projektoch so všetkými zainteresovanými stranami a poukazuje na svoje stanovisko z roku 2012 o potenciáli EHSV ako prepojenia s občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV pozitívne hodnotí všeobecné priority pre všetky siete uvedené v článku 12, v ktorom sa stanovuje odstránenie administratívnych, technických a prevádzkových prekážok a optimalizácia využívania infraštruktúry. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV žiada, aby sa vo všeobecnosti prijímali opatrenia na zvýšenie účinnosti s cieľom podporiť multimodalitu, to znamená čo najlepšie využiť výhody všetkých druhov dopravy s cieľom dosiahnuť čo najlepšie výsledky a zároveň zlepšiť bezpečnosť a znížiť environmentálnu záťaž. EHSV osobitne upozorňuje na význam prepojenia medzi pozemnou dopravou a inými druhmi dopravy, čím sa umožní, aby vnútrozemské vodné cesty, príbrežná námorná doprava a letecká doprava v plnej miere prispievali k multimodálnemu reťazcu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Domnievame sa, že zvýšenie odolnosti siete voči zmene klímy, prírodným nebezpečenstvám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou je kľúčom k vytvoreniu siete, ktorá bude predstavovať dlhodobú hodnotu pre občanov a podniky EÚ. Vo fáze plánovania projektu by sa mali čo najskôr zohľadniť aspekty odolnosti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV poukazuje na to, že v prípade dopravných problémov alebo núdzových situácií by sa malo uprednostniť najudržateľnejšie riešenie. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV súhlasí s tým, že sa venuje pozornosť systémom IKT a ich schopnosti uľahčovať rozvoj multimodálnej dopravy. Považujeme za dôležité, aby sa čo najskôr začať rozvíjať obrovský potenciál digitalizácie zlepšiť efektívnosť, súdržnosť a udržateľnosť dopravy. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV tiež upozorňuje na to, že digitálnymi prostriedkami možno zlepšiť monitorovanie dodržiavania predpisov o pracovnom čase a čase odpočinku, najmä pokiaľ ide o železničnú dopravu, a žiada, aby sa vyvinul takýto systém. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV víta začlenenie mestských uzlov a multimodálnych terminálov ako osobitných prvkov siete TEN T, keďže majú zásadný význam pre bezproblémové fungovanie dopravy. EHSV konštatuje, že jeden multimodálny terminál môže obsluhovať viac ako jeden mestský uzol, ak sú splnené funkčné kritériá stanovené v návrhu. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV konštatuje, že železničná infraštruktúra pre železničný personál je vybavená veľmi nerovnomerne. EHSV sa domnieva, že infraštruktúra pre pracovníkov musí zahŕňať aspoň bezpečné trasy, ubytovanie v noci, moderne vybavené miestnosti určené na oddych (chladenie, vykurovanie, hygiena), príslušenstvo a sanitárne zariadenia. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV berie na vedomie požiadavky na odpočívadlá uvedené v článku 29 ods. 2 písm. b) a navrhuje zaviesť aj pre ne spoločné minimálne normy. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EHSV takisto víta, že sa kladie väčší dôraz na prepojenia so susednými krajinami vrátane partnerských krajín, ako sú členské štáty systému EHP a Švajčiarsko, ako aj prístupové krajiny. EHSV berie na vedomie, že cieľom je podporiť rozšírenie politiky TEN-T do tretích krajín vrátane cieľov týkajúcich sa udržateľnosti, súdržnosti, efektívnosti a väčšieho prínosu pre používateľov. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EHSV tiež víta pozornosť venovanú zapájaniu subjektov z tretích krajín do projektov TEN T v oblasti bezpečnosti a verejného poriadku, ako aj oznamovaciu povinnosť členských štátov umožniť posúdenie vplyvu aj mimo všeobecného rámca pre preverovanie priamych zahraničných investícií v EÚ. Tým sa zabezpečuje aj interoperabilita a dodržiavanie noriem EÚ. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | EHSV tiež schvaľuje možnosť úpravy prvkov infraštruktúry prostredníctvom delegovaných aktov a konfiguráciu koridorov. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | EHSV je spokojný s aktuálnym návrhom zahrnúť do nariadenia povinnosť členských štátov udržiavať infraštruktúru TEN T. EHSV by ocenil mechanizmus monitorovania aj v tejto súvislosti, ako aj primerané sankcie v prípade nedostatočnej údržby. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | EHSV víta ciele týkajúce sa dopravnej infraštruktúry v celosvetovom meradle stanovené v stratégii Komisie v oblasti prepojenosti (Global Gateway). |
| --- | --- |

1.22.

2.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1. | Komisia predložila 14. decembra 2021 návrh nového nariadenia, ktorým sa má nahradiť súčasné nariadenie (EÚ) č. 1315/2013 o usmerneniach Únie pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete, COM(2021) 812 – 2021/0420 (COD) (ďalej len „návrh“), ako kľúčové opatrenie v rámci Európskej zelenej dohody a stratégie pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Návrh zachováva štruktúru základnej a súhrnnej siete transeurópskej dopravnej siete (TEN-T). Pre základnú sieť je stále časovým rámcom realizácie rok 2030, s ďalším termínom do roku 2040 pre rozšírenú základnú sieť a do roku 2050 pre súhrnnú sieť. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Štyri konkrétne ciele súčasného nariadenia o TEN-T (efektívnosť, súdržnosť, udržateľnosť a väčšie výhody pre používateľov) zostávajú zachované a ďalej sa rozvíjajú. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Zámerom návrhu je odstrániť problémy súvisiace s oneskorenou prípravou a realizáciou projektov zosúladením vnútroštátnych záujmov a záujmov v spojitosti s TEN T, cieľov a povinností a posilnením monitorovania, najmä pokiaľ ide o európske dopravné koridory a horizontálne priority ERTMS a európsky námorný priestor, kde sa úloha európskeho koordinátora posilňuje a pracovné plány nadobúdajú právnu silu prostredníctvom vykonávacích aktov. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Návrhom sa zabezpečuje zosúladenie koridorov železničnej nákladnej dopravy s európskymi koridormi prostredníctvom zmien nariadenia (EÚ) č. 913/2010 a zaisťuje sa koordinácia medzi týmito dvoma nástrojmi. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Návrhom sa zavádza údržba TEN-T ako povinnosť členských štátov. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V prípade značných oneskorení pri realizácii sietí môže Komisia, ak oneskorenie nie je objektívne opodstatnené a problém zostáva počas šiestich mesiacov nevyriešený, zrušiť spolufinancovanie EÚ. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta návrh vzhľadom na to, že súčasné nariadenie o TEN-T bolo prijaté v roku 2013 a program dopravnej politiky EÚ sa odvtedy výrazne zmenil, keďže bielu knihu o dopravnej politike z roku 2011 nahradila stratégia pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu do roku 2020, ktorá sa okrem iného zameriava na udržateľnosť, digitalizáciu a podporu železničnej dopravy/multimodality. |
| --- | --- |

3.1.

Okrem toho skúsenosti s implementáciou TEN-T v rámci súčasného nariadenia o TEN-T neboli uspokojivé, pričom došlo k značným oneskoreniam.

Bol najvyšší čas navrhnúť rámec prispôsobený súčasnému politickému kontextu vytvorením infraštruktúry kompatibilnej napríklad s Európskou zelenou dohodou, stratégiou pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu a akčným plánom v oblasti železničnej dopravy, pričom by sa vychádzalo zo skúseností so súčasným nariadením. EHSV na túto potrebu aktualizácie poukázal vo svojej hodnotiacej správe za rok 2020 (1).

| 3.2. | EHSV súhlasí s opatrením, ktorého cieľom je viac zosúladiť požiadavky na základnú a súhrnnú sieťovú infraštruktúru a umožniť, aby sa tieto dve kategórie zásadne odlíšili, a to stanovením lehoty do roku 2030 na realizáciu základnej siete, do roku 2040 pre tzv. rozšírenú základnú sieť a do roku 2050 pre súhrnnú sieť. Pokiaľ ide o termín do roku 2030, EHSV naďalej pochybuje o uskutočniteľnosti tohto cieľa, ako to vyjadril vo svojej hodnotiacej správe za rok 2020, no opakuje, že lehota by sa mala zachovať, aby sa vyvinul tlak na členské štáty. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vítame aj význam, aký sa pripisuje súdržnosti vrátane prepojenosti a dostupnosti pre všetkých v celej EÚ, pre cestujúcich aj tovar, na dlhé aj krátke vzdialenosti, ako aj to, že členské štáty majú povinnosť zabezpečiť, aby ich opatrenia prijímané na vnútroštátnej úrovni boli v súlade s dopravnou politikou EÚ. Minimálne kritériá týkajúce sa železničnej infraštruktúry zlepšia vyhliadky, pokiaľ ide o multimodalitu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV schvaľuje zameranie na európske koridory s cieľom podporiť efektívnu dopravu a multimodalitu. Podporuje tiež posilnenú úlohu európskych koordinátorov a silný monitorovací mechanizmus, ktorý zabezpečí primerané a včasné vykonávanie.
  EHSV vyjadruje spokojnosť s koordináciou konfigurácie a riadenia koridorov železničnej nákladnej dopravy s európskymi koridormi, čo by malo vďaka synergickým účinkom priniesť značnú pridanú hodnotu. |
| --- | --- |

3.4.

EHSV vyjadruje spokojnosť s koordináciou konfigurácie a riadenia koridorov železničnej nákladnej dopravy s európskymi koridormi, čo by malo vďaka synergickým účinkom priniesť značnú pridanú hodnotu.

| 3.5. | Výbor konštatuje, že európski koordinátori sú vymenovaní aj pre európsky námorný priestor a ERTMS. Pokiaľ ide o ERTMS, EHSV zdôrazňuje, že treba finančne podporiť a zabezpečiť jeho rýchleho zavedenie, a víta návrh vyňať štátnu podporu z oznamovacej povinnosti o štátnej pomoci. Koordinátor pre európsky námorný priestor zabezpečuje integráciu námorných spojení do transeurópskej dopravnej siete a vytvorenie a modernizáciu spojení príbrežnej námornej dopravy. Osobitne vyzdvihujeme, že sú veľmi užitočné úlohy, ktorých cieľom je zabezpečiť bezproblémové rozhranie medzi námornou, vnútrozemskou vodnou a pozemnou dopravou. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Európsky námorný priestor nahrádza námorné diaľnice, ktorých koncepcia sa považuje za príliš zložitú. EHSV upozorňuje na otázku tzv. námorných mostov, t. j. pravidelných a hustých trajektových spojení ro-ro, kde trajekty takmer plnia funkciu mosta. EHSV si kladie otázku, či by sa takéto námorné mosty nemali považovať za spojenia podobné prvku infraštruktúry, a teda oprávnené na spolufinancovanie ako projekt spoločného záujmu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že nie je stanovený pevný harmonogram poskytovania informácií členskými štátmi o pokroku pri realizácii projektov mimo európskych koridorov. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV napriek tomu schvaľuje monitorovací a sankčný mechanizmus stanovený pre prípad oneskorenej realizácie projektov bez uspokojivého vysvetlenia. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že jedinou jasne určenou sankciou je ukončenie spolufinancovania, a vyzýva Komisiu, aby predložila návrhy týkajúce sa napríklad denného peňažného trestu, pokiaľ oneskorenie trvá z dôvodu nedbanlivosti. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV plne podporuje zameranie na primerané konzultácie so zainteresovanými stranami, a to tak s orgánmi na rôznych úrovniach, ako aj s občianskou spoločnosťou, a výmenu informácií o osvedčených postupoch v tejto oblasti, ktorú má zabezpečiť Komisia. EHSV v tejto súvislosti opätovne poukazuje na svoje stanovisko z roku 2012 na tému Biela kniha o doprave: Zapojenie a angažovanosť občianskej spoločnosti a návrh usmernení pre zapojenie občanov a občianskej spoločnosti do politiky a projektov EÚ v oblasti dopravy, o ktorých sa diskutovalo na konferencii, ktorú usporiadala tematická študijná skupina EHSV Doprava 24. a 25. októbra 2016 v Miláne. EHSV na to poukazuje aj vo svojom hodnotení za rok 2020. EHSV trvá na tom, že je potrebné začať čo najskôr rozsiahle konzultácie s osobitným zameraním na organizovanú občiansku spoločnosť a náležite zohľadniť získanú spätnú väzbu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV oceňuje dodatočné podmienky týkajúce sa infraštruktúry stanovené na podporu dosiahnutia cieľa Zelenej dohody, ktorým je zníženie emisií CO2 o 90 % do roku 2050, ako aj dôraz, ktorý sa kladie na environmentálne aspekty vrátane externých nákladov pri príprave projektu. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV berie na vedomie všeobecné priority pre všetky siete stanovené v článku 12, v ktorom sa stanovuje odstránenie administratívnych, technických a prevádzkových prekážok a optimalizácia využívania infraštruktúry [článok 12 ods. 2 písm. c) a d)]. Je to tiež v súlade so všeobecne priaznivým postojom k efektívnemu využívaniu zdrojov a inovácii vyjadreným v článku 43 o udržateľných službách nákladnej dopravy. V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje, že je dôležité zlepšiť odolnosť siete voči katastrofám, čo by sa malo zvážiť už vo fáze plánovania. Pri riešení problémov spôsobených tlakom na odolnosť siete by sa mali uprednostniť udržateľné riešenia. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV sa preto domnieva, že cieľom by malo byť zvýšenie efektívnosti vo všetkých oblastiach, pričom treba mať na pamäti, že lepšia účinnosť vo všetkých druhoch dopravy prispeje k lepšiemu environmentálnemu správaniu tak, ako sa uvádza v nedávnej štúdii švédskeho orgánu pre životné prostredie (2). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV oceňuje, že pokiaľ ide o komplexnú aj základnú sieť, členské štáty majú zabezpečiť, aby železničná infraštruktúra umožňovala dĺžku vlaku 740 m bez osobitného povolenia, a že by sa malo zvážiť vytvorenie infraštruktúry pre vlaky s dĺžkou nad 740 m a do 1 500 m a 25,0 t zaťaženia nápravy, a to na základe sociálno-ekonomických analýz nákladov a prínosov. Ustanovenie týkajúce sa vlakov s dĺžkou 740 m na súkromných vlečkách sa vzťahuje aj na multimodálnu dopravnú infraštruktúru. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV žiada, aby sa vo všeobecnosti prijímali opatrenia na zvýšenie účinnosti s cieľom podporiť multimodalitu, to znamená čo najlepšie využiť výhody všetkých druhov dopravy s cieľom dosiahnuť čo najlepšie výsledky a zároveň zlepšiť bezpečnosť a znížiť environmentálnu záťaž. EHSV osobitne upozorňuje na význam prepojenia medzi pozemnou dopravou a inými druhmi dopravy, čím sa umožní, aby vnútrozemské vodné cesty, príbrežná námorná doprava a letecká doprava v plnej miere prispievali k multimodálnemu reťazcu. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Vzhľadom na ustanovenie uvedené v predchádzajúcom bode je tiež prekvapujúce, že maximálny čas zastavenia vlakov na hraničných priechodoch stanovený v európskych dopravných koridoroch sa neuplatňuje na základné a súhrnné siete. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV s uspokojením konštatuje, že sa venuje pozornosť systémom IKT v oblasti dopravy s cieľom uľahčiť okrem iného riadenie dopravy a výmenu informácií medzi jednotlivými druhmi dopravy so zámerom uľahčiť rozvoj multimodálnej dopravy, čo je jednou z priorít stanovených pre rozvoj udržateľnej nákladnej dopravy. EHSV sa domnieva, že by sa mal čo najskôr začať rozvíjať obrovský potenciál digitalizácie zlepšiť efektívnosť, súdržnosť a udržateľnosť dopravy. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EHSV tiež schvaľuje začlenenie mestských uzlov a multimodálnych terminálov ako osobitných prvkov TEN-T. Majú totiž zásadný význam pre bezproblémové fungovanie dopravy. Mestské uzly preto, lebo sú nevyhnutné pre prvý a posledný úsek, a multimodálne terminály preto, že zohrávajú kľúčovú úlohu v dobre fungujúcej multimodálnej doprave. EHSV konštatuje, že navrhované kritériá týkajúce sa umiestnenia terminálov umožňujú, aby jeden terminál obsluhoval viacero mestských uzlov. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EHSV v tejto súvislosti poukazuje na svoje stanovisko na tému Intermodálna doprava a multimodálna logistika – komplementárnosť druhov dopravy v ekologickejšej doprave, v ktorom sa zdôrazňuje význam digitalizácie a multimodálnych terminálov pre rozvoj multimodality (3). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EHSV víta, že sa venuje zvýšená pozornosť spojeniam so susednými krajinami vrátane partnerských krajín, ako sú členské štáty EHP a Švajčiarsko, a pristupujúcich krajín, najmä krajín západného Balkánu, ako sa podrobnejšie uvádza v oznámení Komisie o rozšírení TEN-T do susedných tretích krajín. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | EHSV v tejto súvislosti upozorňuje aj na význam vykonávania stratégie Komisie v oblasti prepojenosti Global Gateway (JOIN(2021) 30) s cieľom podporiť celosvetové investície do udržateľnej, inteligentnej, odolnej a bezpečnej dopravy vo všetkých druhoch dopravy a spojiť všetky jej druhy do multimodálneho systému. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | EHSV ďalej víta pozornosť venovanú zapojeniu tretích krajín do projektov TEN-T a povinnosť členských štátov oznámiť túto účasť Komisii, aby mohla posúdiť jej vplyv na bezpečnosť alebo verejný poriadok v Únii vo všetkých prípadoch, na ktoré sa nevzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/452, ktorým sa ustanovuje rámec na preverovanie priamych zahraničných investícií do Únie. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | EHSV oceňuje možnosť úpravy prvkov infraštruktúry prostredníctvom delegovaných aktov a konfigurácie koridorov. Dopravné toky sa menia a táto možnosť prispôsobenia umožňuje ľahšie zabezpečiť, aby sieťová infraštruktúra a konfigurácia koridorov zodpovedali reálnej situácii v oblasti dopravných tokov. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | EHSV by napokon chcel vyjadriť spokojnosť s tým, že otázka údržby TEN-T ako povinnosti členského štátu je teraz zahrnutá do návrhu, ako to výbor navrhol vo svojej spomínanej hodnotiacej správe. |
| --- | --- |

3.23.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV berie na vedomie, že je potrebné zabezpečiť primerané infraštruktúrne zariadenia pre personál určené na odpočinok na železničných staniciach. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV v nadväznosti na všeobecnú pripomienku o digitalizácii konštatuje, že by sa mohla využiť na monitorovanie dodržiavania právnych predpisov v sociálnej oblasti, napríklad v odvetví železničnej dopravy. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pokiaľ ide o cestnú dopravu, EHSV sa domnieva, že by sa mali vymedziť minimálne kritériá nielen pre chránené parkovacie plochy [článok 29 ods. 2 písm. c)], ale aj pre odpočívadlá [článok 29 ods. 2 písm. b)]. |
| --- | --- |

4.3.

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Hodnotenie usmernení pre transeurópsku dopravnú sieť (TEN-T) na roky 2013 – 2020, TEN/701.

1

(2)  Modal shift for an environmental lift (Prechod na iný druh dopravy v záujme zlepšenia životného prostredia) – správa 7003, august 2021, so zhrnutím v angličtine.

2

Modal shift for an environmental lift

(3)  Ú. v. EÚ C 374, 16.9. 2021, s. 1.

3

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/126 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/126

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2010/40/EÚ o rámci na zavedenie inteligentných dopravných systémov v oblasti cestnej dopravy a na rozhrania s inými druhmi dopravy

[COM(2021) 813 final – 2021/0419 (COD)]

(2022/C 290/20)

| Spravodajca: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Spravodajca:

Stefan BACK

| Konzultácia | Európsky parlament, 27. 1. 2022
  Rada: 28. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 91 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 10. 3. 2022 |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 225/1/5 |

Konzultácia

Európsky parlament, 27. 1. 2022

Rada: 28. 1. 2022

Právny základ

článok 91 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

10. 3. 2022

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

225/1/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta návrh Komisie, ktorý je plne v súlade s odporúčaniami EHSV uvedenými v jeho predchádzajúcom stanovisku o kooperatívnych inteligentných dopravných systémoch, a vidí značnú pridanú hodnotu návrhu, pokiaľ ide o zlepšenia, ochranu, bezpečnosť a efektívnosť. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV tiež víta širší rozsah informácií, ktoré sa majú poskytovať, a povinnosť členských štátov spolupracovať. Pozornosť možno upriamiť najmä na rozšírený rozsah výmeny informácií o nákladnej doprave, ako aj kooperatívnu, prepojenú a automatizovanú mobilitu vrátane komunikácie medzi vozidlami, čo tiež výrazne zvyšuje bezpečnosť cestnej premávky. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV konštatuje, že lepšia efektívnosť sa bude týkať nákladnej aj osobnej dopravy, čo umožní napríklad sledovať proces doručovania zásielok. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV oceňuje potrebu štandardizovať výmenu informácií, zdôrazňuje však, že je potrebné ponechať primeraný priestor na miestne a podnikové riešenia, ak je to riadne odôvodnené a primerané, pričom treba zohľadniť možné vplyvy na vnútorný trh. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zdôrazňuje, že zavádzanie inteligentných dopravných systémov (IDS) musí prebiehať v širokom spoločenskom kontexte, pričom treba zohľadniť prvky, ktoré presahujú rámec čisto technických aspektov, a že ak sa tak nestane, môže to mať nepriaznivé účinky, a to tak z hľadiska udržateľnosti, ako aj z hľadiska efektívneho využívania zdrojov. V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje, že je dôležité venovať dostatočnú pozornosť a zdroje potrebám vidieckych oblastí vrátane aspektov verejnej služby a alternatívnych spôsobov mobility, ako je chôdza a cyklistika. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV tiež poukazuje na otázku spoločného využívania zdrojov mobility a chcel by upozorniť na možnú potrebu delegovaného aktu týkajúceho sa podpory IDS na tento účel, ktorý by sa zaoberal napríklad dostupnosťou dopravných zdrojov a kapacít, ako aj zlučovaním potrieb cestovania a stanovením možností zosúladenia s cieľom optimalizovať využívanie kapacít. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Optimalizáciou využívania dostupných zdrojov a vyšším počtom vozidiel s nulovými emisiami sa zlepší udržateľnosť. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV považuje tento návrh za významný krok smerom k vytvoreniu spoločného európskeho dátového priestoru pre mobilitu, čo znamená pridanú hodnotu prostredníctvom lepšej efektívnosti, ako aj vytvorenie predpokladov na zlepšenie pracovných podmienok v odvetví dopravy, napríklad uľahčenie dodržiavania právnych predpisov týkajúcich sa pracovného času a času odpočinku, ako aj nájdenie odpočívadiel a prístup k nim. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV upozorňuje na význam budovania dôvery, aby mohol riadne fungovať systém založený na spoločnom využívaní zdrojov a informácií a aby ho akceptovala verejnosť. To okrem iného znamená, že je nevyhnutné uspokojivo chrániť súkromie a údaje, ako aj obchodné tajomstvo. EHSV preto so záujmom očakáva vytvorenie rámca riadenia, ktorý Komisia oznámila vo svojom oznámení o európskej dátovej stratégii. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Pokiaľ ide o palubné údaje, EHSV poukazuje aj na potrebu zabezpečiť ochranu spotrebiteľa a spravodlivú hospodársku súťaž, ako sa podrobnejšie uvádza v bode 3.18. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV požaduje, aby sa bezodkladne prijali odvetvové právne predpisy týkajúce sa prístupu k palubným údajom, funkcií a zdrojov. Komisia zatiaľ nepredložila návrh v tejto veci. Takéto oneskorenie poškodzuje najmä záujmy spotrebiteľov. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV tiež poukazuje na potrebu zlepšiť začlenenie osôb so zníženou pohyblivosťou a žiada, aby sa požiadavky na prístupnosť podľa smernice (EÚ) 2019/882 začlenili do požiadaviek IDS, podľa možnosti vo forme delegovaného aktu. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV napokon opakuje svoju ponuku, ktorú vyjadril vo vyššie uvedenom stanovisku o kooperatívnych inteligentných dopravných systémoch, a to pomôcť Komisii v jej vykonávacích činnostiach tým, že bude slúžiť ako prostredník pre kontakty s občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Návrh Komisie je súčasťou vykonávania stratégie Komisie pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu (ďalej len „stratégia“) do roku 2020 a transformácie európskeho dopravného systému. Stanovujú sa v ňom, v ktorých oblastiach zohráva digitalizácia kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní bezproblémového a efektívnejšieho dopravného systému. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Inteligentné dopravné systémy (IDS) zohrávajú kľúčovú úlohu pri vytváraní prepojeného a automatizovaného multimodálneho systému mobility, ktorý zlepší efektívnosť, bezpečnosť a udržateľnosť dopravy. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisia v súlade so svojím oznámením o európskej dátovej stratégii [COM(2020) 66] predložila súčasný návrh s cieľom prispieť k plneniu cieľov Zelenej dohody a pripraviť Európu na digitálny vek. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Smernicu o IDS (2010/40/EÚ) je potrebné aktualizovať, aby bolo možné reagovať na výzvy v oblasti technického vývoja IDS, a najmä zlepšiť spoluprácu medzi zainteresovanými stranami, ako aj dostupnosť služieb IDS. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Návrh na aktualizáciu smernice o IDS je súčasťou legislatívneho balíka, ktorý sa zameriava na ciele znižovania emisií CO2, digitalizácie a lepšej odolnosti dopravnej infraštruktúry. Napríklad návrh revízie nariadenia o TEN-T (1), ako aj oznámenie o novom rámci EÚ pre mestskú mobilitu (2) obsahujú ustanovenia týkajúce sa zavedenia služieb IDS, ako je poskytovanie informácií súvisiacich s bezpečnosťou a rozvoj mestskej mobility. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Smernica o IDS bude dôležitým prvkom pri uplatňovaní spoločného európskeho dátového priestoru pre mobilitu, ktorý je jedným z dátových priestorov plánovaných pre strategické sektory v rámci európskej dátovej stratégie. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Návrhom sa mení smernica o IDS v tom zmysle, že sa do jej rozsahu pôsobnosti dopĺňa dostupnosť údajov a zavedenie služieb IDS. Prioritné oblasti činnosti boli reštrukturalizované tak, aby lepšie zodpovedali rôznym druhom služieb IDS.






  — | V každom členskom štáte sa zriaďuje národný prístupový bod na výmenu údajov. Výmena/poskytovanie údajov budú vo viacerých oblastiach povinné a údaje sa budú v značnej miere poskytovať aj zainteresovaným stranám. |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

V každom členskom štáte sa zriaďuje národný prístupový bod na výmenu údajov. Výmena/poskytovanie údajov budú vo viacerých oblastiach povinné a údaje sa budú v značnej miere poskytovať aj zainteresovaným stranám.

| — | Členské štáty majú v prípade potreby spolupracovať aj s príslušnými zainteresovanými stranami na operačných aspektoch vykonávania. |
| --- | --- |

—

Členské štáty majú v prípade potreby spolupracovať aj s príslušnými zainteresovanými stranami na operačných aspektoch vykonávania.

| — | Nový oddiel v prílohe I týkajúci sa prioritných oblastí obsahuje ustanovenia o úlohe údajov pri vyhľadávaní a sledovaní nákladu a nový oddiel o službách kooperatívnej, prepojenej a automatizovanej mobility. |
| --- | --- |

—

Nový oddiel v prílohe I týkajúci sa prioritných oblastí obsahuje ustanovenia o úlohe údajov pri vyhľadávaní a sledovaní nákladu a nový oddiel o službách kooperatívnej, prepojenej a automatizovanej mobility.

| — | Obsahuje aj ustanovenia o ochrane a integrite údajov. |
| --- | --- |

—

Obsahuje aj ustanovenia o ochrane a integrite údajov.

| — | Jedným z dôležitých prvkov je skutočnosť, že Komisia má byť splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom aktualizovať určité požiadavky na informácie. |
| --- | --- |

—

Jedným z dôležitých prvkov je skutočnosť, že Komisia má byť splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom aktualizovať určité požiadavky na informácie.

| — | Členské štáty majú pravidelne podávať Komisii správy o vykonávaní smernice. |
| --- | --- |

—

Členské štáty majú pravidelne podávať Komisii správy o vykonávaní smernice.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta návrh Komisie, ktorý je plne v súlade s vývojom, ktorý EHSV odporúča vo svojom stanovisku na tému Kooperatívne inteligentné dopravné systémy (3). Vidí značnú pridanú hodnotu v aktualizovanom systéme IDS, ktorý v súčasnosti navrhuje Komisia, a to z hľadiska zlepšenia bezpečnosti a ochrany, ako aj zlepšenia efektívnosti, nielen v súvislosti so zlepšenými a bezpečnejšími dopravnými tokmi, ale aj ako podporná funkcia pre efektívnu logistiku. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV preto tiež víta, že informácie sa majú poskytovať v širšom rozsahu a že členské štáty budú mať povinnosť spolupracovať. Osobitne oceňuje rozšírený rozsah pôsobnosti ustanovení o výmene informácií týkajúcich sa nákladnej dopravy a rozšírenie zahrnutých informácií o kooperatívnu, prepojenú a automatizovanú mobilitu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Predpokladá, že navrhovaný informačný systém sa vzťahuje aj na komunikáciu medzi vozidlami, ako už požadoval vo svojom stanovisku o európskej stratégii pre kooperatívne inteligentné dopravné systémy. EHSV pripomína významný prínos komunikácie medzi vozidlami pri predchádzaní dopravným nehodám |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV predpokladá, že moderný systém výmeny informácií, ktorý sa v súčasnosti navrhuje, bude pridanou hodnotou vo forme vyššej efektívnosti v osobnej aj nákladnej doprave a že zainteresované strany budú môcť ľahko sledovať proces doručovania zásielok, keďže príslušné informácie sa teraz postúpia aj príslušným zainteresovaným stranám. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Konštatuje, že informácie, ktoré sa majú v tejto fáze vymieňať, sú do veľkej miery štandardizované, a preto opakuje svoj názor, že je dôležité ponechať primeraný priestor na miestne a podnikové riešenia, ak je to riadne odôvodnené a primerané, pričom treba zohľadniť možné vplyvy na vnútorný trh. EHSV sa domnieva, že to nepredstavuje problém, pokiaľ sú informácie vložené do navrhovaného systému v súlade so stanovenými normami. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV konštatuje, že zavádzanie inteligentných dopravných systémov (IDS) musí prebiehať v širokom spoločenskom kontexte a nevedie automaticky k dopravnému systému, ktorý je šetrný ku klíme. Samotná digitalizácia jednotlivých druhov dopravy (napr. automatizovaná mobilita automobilov) môže byť z hľadiska environmentálnej politiky dokonca kontraproduktívna. Inteligentné dopravné systémy by sa mali vyvíjať, podporovať a využívať takým spôsobom, aby sa vytvorila pridaná hodnota šetrná ku klíme. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Efektívny systém verejnej dopravy ako súčasť služieb všeobecného (hospodárskeho) záujmu, doplnený o cyklistiku a chôdzu, má zásadný význam pre udržateľnú mobilitu. EHSV sa zasadzuje za podporu inteligentných dopravných systémov s cieľom posilniť a doplniť verejnú dopravu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV poukazuje na to, že čisto technologicky orientovaný pohľad na rozvoj inteligentných dopravných systémov môže viesť k tomu, že sa nepodarí prispieť k dosiahnutiu stanovených cieľov a výsledkov, napríklad prínosu systémov spoločného využívania automobilov v mestských aglomeráciách, ktoré už majú dobre rozvinuté systémy verejnej dopravy. Automatizované riadenie automobilov nemusí byť ani pre mestá výhľadovým riešením, najmä v prípade preťaženia a obmedzeného verejného priestoru. EHSV preto naďalej poukazuje na to, že najdôležitejšie inovácie v oblasti mobility – t. j. elektrifikácia, automatizácia a spoločné využívanie – budú mať maximálnu pridanú hodnotu vtedy, ak budú koncipované a formulované s náležitým ohľadom na potreby spoločnosti, ako sú dostupnosť, efektívnosť a aspekty verejných služieb. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Konzultácie so zainteresovanými stranami odhalili mnohé obavy týkajúce sa územného pokrytia. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že v návrhu sa nespomína rozvoj inteligentných dopravných systémov zameraných na pokrytie potrieb vidieckych oblastí ako samostatná otázka, oddelená od ich rozvoja v mestských oblastiach. EHSV odporúča, aby Komisia venovala osobitnú pozornosť rozšíreniu systémov IDS do vidieckych oblastí, keďže život v týchto oblastiach vo veľkej miere závisí od dostupnosti kvalitných verejných služieb a infraštruktúry. V osobitnom oznámení Komisie Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ (4) sa tiež uvádza, že základné služby a súvisiaca infraštruktúra v týchto oblastiach sú kľúčom k zabezpečeniu sociálneho a hospodárskeho začlenenia. Preto treba na úrovni EÚ riešiť otázku, aby vidiecke oblasti mohli profitovať z riešení, ktoré poskytujú IDS. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | To môže mať osobitný význam pre efektívne využívanie dopravných kapacít vo vidieckych oblastiach. Škody spôsobené dopravou sa odrážajú nielen v emisiách, ale aj vo využívaní zdrojov dopravy. Odporúčame, aby Komisia v prípade potreby zvážila prijatie delegovaných aktov s cieľom riešiť spoločné využívanie zdrojov podporovaných IDS. To by malo zahŕňať inteligentnú, digitálne podporovanú agregáciu potrieb cestovania a spoločné využívanie voľných kapacít (pozri spoločné využívanie motorových vozidiel tzv. ride-pooling), ktoré by bolo obzvlášť potrebné vo vidieckych oblastiach, kde sú dostupné dopravné kapacity čoraz obmedzenejšie a kde je z dôvodu vzdialeností čoraz ťažšie budovať nové kapacity. Takéto inteligentné systémy by mali umožňovať výmenu informácií o používaní vozidla a doplnenie existujúceho systému o ďalších cestujúcich alebo tovar. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV víta skutočnosť, že návrh prispeje okrem rozširovania vozidiel s nulovými emisiami aj k udržateľnejšej doprave, a to vďaka službám spoločnej mobility, čo povedie do roku 2050 k nulovej bilancii emisií. Vďaka tomu, že cestná premávka je plynulejšia a znižujeme dopravné zápchy, plníme naše environmentálne ciele viacerými spôsobmi. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV oceňuje, že v súčasnosti navrhované posilnenie systému IDS možno považovať za prvý krok smerom k spoločnému európskemu dátovému priestoru pre mobilitu, čo by znamenalo značnú pridanú hodnotu z hľadiska zlepšenia efektívnosti. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Vytvorenie takéhoto priestoru by jednoznačne uľahčilo poskytovanie mobility ako služby v osobnej aj nákladnej doprave a mohlo by zlepšiť pracovné podmienky v odvetví dopravy. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV víta IDS pre bezpečné parkovanie profesionálnych vodičov v transeurópskej diaľničnej sieti. Telematické aplikácie na bezpečné parkovanie môžu podporiť dodržiavanie zákonných časov jazdy a odpočinku. EHSV však poukazuje na to, že základným problémom pre podniky, ako aj profesionálnych vodičov je nedostatočná infraštruktúra odpočívadiel na diaľniciach, v dôsledku čoho sú odpočívadlá v noci preplnené. Rozvoj infraštruktúry musí ísť ruka v ruke so službami založenými na IDS (napr. rezervované parkovanie). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV v tejto súvislosti opätovne zdôrazňuje význam budovania dôvery a skutočnosť, že žiadna povinnosť poskytovať informácie by nemala mať vplyv na ochranu obchodného tajomstva, súkromia alebo údajov. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Pokiaľ ide o právo Komisie prijímať delegované akty na aktualizáciu konkrétnych informačných povinností, EHSV poukazuje na potrebu rovnakých podmienok a dôvery, pokiaľ ide o všetky subjekty zapojené do „spoločného využívania údajov“. EHSV podporuje rozšírený rozsah pôsobnosti smernice o IDS a jej pridanú hodnotu. EHSV tiež berie na vedomie problémy s dôverou, pokiaľ ide o spoločné využívanie údajov, a potrebu vytvoriť rámec riadenia európskych dátových priestorov, najmä v strategických oblastiach, ako je mobilita, ako sa uvádza v oznámení Komisie o európskej dátovej stratégii (5). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EHSV by tiež chcel zdôrazniť, že je dôležité, aby sa informácie v tomto systéme využívali len na účely IDS, a nie na iné účely. EHSV opätovne zdôrazňuje význam účinnej ochrany súkromia a údajov v súvislosti so zavedením inteligentných dopravných systémov. Všeobecné nariadenie o ochrane údajov však neposkytuje dostatočnú ochranu, keď sa pri anonymizovaní údajov používajú technológie (napr. údaje o vzorcoch mobility vozidiel, rozpoznávanie tváre atď.), ktoré umožňujú vyvodiť závery o jednotlivcoch alebo dokonca rozlišovať prostredníctvom algoritmov. Pokiaľ ide o používanie osobných údajov na pracovisku, majú mať pracovníci, ich zástupcovia a odborové zväzy možnosť vyjadriť sa a právo veta. EHSV zdôrazňuje, že článok 10 návrhu (ustanovenia o ochrane údajov a súkromia) musí vylúčiť toto možné riziko. Obzvlášť dôležité je to z hľadiska posilnenia dôvery v systém a prijatia v spoločnosti ako celku. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EHSV konštatuje, že spotrebitelia musia mať naďalej kontrolu nad zdieľanými údajmi, t. j. nad svojimi osobnými údajmi pri objednávaní služieb alebo rezervácii cestovných lístkov, ako aj nad údajmi, ktoré ich automobily zdieľajú s poskytovateľmi služieb alebo infraštruktúrou. Spotrebitelia musia byť vždy v centre pozornosti a ich údaje musia byť chránené v plnom súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | V neposlednom rade treba regulovať prístup k palubným údajom v súlade so zásadou ochrany údajov a spotrebiteľov, ako aj spravodlivej hospodárskej súťaže. Ak sa palubné údaje ponechávajú na výrobcov automobilov, vedie to k monopolom a dominantnému postaveniu na trhu, ako aj k riziku zneužitia. Komisia bola už dlho vyzývaná, aby predložila regulačný návrh, a v tejto súvislosti už aj vyslala pozitívne signály, napríklad v uvedenej dátovej stratégii, zatiaľ však bez toho, aby podnikla nejaké kroky smerom k predloženiu návrhu. Toto oneskorenie poškodzuje najmä záujmy spotrebiteľov a ich možnosti kontrolovať údaje a prijímať alternatívne a informované rozhodnutia. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Digitalizácia môže zmierniť problém nedostatočného začlenenia, ktoré postihuje ľudí so zníženou pohyblivosťou v ich každodennom živote. V tomto zmysle by mali byť v tejto smernici pre všetky odvetvia IDS programovo zakotvené explicitné požiadavky na prístupnosť podľa smernice (EÚ) 2019/882. Spomenutie tejto témy len v odôvodnení, v ktorom sa uvádza perspektíva rozvoja prvkov prístupnosti pre ľudí so zníženou pohyblivosťou v oblasti digitálnych multimodálnych služieb, je príliš málo. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Je potrebné uvítať plánovanú výmenu a dostupnosť údajov o cestách a diaľniciach (zákaz jazdy, obmedzenie rýchlosti, údaje v reálnom čase o uzatvorení ciest, prácach na cestách atď.) v prílohe III. V tejto súvislosti EHSV podporuje rozvoj inteligentných systémov riadenia dopravy, ktoré dokážu z hľadiska času vyrovnať premávku (tranzitnej) cestnej dopravy na diaľniciach, a tým zaistiť bezpečnosť a plynulosť premávky. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | EHSV v tomto smere konštatuje, že Komisia pri svojej práci na aktualizácii zoznamu povinných informácií plánuje požiadať o príspevok poradnú skupinu pre európske IDS. EHSV opakuje svoju ponuku, ktorú predložil vo vyššie uvedenom stanovisku, a to pomôcť Komisii tým, že bude slúžiť ako prostredník pre kontakty s občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

3.22.

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Nariadenie (EÚ) č. 1315/2013.

1

(2)  COM(2021) 1811.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 85 a COM(2016) 766.

3

(4)  Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ – smerom k zabezpečeniu silnejších, prepojených, odolných a prosperujúcich vidieckych oblastí do roku 2040 – COM(2021) 345.

4

Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ – smerom k zabezpečeniu silnejších, prepojených, odolných a prosperujúcich vidieckych oblastí do roku 2040

(5)  COM(2020) 66.

5

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/131 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/131

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Stratégia EÚ v oblasti pôdy do roku 2030 – Využívanie prínosov zdravej pôdy v prospech ľudí, potravín, prírody a klímy

[COM(2021) 699 final]

(2022/C 290/21)

| Spravodajca: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |

Spravodajca:

Arnaud SCHWARTZ

| Konzultácia | Európska komisia, 20. 12. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 8. 3. 2022 |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 169/0/5 |

Konzultácia

Európska komisia, 20. 12. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

8. 3. 2022

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

169/0/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Výbor víta oznámenie Európskej komisie o stratégii EÚ v oblasti pôdy do roku 2030 a želá si, aby bol pravidelne informovaný a mohol aktívne prispievať k príprave návrhu predpisu o ochrane pôdy. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pôda je strategickým a ohrozeným ekonomickým a environmentálnym aktívom a zasluhuje si stanovenie rámca cieľov, programov a predpisov. Výbor vyzýva Komisiu, aby presadzovala európsky právny rámec, ktorý bude účinný pri predchádzaní degradácii pôdy, podpore programov jej obnovy a stanovovaní plánu na dosiahnutie priaznivého stavu pôdy. Výbor tiež žiada, aby sa z európskeho rozpočtu vyčlenili zdroje potrebné na vykonávanie tejto stratégie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Na implementáciu stratégie Európska komisia plánuje prijať zákon o zdraví pôdy. EHSV však odporúča vykonať plánované posúdenie vplyvu a následne rozhodnúť o najvhodnejších nástrojoch. Zároveň odporúča, aby rámec vychádzal z nasledujúcich zásad na zabezpečenie rovnakých podmienok pre všetky subjekty pôsobiace v hospodárskych odvetviach súvisiacich s pôdou a jej využívaním:






  — | jasné vymedzenie pojmu „zdravá pôda“, ukazovateľov a prahových hodnôt vypracovaných na vedeckom základe, |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

jasné vymedzenie pojmu „zdravá pôda“, ukazovateľov a prahových hodnôt vypracovaných na vedeckom základe,

| — | stanovenie jasných cieľov na rok 2030 na základe vymedzenia pojmu „zdravá pôda“, |
| --- | --- |

—

stanovenie jasných cieľov na rok 2030 na základe vymedzenia pojmu „zdravá pôda“,

| — | zabezpečenie primeranej úrovne ochrany životného prostredia a primeraných klimatických opatrení, |
| --- | --- |

—

zabezpečenie primeranej úrovne ochrany životného prostredia a primeraných klimatických opatrení,

| — | plné rešpektovanie zásady subsidiarity vzhľadom na heterogénnosť pôd, rôznorodosť využitia a požiadaviek na využívanie, rôzne geologické, klimatické a krajinné podmienky, ako aj diferencované nebezpečenstvá a už zavedené národné pravidlá, |
| --- | --- |

—

plné rešpektovanie zásady subsidiarity vzhľadom na heterogénnosť pôd, rôznorodosť využitia a požiadaviek na využívanie, rôzne geologické, klimatické a krajinné podmienky, ako aj diferencované nebezpečenstvá a už zavedené národné pravidlá,

| — | uprednostňovanie opatrení v oblasti vzdelávania, poradenstva, prenosu vedomostí a stimulov na ochranu pôdy pred ďalšími právnymi záväzkami, |
| --- | --- |

—

uprednostňovanie opatrení v oblasti vzdelávania, poradenstva, prenosu vedomostí a stimulov na ochranu pôdy pred ďalšími právnymi záväzkami,

| — | udržanie administratívnej záťaže pre všetkých aktérov na primeranej úrovni a zároveň zabezpečenie jej finančnej zvládnuteľnosti. |
| --- | --- |

—

udržanie administratívnej záťaže pre všetkých aktérov na primeranej úrovni a zároveň zabezpečenie jej finančnej zvládnuteľnosti.

| 1.4. | Výbor takisto odporúča uskutočniť s hospodárskymi a sociálnymi aktérmi, ako aj organizáciami občianskej spoločnosti čo najrozsiahlejšiu diskusiu o obsahu tejto legislatívnej iniciatívy. Vyzýva preto Komisiu, aby čo najskôr zverejnila návrh, a poskytla tak čas na diskusiu pred hlasovaním o jeho znení v súčasnom legislatívnom období. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Výbor zdôrazňuje, že je potrebné zaoberať sa všetkými aspektmi degradácie pôdy s osobitným zameraním na problematiku jej znečistenia, jej záberu v súvislosti s mestským rozvojom a budovaním infraštruktúry a na problematiku úbytku organickej hmoty v poľnohospodárskej pôde, keďže tieto javy majú obzvlášť vážny a potenciálne nezvratný vplyv na stav pôdy a jej schopnosť poskytovať ekosystémové služby. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | V Európe existuje veľká rozmanitosť pôd, ktorá odráža rozdiely v klíme, geológii aj vo využívaní pôdy. Pôdy sú vystavené hrozbám rôzneho druhu a rôznej intenzity, a preto politiky, ktoré majú zabrániť degradácii pôdy, musia byť prispôsobené rôznym zemepisným a kultúrnym súvislostiam. Právne predpisy členských štátov EÚ na ochranu pôdy sú rôznorodé a roztrieštené a v zodpovedajúcich politických a legislatívnych rámcoch viacerých členských štátov sa mnohé druhy ohrozenia pôdy ani neriešia. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Výbor tiež poukazuje na kľúčovú a naliehavú potrebu riešiť vplyvy na pôdu spôsobené ľudskou činnosťou v súvislosti so zmenou klímy. Preto dôrazne odporúča, aby sa do novej stratégie EÚ na ochranu pôdy začlenili opatrenia proti erózii a dezertifikácii v súvislosti s extrémnymi povodňami, suchami a požiarmi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Vyjadruje veľké znepokojenie nad záberom pôdy v dôsledku urbanizácie, ktorý sa vo veľkej väčšine prípadov týka úrodnej pôdy v nížinách a pobrežných oblastiach. Cieľ „nulového čistého záberu pôdy“, ktorý sa má dosiahnuť do roku 2050, musia sprevádzať stimuly na podporu opätovného využívania opustených areálov a obnovy nevyužitých nepriepustných plôch. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | V súlade s výzvou vybudovať obehové hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje výbor považuje za prioritu zachovanie ekologickej produktivity európskej pôdy, čím sa zmenší vplyv dopytu EÚ zameraného na tretie krajiny. Za absolútnu prioritu výbor považuje dokončenie iniciatív na zavedenie záruk nulového odlesňovania v súvislosti s medzinárodným obchodom. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Komisia 20. mája 2020 uverejnila svoj návrh stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030. V oznámení sa zdôrazňuje, že „pôda je mimoriadne dôležitým neobnoviteľným zdrojom, ktorý má kľúčový význam pre zdravie ľudí a ekonomiky, ako aj pre výrobu potravín a nových liekov“ (1), a poukazuje sa na potrebu riešiť problematiku záberu pôdy a obnovy pôdnych ekosystémov. Oznamuje sa v ňom záväzok Komisie aktualizovať v roku 2021 tematickú stratégiu na ochranu pôdy a vytvoriť v rámci programu Horizont Európa misiu v oblasti „zdravia pôdy a potravín“ na vypracovanie riešení na obnovu zdravia a funkcií pôdy. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Európsky parlament prijal 28. apríla 2021 uznesenie o ochrane pôdy, v ktorom zdôraznil potrebu chrániť, udržateľne obhospodarovať a obnovovať európsku pôdu, zachovať jej schopnosti plniť si mnohoraké funkcie a umožňovať výrobu surovín a zdravých potravín, ako aj poskytovať spoločnosti mnohé ekosystémové služby. V uznesení sa zdôrazňuje, že zdravá pôda je nevyhnutná na dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody vrátane klimatickej neutrality a obnovy biodiverzity. Takisto sa v ňom poukazuje na rozdielne podmienky v jednotlivých členských štátoch vzhľadom na ich odlišné režimy ochrany pôdy a obsahuje aj výzvu adresovanú Komisii, aby „v súlade so zásadou subsidiarity navrhla spoločný právny rámec pre celú EÚ na ochranu a udržateľné využívanie pôdy“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Európsky parlament 9. júna 2021 uvítal navrhovanú stratégiu EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030, pričom schválil uznesenie, v ktorom sa popri takmer 200 odporúčaniach výrazne poukazuje na ústredný význam pôdnej biodiverzity. Európsky parlament opätovne nalieha na Komisiu, aby navrhla spoločný právny rámec na ochranu pôdy a „na účinnú integráciu ochrany pôdy do všetkých príslušných politík EÚ“. Vo svojom uznesení poukazuje aj na to, že EÚ sa „zaviazala dosiahnuť neutralitu degradácie pôdy do roku 2030“, ale podľa záverov z osobitnej správy Európskeho dvora audítorov „je nepravdepodobné, že bude tento cieľ dosiahnutý“ (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisia 17. novembra 2021 uverejnila ako súčasť stratégie EÚ v oblasti biodiverzity svoj návrh európskej stratégie EÚ v oblasti pôdy s podnázvom Využívanie prínosov zdravej pôdy v prospech ľudí, potravín, prírody a klímy. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Návrhom Komisie sa v súlade so strategickým poslaním Európskej zelenej dohody bývalá stratégia na ochranu pôdy modernizuje tak, aby sa riešila klimatická kríza a kríza v oblasti biodiverzity a podporili sa ambície EÚ týkajúce sa globálnych opatrení na ochranu pôdy. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Cieľom stratégie je rozhodujúcim spôsobom prispieť k dosiahnutiu mnohých cieľov tejto dohody vrátane týchto: bojovať proti dezertifikácii, obnovovať degradovanú krajinu a pôdu a snažiť sa do roku 2030 vytvoriť svet, v ktorom nedochádza k degradácii krajiny (cieľ udržateľného rozvoja 15.3); prispieť k odstraňovaniu skleníkových plynov z atmosféry; do roku 2027 dosiahnuť dobrý ekologický a chemický stav povrchových a podzemných vôd; do roku 2030 znížiť straty živín o 50 % a celkové používanie pesticídov o 50 %; znížiť znečisťovanie pôdy na úrovne, ktoré sa už nepovažujú za škodlivé pre ľudské zdravie a prírodné ekosystémy, čiže vytvoriť do roku 2050 prostredie bez toxických látok a do roku 2050 dosiahnuť nulový čistý záber pôdy (3). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V stratégii sa pojem „zdravá pôda“ vymedzuje ako pôda, ktorá je v dobrom chemickom, biologickom a fyzikálnom stave, a preto je schopná nepretržite poskytovať čo najviac očakávaných ekosystémových služieb, ako je poskytovanie potravín a biomasy, zadržiavanie a filtrovanie vody, kolobeh minerálnych živín, podpora života a biodiverzity, zadržiavanie uhlíka a podpora ľudských činností, krajiny a kultúrneho dedičstva. Táto definícia je v súlade s definíciou Organizácie Spojených národov (4). Podľa vízie uvedenej v stratégii sa má dobrý stav pôdy dosiahnuť do roku 2050 vďaka záväzkom v oblasti udržateľného využívania a obnovy pôdy. Komisia odhaduje, že v súčasnosti je 60 až 70 % pôd v EÚ v dôsledku doterajšieho spôsobu obhospodarovania v zlom stave (5), pričom medzi krajinami sú veľké rozdiely. Zároveň však uvádza, že dosiahnuť do roku 2030 cieľ 75 % zdravých pôd radikálnou zmenou doterajšieho spôsobu obhospodarovania je možné aj potrebné (6). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Cieľom stratégie je zabezpečiť rovnakú úroveň ochrany pôdy ako v prípade vody a ovzdušia a odstrániť nedostatok právnych predpisov EÚ o pôde. Preto sa v nej oznamuje príprava zákona o zdraví pôdy, ktorý sa má vypracovať do roku 2023 po posúdení vplyvu, kontrole dodržania zásady subsidiarity a konzultácii so zainteresovanými stranami a členskými štátmi. Nový zákon o zdraví pôdy by mal byť venovaný aj cezhraničným vplyvom degradácie pôdy a zabezpečiť súlad politík EÚ a jej členských štátov na dosiahnutie cieľov stratégie. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Stratégia zahŕňa kombináciu nových dobrovoľných a právne záväzných opatrení, ktoré sa majú vypracovať v dokonalom súlade so zásadou subsidiarity a vychádzať zo súčasných politík členských štátov týkajúcich sa pôdy. Ich cieľom je:






  — | zlepšiť ochranu organických pôd a rašelinísk; |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

zlepšiť ochranu organických pôd a rašelinísk;

| — | podporovať iniciatívu Komisie zameranú na udržateľné uhlíkové cykly vrátane odmeňovania za používanie postupov zlepšujúcich sekvestráciu uhlíka v poľnohospodárskej pôde; |
| --- | --- |

—

podporovať iniciatívu Komisie zameranú na udržateľné uhlíkové cykly vrátane odmeňovania za používanie postupov zlepšujúcich sekvestráciu uhlíka v poľnohospodárskej pôde;

| — | podporovať opätovné využívanie výkopovej pôdy vrátane zavedenia „pasu“, ktorým sa zabezpečí jej bezpečná preprava, ošetrenie a opätovné využitie; |
| --- | --- |

—

podporovať opätovné využívanie výkopovej pôdy vrátane zavedenia „pasu“, ktorým sa zabezpečí jej bezpečná preprava, ošetrenie a opätovné využitie;

| — | požadovať od členských štátov, aby si do roku 2023 stanovili ciele zmenšenia záberu pôdy na budovanie nových sídel a infraštruktúry v súlade s cieľom „nulového čistého záberu pôdy“ stanoveného na rok 2050 a zaviedli hierarchiu lepšieho využívania pôdy v mestách s uprednostňovaním opätovného využívania zastavaných plôch a postupným rušením miestnych fiškálnych zvýhodnení pri transformácii poľnohospodárskej pôdy v súvislosti s urbanizáciou; |
| --- | --- |

—

požadovať od členských štátov, aby si do roku 2023 stanovili ciele zmenšenia záberu pôdy na budovanie nových sídel a infraštruktúry v súlade s cieľom „nulového čistého záberu pôdy“ stanoveného na rok 2050 a zaviedli hierarchiu lepšieho využívania pôdy v mestách s uprednostňovaním opätovného využívania zastavaných plôch a postupným rušením miestnych fiškálnych zvýhodnení pri transformácii poľnohospodárskej pôdy v súvislosti s urbanizáciou;

| — | podporovať bezpečnú a udržateľnú recykláciu organickej hmoty, ako je kompost, digestát, čistiarenský kal, spracovaný maštaľný hnoj a iné poľnohospodárske zvyšky; |
| --- | --- |

—

podporovať bezpečnú a udržateľnú recykláciu organickej hmoty, ako je kompost, digestát, čistiarenský kal, spracovaný maštaľný hnoj a iné poľnohospodárske zvyšky;

| — | posudzovať, chrániť a obnovovať biodiverzitu pôdy; |
| --- | --- |

—

posudzovať, chrániť a obnovovať biodiverzitu pôdy;

| — | integrovať a koordinovať hospodárenie s pôdou a vodou a pri hospodárení s povrchovými a dažďovými vodami podporovať používanie riešení inšpirovaných prírodou; |
| --- | --- |

—

integrovať a koordinovať hospodárenie s pôdou a vodou a pri hospodárení s povrchovými a dažďovými vodami podporovať používanie riešení inšpirovaných prírodou;

| — | podporovať udržateľné obhospodarovanie pôdy v poľnohospodárstve; |
| --- | --- |

—

podporovať udržateľné obhospodarovanie pôdy v poľnohospodárstve;

| — | monitorovať trendy dezertifikácie a prijímať opatrenia na zmiernenie a prevenciu degradácie pôdy; |
| --- | --- |

—

monitorovať trendy dezertifikácie a prijímať opatrenia na zmiernenie a prevenciu degradácie pôdy;

| — | predchádzať znečisťovaniu pôdy reguláciou a obmedzením používania a uvoľňovania mikroplastov, polyfluóralkylovaných látok a iných toxických chemikálií do pôdy; |
| --- | --- |

—

predchádzať znečisťovaniu pôdy reguláciou a obmedzením používania a uvoľňovania mikroplastov, polyfluóralkylovaných látok a iných toxických chemikálií do pôdy;

| — | spolupracovať s členskými štátmi pri identifikácii a sanácii kontaminovaných lokalít; |
| --- | --- |

—

spolupracovať s členskými štátmi pri identifikácii a sanácii kontaminovaných lokalít;

| — | posúdiť uskutočniteľnosť zavedenia certifikátu o zdraví pôdy pre pozemkové transakcie; |
| --- | --- |

—

posúdiť uskutočniteľnosť zavedenia certifikátu o zdraví pôdy pre pozemkové transakcie;

| — | zlepšiť monitorovanie pôdy a zaviesť digitálne nástroje na hospodárenie so živinami; |
| --- | --- |

—

zlepšiť monitorovanie pôdy a zaviesť digitálne nástroje na hospodárenie so živinami;

| — | podstatne financovať výskum pôdnej biodiverzity a hľadanie riešení na zvrátenie degradácie a kontaminácie pôdy; |
| --- | --- |

—

podstatne financovať výskum pôdnej biodiverzity a hľadanie riešení na zvrátenie degradácie a kontaminácie pôdy;

| — | informovať, vzdelávať a angažovať občanov, aby podporovali priaznivý stav pôdy. |
| --- | --- |

—

informovať, vzdelávať a angažovať občanov, aby podporovali priaznivý stav pôdy.

| 2.10. | EHSV vo svojom stanovisku NAT/713 z roku 2017 na tému Využívanie pôdy na udržateľnú výrobu potravín a ekosystémové služby súhlasil s tým, že aktualizovaný politický rámec EÚ má rozhodujúci význam, pokiaľ ide o udržateľné využívanie a ochranu pôdy, najmä tej poľnohospodárskej, vrátane vymedzenia priaznivého stavu pôdy, jednotnej terminológie a harmonizovaných kritérií monitorovania, a žiadal, aby sa zásady udržateľného obhospodarovania pôdy začlenili do politických opatrení EÚ. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Výbor víta návrh Komisie týkajúci sa stratégie EÚ v oblasti pôdy do roku 2030, ktorá je pevne zakorenená do rámca Európskej zelenej dohody a zodpovedá jej vízii premeniť hrozby zmeny klímy, straty biodiverzity a zhoršovania životného prostredia na príležitosť na transformáciu EÚ na moderné a konkurencieschopné hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Uznáva strategickú úlohu zdravej pôdy, ktorá so svojou rozmanitosťou a ako celok predstavuje jeden z najdôležitejších prírodných statkov, na ktorý sa občania môžu spoliehať v súvislosti s blahobytom a bezpečnosťou. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Výbor si uvedomuje, že pôda je jedinečným a obmedzeným zdrojom, ktorý je ohrozovaný rôznymi tlakmi. Degradácia pôdy a súvisiaca strata úrodnosti môžu prispieť k európskej stope na celosvetovej pôde so súvisiacim zväčšením závislosti od dovozu potravinových a nepotravinových surovín z krajín mimo EÚ, v ktorých nárast nevhodného obrábania spúšťa procesy degradácie území spojené s odlesňovaním a emisiami skleníkových plynov. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Výbor zdôrazňuje, že je absolútne nevyhnutné dokončiť iniciatívy na zavedenie záruk neprispievania k odlesňovaniu v súvislosti s obchodom s krajinami mimo EÚ. V súlade s výzvou vytvoriť obehové hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje považuje za prioritu zmenšiť vplyv domáceho dopytu zabezpečením a obnovením dlhodobej ekologickej produktivity európskej pôdy. Udržateľnejšie využívanie pôdy na základe agroekologických zásad môže v európskom aj celosvetovom meradle priniesť veľkú zmenu pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody a cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja stanovených v jej programe do roku 2030. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Je potrebné prekonať redukcionistickú koncepciu pôdy ako obyčajnej platformy pre sídla a činnosti. Keďže pôda je komplexný biotický systém, od ktorého závisí poskytovanie ekosystémových služieb a základných tovarov, jej obhospodarovanie si vyžaduje primeranú správu vrátane správy týkajúcej sa užívateľov a vlastníkov pôdy, primeranú zodpovednosť miestnych správcov a úlohu vlád. Je potrebné európske vodcovstvo, keďže problematika potravinovej bezpečnosti, zadržiavania vody, zachovania biodiverzity a reakcie na zmenu klímy úzko súvisí so správnym obhospodarovaním pôdy. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Výbor zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa na účely udržateľného obhospodarovania pôdy v rámci stratégie v oblasti pôdy využívali spravodlivé metódy a nástroje v súlade so zásadou subsidiarity: každá úroveň riadenia musí mať primerané úlohy a zodpovednosti, ako aj primerané zdroje na prideľovanie finančných prostriedkov. Osobitná pozornosť sa musí venovať podpore malých vidieckych komunít. Výbor takisto požaduje, aby boli viac zapojení občania, organizácie občianskej spoločnosti, odborové zväzy a podniky, a v súvislosti s cieľom úspešne pôsobiť proti degradácii pôdy žiada spoločnú zodpovednosť a zdroje. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Na implementáciu stratégie Európska komisia plánuje prijať zákon o zdraví pôdy. EHSV však odporúča vykonať plánované posúdenie vplyvu a následne rozhodnúť o najvhodnejších nástrojoch. Zároveň odporúča, aby rámec vychádzal z nasledujúcich zásad na zabezpečenie rovnakých podmienok pre všetky subjekty pôsobiace v hospodárskych odvetviach súvisiacich s pôdou a jej využívaním:






  — | jasné vymedzenie pojmu „zdravá pôda“, ukazovateľov a prahových hodnôt vypracovaných na vedeckom základe, |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

jasné vymedzenie pojmu „zdravá pôda“, ukazovateľov a prahových hodnôt vypracovaných na vedeckom základe,

| — | stanovenie jasných cieľov na rok 2030 na základe vymedzenia pojmu „zdravá pôda“, |
| --- | --- |

—

stanovenie jasných cieľov na rok 2030 na základe vymedzenia pojmu „zdravá pôda“,

| — | zabezpečenie primeranej úrovne ochrany životného prostredia a primeraných klimatických opatrení, |
| --- | --- |

—

zabezpečenie primeranej úrovne ochrany životného prostredia a primeraných klimatických opatrení,

| — | plné rešpektovanie zásady subsidiarity vzhľadom na heterogénnosť pôd, rôznorodosť využitia a požiadaviek na využívanie, rôzne geologické, klimatické a krajinné podmienky, ako aj diferencované nebezpečenstvá a už zavedené národné pravidlá, |
| --- | --- |

—

plné rešpektovanie zásady subsidiarity vzhľadom na heterogénnosť pôd, rôznorodosť využitia a požiadaviek na využívanie, rôzne geologické, klimatické a krajinné podmienky, ako aj diferencované nebezpečenstvá a už zavedené národné pravidlá,

| — | uprednostňovanie opatrení v oblasti vzdelávania, poradenstva, prenosu vedomostí a stimulov na ochranu pôdy pred ďalšími právnymi záväzkami, |
| --- | --- |

—

uprednostňovanie opatrení v oblasti vzdelávania, poradenstva, prenosu vedomostí a stimulov na ochranu pôdy pred ďalšími právnymi záväzkami,

| — | udržanie administratívnej záťaže pre všetkých aktérov na primeranej úrovni a zároveň zabezpečenie jej finančnej zvládnuteľnosti. |
| --- | --- |

—

udržanie administratívnej záťaže pre všetkých aktérov na primeranej úrovni a zároveň zabezpečenie jej finančnej zvládnuteľnosti.

| 3.8. | Nový návrh o ochrane pôdy musí vytvoriť synergie s právnymi predpismi o klíme, vode, ovzduší a biodiverzite, ako aj so spoločnou poľnohospodárskou politikou. Výbor vyzýva Komisiu, aby pred predložením rámca a jeho konečným schválením v súčasnom legislatívnom období umožnila všeobecnejšiu diskusiu o jeho obsahu s rôznymi zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Jednou z najzávažnejších a najťažšie zvrátiteľných foriem degradácie pôdy je určite záber pôdy spojený s urbanizáciou. V rokoch 2012 – 2018 predstavoval záber v 28 krajinách EÚ 539 km2 ročne, pričom 78 % zabraných plôch bola poľnohospodárska pôda a iba 13 % mestského rozvoja sa uskutočnilo opätovným využitím zastavaných plôch (7). Výbor je presvedčený, že cieľ „nulového záberu pôdy“ do roku 2050 musia sprevádzať kratšie priebežné a realistické ciele podporené stimulmi na podporu opätovného využívania opustených sídel a obnovy nevyužitých zastavaných plôch. Každý cieľ zmenšiť záber pôdy na rozvoj miest a budovanie infraštruktúry by mal a môže zohľadňovať rôzny demografický vývoj v členských štátoch a regiónoch. Osobitná pozornosť by sa mala venovať ochrane a obnove pobrežného územia, najmä pobrežia Stredozemného mora, ktoré prešlo rozsiahlou urbanizáciou, čo výrazne poškodilo pobrežnú biodiverzitu a cestovný ruch. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Nenarušená pôda prírodných ekosystémov je kľúčovým zdrojom podpory biodiverzity a prirodzeným úložiskom uhlíka, ktorého stav sa musí zachovať. Z tohto dôvodu je výbor presvedčený, že v stratégii v oblasti pôdy sa musí uprednostniť ochrana týchto pôd a ich vegetácií, zachovať ich integrita a podporovať ich obhospodarovanie vhodnými chovmi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Osobitná podpora by sa mala poskytovať na udržiavanie trvalých pasienkov a trávnych porastov, keďže ich správne obhospodarovanie prostredníctvom udržateľných chovov môže pomôcť zachovať ich pôdu bohatú na uhlík. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pôdna organická hmota je kľúčovým prvkom regulácie schopnosti pôdy podporovať vysokú úroveň biodiverzity a poskytovať ekosystémové služby súvisiace s jej úrodnosťou, ako aj tvoriť úložisko uhlíka prijatého z atmosféry. Úbytok organickej hmoty v európskych pôdach vyvoláva veľké obavy, najmä z dôvodu straty úrodnosti a rizík dezertifikácie, ktoré s tým súvisia, ale aj z dôvodu z toho vyplývajúcich emisií skleníkových plynov. Bolo vypočítané, že tieto emisie predstavujú viac ako 170 miliónov ton CO2 ročne (8) alebo viac ako 4 % celkových emisií skleníkových plynov v EÚ27, najmä v súvislosti so zmenou druhu využívania organických a rašelinových pôd. Novou stratégiou v oblasti pôdy by sa mala zabezpečiť ochrana rašelinísk a mokradí a primeraná podpora poľnohospodárov novými druhmi príjmov za zavádzanie postupov založených na agroekologických koncepciách, ktoré podporujú udržiavanie a zvyšovanie množstva organickej hmoty v pôdach. Prioritou by malo byť šírenie poznatkov súvisiacich s osvedčenými postupmi a udržateľným obhospodarovaním poľnohospodárskej pôdy, ktoré by malo byť zamerané najmä na malé poľnohospodárske podniky. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV poukazuje nielen na význam organickej hmoty v pôde, ale aj na potrebu zabrániť ochudobňovaniu pôdy o výživné minerálne látky, resp. ich úplnej strate. Hnojivá sa musia dávkovať podľa potrieb plodín, aby sa zabránilo predávkovaniu a smerovalo sa k cieľu zmenšiť do roku 2030 únik dusíka a fosforu z pôdy o 50 % v súlade s cieľmi stratégie „z farmy na stôl“. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Pôdy, ktoré sú z dávnejšej alebo nedávnej minulosti kontaminované priemyselnou činnosťou, naďalej ohrozujú zdravie obyvateľstva a chemický stav vodných zdrojov: 2,8 milióna lokalít v EÚ má potenciálne kontaminovanú pôdu, z čoho približne 390 000 potrebuje sanáciu (9). Rozhodnutia o tom, ako ich obnoviť, by sa mali prijímať podľa kritérií udržateľnej sanácie a mali by vychádzať z analýz rizík špecifických pre danú lokalitu. Výbor očakáva, že stratégia bude na základe najnovších národných skúseností ponúkať homogénne metódy a kritériá na vykonávanie týchto postupov, aby sa predišlo výrazným nezrovnalostiam, ktoré sa vyskytujú medzi rôznymi právnymi predpismi členských štátov. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Výbor oceňuje, že je stratégia zameraná na kľúčovú koncepciu „zdravej pôdy“ (10), a zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť systém účinných ukazovateľov, ktoré by umožnili jednoznačne posúdiť stav pôdy indexom zdravia pôdy, určiť všeobecné ciele, ktoré sa majú dosiahnuť, a ich skĺbenie s rozmanitosťou európskych pôdno-klimatických podmienok. Na monitorovanie plnenia týchto cieľov musia byť k dispozícii spoľahlivé nástroje na jednoznačné odhadnutie indexu zdravia pôdy na úrovni jednotlivých parciel. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Výbor zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť informovanosť a zväčšiť rozsah poznatkov o pôde, jej ekológii a funkciách. Na to je potrebné podporovať informačné programy pre občanov a školské vzdelávanie, ako aj odbornú prípravu poľnohospodárov a vo všeobecnosti odborníkov na krajinu a pôdu v tradičných alebo nových oblastiach biohospodárstva a obehového hospodárstva, ako aj miestne a regionálne subjekty s rozhodovacou právomocou, od ktorých závisia rozhodnutia určujúce zmeny vo využívaní pozemkov. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Prístup k zdravej pôde má zásadný význam pre rôzne hospodárske odvetvia. Hospodárske a sociálne dôsledky stratégie by nemali mať vplyv na pracovné miesta a konkurencieschopnosť. Predovšetkým je potrebné zachovať príjmy vo vidieckych komunitách a v rodinách, ktorých život závisí od pôdy. Stratégia by mala zabezpečiť rovnomerné rozdelenie nákladov a prínosov medzi zainteresované strany: ohrozené skupiny a regióny by mali byť chránené, samozásobitelia by sa mali podporovať a komunitám v núdzi by sa mali prideľovať finančné prostriedky. |
| --- | --- |

4.9.

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stratégia v oblasti biodiverzity do roku 2030, Európska komisia 2020, https://ec.europa.eu/environment/strategy/biodiversity-strategy-2030_sk.

1

(2)  Boj proti dezertifikácii v EÚ: zvládnutie rastúcej hrozby si vyžaduje viac opatrení, Európsky dvor audítorov, osobitná správa č. 33/2018.

2

Boj proti dezertifikácii v EÚ: zvládnutie rastúcej hrozby si vyžaduje viac opatrení

(3)  V stratégii sa uvádza, že pôda je komplexný a biologicky aktívny systém (pedosféra), ktorý podporuje suchozemskú vegetáciu, leží na rozhraní medzi litosférou a atmosférou a je v interakcii s hydrosférou. Nezahŕňa morské a jazerné sedimenty. Podľa oznámení FAO je pôda základom 95 % svetovej produkcie potravín.

3

(4)  Healthy soils are the basis for healthy food production [dostupné v 7 jazykoch], FAO 2015, https://www.fao.org/documents/card/en/c/645883cd-ba28-4b16-a7b8-34babbb3c505/.

4

Healthy soils are the basis for healthy food production [dostupné v 7 jazykoch]

(5)  Caring for soil is caring for life, správa rady misie pre zdravie pôdy a potraviny, Európska komisia 2020, https://op.europa.eu/en/web/eu-law-and-publications/publication-detail/-/publication/32d5d312-b689-11ea-bb7a-01aa75ed71a1.

5

Caring for soil is caring for life

(6)  Tamže.

6

(7)  Land take in Europe – Indicator assessment, Európska environmentálna agentúra 2020, https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/land-take-3/assessment.

7

Land take in Europe – Indicator assessment

(8)  Soil threats in Europe: status, methods, drivers and effects on ecosystem services, technical report, Spoločné výskumné centrum, Európska komisia 2015, https://esdac.jrc.ec.europa.eu/public_path/shared_folder/doc_pub/EUR27607.pdf.

8

Soil threats in Europe: status, methods, drivers and effects on ecosystem services, technical report

(9)  Status of local soil contamination in Europe, Spoločné výskumné centrum, Európska komisia 2015, https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC107508.

9

Status of local soil contamination in Europe

(10)  „Vízia a ciele: dosiahnuť zdravé pôdy do roku 2050“, Stratégia v oblasti biodiverzity do roku 2030, Európska komisia 2021, https://ec.europa.eu/environment/publications/eu-soil-strategy-2030_sk.

10

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/137 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/137

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru: Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ

[COM(2021) 345 final]

(2022/C 290/22)

| Spravodajkyňa: | Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Piroska KÁLLAY |

Spravodajkyňa:

Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ

Pomocná spravodajkyňa:

Piroska KÁLLAY

| Konzultácia | Európska komisia, 10. 8. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 9. 2. 2022 |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 222/1/5 |

Konzultácia

Európska komisia, 10. 8. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

9. 2. 2022

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

222/1/5

1.   Závery a odporúčania

Závery

| 1.1. | EHSV vo všeobecnosti víta dlhodobú víziu Európskej komisie pre vidiecke oblasti. Vítaný je aj návrh vypracovať akčný plán a vytvoriť vidiecky pakt na podporu vízie so zapojením aktérov na úrovni EÚ, členských štátov a regionálnej a miestnej úrovni, rovnako ako návrh zriadiť stredisko na monitorovanie vidieka a vytvoriť mechanizmus overovania vplyvov opatrení na vidiek. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nie je však jasné, ako túto dlhodobú víziu ovplyvní návrh a obsah novej spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) vypracovaný Komisiou a strategické plány SPP pre každý členský štát a ako by Komisia mala zabezpečiť súlad SPP s ostatnými politikami a zodpovedajúcu pridanú hodnotu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV podporuje priority akčného plánu, aby sa vidiecke oblasti stali „silnejšími, prepojenými, odolnými a prosperujúcimi“. Domnieva sa, že prosperita vymedzená ako sociálne a environmentálne udržateľný spôsob života musí byť cieľom v prospech všetkých občanov bez ohľadu na to, kde žijú. Ak sa akčný plán splní, bude mať európsky vidiek skutočný dôvod na optimizmus a sebaistotu do budúcnosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komisia sa zaväzuje dosiahnuť splnenie priorít prostredníctvom vidieckeho paktu a akčného plánu pre vidiek, avšak veľa bude závisieť od zapojenia všetkých členských štátov, regiónov a miestnych komunít. EHSV sa domnieva, že pri napĺňaní tejto vízie zohráva Rada ministrov, každé predsedníctvo Rady EÚ, Európsky parlament, Výbor regiónov (VR) a samotný EHSV rovnakú úlohu ako organizácie a siete občianskej spoločnosti. Kľúčom k naplneniu vízie je dokonale financovaný akčný plán s jasnými cieľmi a termínmi transparentného posudzovania pokroku. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV víta aj posilnenú politiku overovania vplyvov opatrení na vidiek a zriadenie transparentného strediska na monitorovanie pokroku (1). Zásadný význam má výmena informácií a dialóg so sociálnymi partnermi a partnermi z občianskej spoločnosti. Je ochotný podporiť túto prácu, napríklad tým, že prispeje k činnosti novej tematickej skupiny pre overovanie vplyvov opatrení na vidiek v rámci Európskej siete pre rozvoj vidieka. |
| --- | --- |

1.5.

Odporúčania

| 1.6. | EHSV je presvedčený, že na správne pochopenie vízie a dosiahnutie jej inkluzívnosti je potrebná trvalejšia spolupráca s lokálnymi vidieckymi a mestskými participatívnymi organizáciami a organizáciami občianskej spoločnosti a posilnenie ich postavenia. Európsky vidiecky parlament a iné existujúce siete, ako aj prebiehajúca Konferencia o budúcnosti Európy by mali zohrávať dôležitú úlohu pri prezentovaní názorov miestnych komunít. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že vidiecka sieť Komisie a skupiny pre občiansky dialóg pod vedením rôznych generálnych riaditeľstiev musia podporovať vzájomné transparentné vykazovanie. Hoci oceňuje záväzky týkajúce sa overovania vplyvov opatrení na vidiek vo výskumnom programe Horizont, je tiež presvedčený o tom, že holistický záväzok naplniť túto víziu by malo preukázať aj viacej útvarov Komisie. Predovšetkým by sa overovanie vplyvov na vidiecke oblasti malo rozšíriť tak, aby zahŕňalo program Kreatívna Európa a program Erasmus+. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV je presvedčený, že v rámci vidieckeho paktu je potrebné, aby Komisia vytvorila taký model riadenia, ktorý bude zahŕňať miestne samosprávy a miestne súkromné aj neziskové podniky a v spolupráci s miestnymi demokratickými štruktúrami a štruktúrami sociálnych partnerov zabezpečí, že hlas miestnej úrovne bude vypočutý a bude sa môcť úspešne realizovať dlhodobá vízia. Pri pakte sa treba poučiť zo skúseností s osvedčenými postupmi z iniciatív LEADER a CLLD (miestny rozvoj vedený komunitou) a každé predsedníctvo Rady EÚ by koncepciu paktu malo propagovať v celej EÚ. Komisia a členské štáty by mali byť aktívnymi sprostredkovateľmi a financovateľmi pilotných projektov. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Spoločné priority by sa mali navrhnúť pomocou metód zdola nahor a vychádzať z konkrétnych údajov. Mal by sa prehodnotiť vplyv pandémie na akčný plán, pričom sa treba zamerať na vplyv zvýšeného dopytu po bývaní na vidieku, nové podnikateľské priestory v obciach, zlepšenie verejných služieb, umožnenie rozsiahlejšieho cestovania do vidieckych oblastí a väčší dopyt po rekreačnom, zdravotnom, ekologickom a kultúrnom cestovnom ruchu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Vypracovanie charty vidieckych/mestských práv a zodpovedností môže občanom pomôcť lepšie pochopiť, ako sa môžu realizovať ich ambície týkajúce sa blahobytu, a inšpirovať ich k činnosti, pričom pilier sociálnych práv musí byť pri všetkých opatreniach návodom. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Vo vidieckych oblastiach EÚ žije približne 136 miliónov ľudí, čo predstavuje takmer 30 % obyvateľstva EÚ, a z mnohých dôvodov, na ktoré sa už poukázalo v predchádzajúcich stanoviskách EHSV (2), sa prehlbujú rozdiely medzi obyvateľmi miest a vidieka, pokiaľ ide o ekonomický a sociálny blahobyt. Hoci vidiecke oblasti zohrávajú kľúčovú úlohu v hospodárskej a sociálnej súdržnosti vrátane udržateľnej výroby potravín, zároveň čelia výzve vyľudňovania, a najmä odchodu mladých ľudí. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Z historického hľadiska pochádzala podpora vidieka z rôznych útvarov a finančných nástrojov na úrovni EÚ, členských štátov, regionálnej a miestnej úrovni, a to trochu rozdrobeným, nesúrodým a frustrujúco byrokratickým spôsobom. Verejné zásahy bola úspešné len čiastočne, najmä v odľahlejších vidieckych oblastiach a na ostrovoch, a to v súlade s klesajúcou hospodárskou činnosťou, slabou digitálnou dostupnosťou, odchodom mladých ľudí a stratou dôležitých verejných služieb, vidieckych remeselných zručností, biodiverzity a kultúrneho dedičstva. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Preto je EHSV presvedčený o potrebe integrovanejšieho, ale aj spravodlivejšieho miestne orientovaného prístupu k odstráneniu tejto nerovnováhy. Ako bolo vyzdvihnuté v stanovisku na tému Smerom ku komplexnej stratégii udržateľného rozvoja vidieka a miest (NAT/820) (3), je potrebný holistický, medziodvetvový a efektívny prístup, pri ktorom sa nezabudne na žiadny územný celok a žiadneho občana. Odporúča sa partnerstvo všetkých občanov založené na vzájomnom porozumení a rešpektovaní vidieckeho aj mestského bohatstva. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Európska komisia uznala celý rad výziev, ktorým čelia vidiecke oblasti, a v júni 2021 uverejnila oznámenie, v ktorom sa stanovuje dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ do roku 2040 (4). Oznámenie obsahuje návrh vytvoriť vidiecky pakt, do ktorého budú zapojení aktéri na úrovni EÚ, členských štátov, regionálnej a miestnej úrovni, a jeho cieľom bude podporiť víziu a akčný plán na podporu silnejších, prepojených, odolných a prosperujúcich vidieckych oblastí. Stanovuje sa v ňom aj zriadenie strediska na monitorovanie vidieka na zlepšenie zberu údajov a analyzovanie situácie na vidieku, ako aj mechanizmu overovania vplyvov na vidiecke oblasti na posúdenie očakávaného vplyvu hlavných legislatívnych iniciatív EÚ na vidiecke oblasti. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | V očakávaní uvedeného spoločného kontextu, ktorý sa môže ďalej rozvíjať na Konferencii o budúcnosti Európy, EHSV vo všeobecnosti víta dlhodobú víziu Európskej komisie pre vidiecke oblasti EÚ a podporuje iniciatívu a záväzok predsedníctva Komisie. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV je presvedčený, že vízia musí byť inkluzívna, všeobecne správne chápaná, inšpirujúca a dosiahnuteľná. Okrem toho víta osobitný dôraz na vzdialené a menej rozvinuté vidiecke regióny vrátane ostrovov. Nie je však jasné, ako túto dlhodobú víziu ovplyvní návrh a obsah novej spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) vypracovaný Komisiou a strategické plány SPP pre každý členský štát a ako by Komisia mala zabezpečiť súlad SPP s ostatnými politikami a zodpovedajúcu pridanú hodnotu. V SPP sa poľnohospodárska a potravinová politika musí vhodne skombinovať s územným rozvojom. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Európska komisia uskutočnila rozsiahle konzultácie s obyvateľmi miest aj vidieka a intenzívnejšie spolupracovala s organizáciami zainteresovaných subjektov prostredníctvom platforiem, ako je Európska sieť pre rozvoj vidieka (ENRD), a cielených konzultácií (5). Táto angažovanosť má podporu aj v správe Spoločného výskumného centra nazvanej Scenarios for EU Rural Areas 2040 (6) a v rámci Komisie na vízii pracovalo niekoľko útvarov. EHSV víta takýto prístup. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV sa domnieva, že na správne pochopenie vízie a dosiahnutie jej inkluzívnosti je potrebná trvalejšia spolupráca s lokálnymi vidieckymi a mestskými participatívnymi organizáciami a organizáciami občianskej spoločnosti a posilnenie ich postavenia. Kompetenčné centrum pre participatívnu a poradnú demokraciu, ktoré nedávno vytvorila Komisia, by mohlo byť fórom rozvoja osvedčených postupov a zabezpečenia prepojení medzi miestnymi a rozsiahlejšími politickými štruktúrami. Vo vízii sa konkrétne spomína práca Európskeho vidieckeho parlamentu ako príklad predkladania názorov miestnych komunít a vytvorenia platformy priorít spolupráce s vysokopostavenými tvorcami politík. Rovnako dôležitá je práca a príspevky iných sietí. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Miestne konzultovaným osobám sa musia poskytnúť dôkazy o tom, že ich názory boli vypočuté a že sa podieľajú na vývoji. EHSV sa preto domnieva, že vidiecka sieť Komisie (ktorá sa v budúcnosti stane sieťou SPP) a skupiny pre občiansky dialóg pod vedením rôznych generálnych riaditeľstiev musia podporovať vzájomné transparentné vykazovanie. ENRD prispeje dvoma novými tematickými skupinami, ktoré budú zamerané na revitalizáciu vidieka a overovanie vplyvov na vidiek, najmä na národnej a regionálnej úrovni. EHSV sa teší na výsledky ich práce, ktoré získajú počas nasledujúcich mesiacov. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV je tiež presvedčený, že viac útvarov Komisie vrátane útvarov zodpovedných za kultúru, výskum a inovácie, vzdelávanie a odbornú prípravu, mobilitu a dopravu, mládež, zamestnanosť, sociálne veci a začleňovanie, klimatické opatrenia, energetiku, ochranu životného prostredia a ďalšie relevantné oblasti by malo preukázať svoj holistický záväzok naplniť túto víziu. Rozhodnutia o financovaní v rokoch 2021 – 2027 však boli prijaté pred jej uverejnením. V tomto období nesú zodpovednosť za začlenenie potrieb vidieka do príslušných programov v prvom rade vlády členských štátov a regionálne a miestne samosprávy. Stále existuje riziko zmätku a nedostatočného pochopenia, pokiaľ sa politika a financovanie na všetkých úrovniach nezefektívnia a neskoordinujú. Európske inštitúcie musia takisto zabezpečiť, aby viacročný finančný rámec a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti boli v súlade s Európskou zelenou dohodou a jej legislatívnymi nástrojmi a mohla sa z nich financovať realizácia vízie rozvoja vidieka. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Uvádzajú sa termíny začiatku účinnosti akčného plánu a niektoré termíny preskúmania v polovici trvania, nespomínajú sa však termíny ukončenia jednotlivých programov. Niektoré termínové sklzy sú pravdepodobné, zatiaľ čo nová SPP s jej príspevkom k vízii bude pripravená až v roku 2023. Určitý zmätok je možný aj vtedy, ak sa nezohľadní globálna klíma a iné cieľové dátumy. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Na to, aby bola vízia inšpirujúca, musí byť podložená chartou vidieckych/mestských práv a zodpovedností, ako sa to odporúča v stanovisku NAT/820, pričom charta sa všeobecne šíri a vysvetľuje, aby všetci občania chápali, ako sa môžu realizovať ich ambície týkajúce sa blahobytu. EHSV je presvedčený, že inšpirácia konať a dosiahnuť zmenu závisí od jednoznačného pochopenia výziev a pocitu spoločnej zodpovednosti a dôvery. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komisia sa zaväzuje dosiahnuť splnenie priorít prostredníctvom paktu a akčného plánu, avšak veľa bude závisieť od zapojenia všetkých členských štátov, regiónov a miestnych komunít. Stanovenie cieľov na dosiahnutie výsledkov na úrovni Komisie je určite výzvou, avšak oveľa ťažšie je stanoviť ciele a dosiahnuť výsledky na štátnej, regionálnej a miestnej úrovni. EHSV sa domnieva, že pri napĺňaní tejto vízie zohráva Rada ministrov, Európsky parlament, VR a samotný EHSV rovnakú úlohu ako organizácie a siete občianskej spoločnosti. Inak by nekonzistentné plnenie mohlo spôsobiť ďalšiu nerovnováhu, pričom niektoré lokality by z akčného plánu profitovali a iných by sa netýkal. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV je presvedčený aj o tom, že Komisia by sa mohla poučiť aj zo skúseností štátov a regiónov mimo EÚ, a podeliť sa s nimi o poznatky, keďže v rôznych oblastiach sveta majú mestá a vidiek podobné problémy a príležitosti. Víta skutočnosť, že Komisia s oznámením o vízii pre vidiek predstavila aj komunikáciu určenú našim partnerom zo západného Balkánu a Turecka. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV je presvedčený, že v rámci vidieckeho paktu je potrebné, aby Komisia vytvorila taký model riadenia, ktorý bude zahŕňať miestne samosprávy a miestne súkromné aj neziskové podniky a v spolupráci s miestnymi demokratickými štruktúrami a štruktúrami sociálnych partnerov zabezpečí, aby bol hlas miestnej úrovne vypočutý a mohla sa úspešne realizovať dlhodobá vízia. Väčšie využívanie nástrojov hybridnej interakcie môže zlepšiť účasť, avšak príspevok miestnych komunít sa bude musieť jasne preukázať. Komisia a členské štáty by mali byť aktívnymi sprostredkovateľmi a financovateľmi pilotných projektov. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pri pakte sa treba poučiť zo skúseností s osvedčenými postupmi z iniciatív LEADER a CLLD (miestny rozvoj vedený komunitou) a každé predsedníctvo Rady EÚ by počas svojho predsedníckeho obdobia malo propagovať koncepciu paktu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV je presvedčený, že rozvoj vidieka by mal byť neoddeliteľnou súčasťou politiky regionálneho rozvoja. Iniciatívy LEADER a CLLD by mali byť dôležitou súčasťou územného rozvoja. EHSV uznáva, že v politike súdržnosti sa po roku 2020 zaviedol nový prierezový cieľ integrovaného a udržateľného územného a miestneho rozvoja, aby sa na nikoho a na žiadnu lokalitu nezabudlo. Členským štátom poskytuje aj flexibilný rámec na podporu vidieckych oblastí pri riešení ich osobitných výziev. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kľúčom k naplneniu vízie je dokonale financovaný akčný plán s jasnými cieľmi a termínmi transparentného posudzovania pokroku pre všetky inštitúcie a členské štáty EÚ. EHSV sa teší na výsledok práce Komisie, ktorá do polovice roka 2023 zhodnotí opatrenia plánované pre vidiecke oblasti v rámci SPP a fondov politiky súdržnosti na programové obdobie rokov 2021 – 2027. Zhodnotením by sa mali jasne identifikovať všetky nedostatky, ktoré je potrebné odstrániť. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV sa tiež teší na verejnú správu Komisie v prvom štvrťroku 2024, ktorá bude vychádzať z vykonávania akčného plánu EÚ pre vidiek a mala by obsahovať úvahy o možnom preorientovaní na zlepšenie podporných opatrení a financovania pre vidiecke oblasti, čím by sa podporili prípravy na roky 2028 – 2034. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV súhlasí s prioritami akčného plánu, vďaka ktorým sa vidiek má stať silnejším, prepojeným, odolným a prosperujúcim, ako aj s dôrazom na konkrétne opatrenia ku každej priorite. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pokiaľ ide o prioritu posilnenia vidieka, Komisia vyzdvihuje rozhodovacie rámce komunít s úplnými rodovo a inak sociálne inkluzívnymi príležitosťami na inovatívne reakcie. Koordinované hlasy mladých obyvateľov vidieka treba vypočuť a títo mladí ľudia by do rozhodovania mali byť zapájaní na všetkých úrovniach verejnej správy. V rámci programu Erasmus+ by mali existovať osobitné príležitosti na rozvoj vodcovských schopností a lepšieho porozumenia medzi mladými ľuďmi na vidieku a v mestách. Osobitná pozornosť by sa mala venovať aj ženám, a to rozšírením možností zamestnania a odbornej prípravy a podporou opatrení na zabezpečenie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV je presvedčený, že podpora podnikania by sa mala zameriavať nielen na poľnohospodárstvo, ale aj na širšiu, udržateľnú vidiecku činnosť, pričom by mala vychádzať z miestnej pridanej hodnoty, obehového hospodárstva a potenciálu na splnenie globálnych cieľov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, zdravia a kultúrneho cestovného ruchu. Medzi konkrétne príklady patrí zdôraznenie úlohy spravodlivých systémov kvality potravín (napr. zemepisné označenia, zabránenie nekalým obchodným praktikám, programy propagácie certifikovaných výrobkov) a financovanie alternatívnych druhov vykurovania. Pre udržateľný rozvoj vidieka je nevyhnutné vytváranie dôstojných, a najmä kvalitných pracovných miest. Na zlepšenie životných a pracovných podmienok sezónnych pracovníkov môžu byť potrebné osobitné opatrenia. Na to, aby sa mladí ľudia mohli vrátiť na vidiek, sú potrebné aj ďalšie inovačné opatrenia vrátane daňových stimulov (7). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Najmä pre MSP by mala byť ľahko dostupná zjednodušená finančná podpora vrátane upraveného zdaňovania, a to z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, programu InvestEU a Európskej investičnej banky, ako aj z iných zdrojov, pričom by sa mala overovať ich vhodnosť pre vidiek. Mal by sa tiež propagovať príspevok dobrovoľníckej práce zodpovedajúci financovaniu sociálnych podnikov. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Pokiaľ ide o prioritu prepojenosti vidieka, EHSV dôrazne odporúča urýchliť a zovšeobecniť iniciatívu Komisie týkajúcu sa digitálneho desaťročia, aby všetky vidiecke komunity mohli inovovať, rozvíjať podnikateľské väzby a riešiť problém zdravotnej, vzdelávacej a sociálnej deprivácie. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Inkluzívna spoločnosť potrebuje udržateľné dopravné systémy a potreba prejsť zo systému založeného na palivách s obsahom uhlíka na systém obnoviteľných zdrojov energie prinesie pre vzdialené vidiecke oblasti problémy, ale aj príležitosti. V tejto súvislosti sú fyzicky a cenovo ľahko dostupné systémy verejnej dopravy kľúčovou hnacou silou riešenia demografických zmien a zastavenia vyľudňovania vidieka. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Pokiaľ ide o prioritu odolnosti vidieka, Komisia v Európskej zelenej dohode uznáva obrovský prínos udržateľného poľného a lesného hospodárstva a pôdnych a vodných zdrojov k boju proti rozsiahlejším globálnym klimatickým zmenám a navrhuje zamerať sa na poskytovanie ekosystémových služieb, zachovanie a obnovu biodiverzity, ekologickejšie poľnohospodárstvo a podporu kultúrnej krajiny, ktoré sú príležitosťami na vytváranie ekonomickej odolnosti a blahobytu vidieka. Iniciatíva „Dohoda o pôde pre Európu“ zlepší vo všetkých členských štátoch vykazovanie. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV podporuje tento prístup, ale domnieva sa, že odolnosť sa týka aj súdržnosti komunít, medzigeneračných vzťahov, odbornej prípravy, vzdelávania a prenosu zručností. Poukazuje na to, že dôraz na sociálnu odolnosť by sa mal viac vyzdvihnúť, pričom by sa mal zaujať obsiahlejší prístup. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Pilier sociálnych práv by sa mal dodržiavať snahou o podporu kvalitného zamestnania na vidieku, dôstojnej práce a dôstojných pracovných podmienok. Sociálni partneri musia byť prostredníctvom miestneho a regionálneho sociálneho dialógu formálne zapojení do tvorby hospodárskych a sociálnych politík. Európska zelená dohoda by mala byť aj inkluzívnou sociálnou dohodou. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Pokiaľ ide o prioritu prosperity vidieka, Komisia uznáva, že je potrebné, aby sa vidiecke oblasti diverzifikovali a vychádzali z „udržateľných miestnych hospodárskych stratégií“. EHSV podporuje túto požiadavku, pričom uznáva, že prímestské a vzdialené oblasti môžu mať rôzne očakávania. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | EHSV uznáva, že pandémia urýchlila rôzne činnosti súvisiace s udržateľnou výrobou potravín, zamestnanosťou, novými pracovnými miestami, teleprácou a novými formami práce a že na zabezpečenie lepšej kvality života na vidieku je potrebný nový prístup, aby obyvatelia vidieka mohli naďalej pracovať v dôstojných podmienkach. S ďalšou digitalizáciou pracovného života by sa podľa potreby mohli podporovať ľahko dostupné spoločné pracoviská ako verejná služba na využívanie neobsadených obecných a lokálnych stredísk. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Vo vzdialených a menej rozvinutých vidieckych oblastiach sa horšia kvalita života pripisuje chýbajúcemu jednoduchému prístupu k verejným službám a vo všeobecnosti horším verejným službám. Potrebné je komplexné zlepšenie poskytovania vzdelávania, zdravotnej a sociálnej starostlivosti všetkým vekovým skupinám, ako aj rozsiahlejšie a lepšie sociálne bývanie. Ako už EHSV zdôraznil vo svojom stanovisku na tému Demografické výzvy v EÚ vzhľadom na hospodárske a rozvojové nerovnosti (SOC/628) (8), jedným z kľúčových opatrení proti vyľudňovaniu vidieka a malých a stredne veľkých miest by bolo udržiavanie životnej úrovne rodín vrátane podpory služieb vzdelávania detí. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Spoločné priority by sa mali navrhnúť pomocou metód zdola nahor a vychádzať z konkrétnych údajov. Mal by sa prehodnotiť vplyv pandémie na akčný plán, pričom sa treba zamerať na vplyv zvýšeného dopytu po bývaní na vidieku, nové podnikateľské priestory v obciach, viac verejných služieb, umožnenie rozsiahlejšieho cestovania do vidieckych oblastí a väčší dopyt po rekreačnom, zdravotnom, ekologickom a kultúrnom cestovnom ruchu. EHSV sa domnieva, že väčšia migrácia z miest do prímestských a možno aj vidieckych oblastí vo všeobecnosti môže vytvárať napätie medzi tradičnými vidieckymi hospodárskymi činnosťami a oddychovými očakávaniami založenými na pokojnom okolí, čo si vyžaduje určité sprostredkovanie. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Mnohé z cenných ponaučení získaných z výskumných projektov programu Horizont musí Komisia rýchlo zužitkovať a zovšeobecniť. Programy, projekty a iniciatívy Life (9), Robust (10), Rubizmo (11), Sherpa (12), Inteligentné obce (13), Farmwell (14) a mnohé ďalšie poskytli usmernenia potrebné na naplnenie vízie. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | EHSV sa ďalej domnieva, že prosperita vymedzená ako sociálne a environmentálne udržateľný spôsob života musí byť cieľom všetkých občanov bez ohľadu na to, kde žijú. Prosperita by sa nemala vnímať výlučne z hospodárskeho hľadiska, ale musí byť doplnená komunitnými prístupmi zameranými na sociálnu a environmentálnu udržateľnosť. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | EHSV víta hlavné iniciatívy navrhnuté v akčnom pláne, keďže odpovede z konzultácií sú v nich prioritou. Domnieva sa, že výzvou je zosúladenie kombinovaných zdrojov Komisie v spolupráci s členskými štátmi a regiónmi EÚ, a to bezproblémovo a s dostatočným financovaním, aby sa dosiahol pozitívny vplyv na miestne komunity obyvateľov a lokalít. Treba privítať navrhovanú koncepciu jednotného kontaktného miesta pre podporu a súbor nástrojov financovania, ak sú k dispozícii, vyžaduje sa však jasný harmonogram. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Nový európsky Bauhaus, ktorý má pomôcť pri vykonávaní Európskej zelenej dohody, je prejavom trendu Komisie smerujúceho k inkluzívnejšej a jednotnejšej príprave a realizácii politík. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | EHSV víta aj posilnenú politiku overovania vplyvov opatrení na vidiek a zriadenie transparentného strediska na monitorovanie pokroku. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | Hoci koncepcia overovania vplyvov opatrení na vidiek nie je nová (pozri vyhlásenie Cork 2.0 (15)), EHSV ešte treba presvedčiť o tom, že Komisia ako celok, ako aj členské štáty a regióny sú dostatočne odhodlané dosiahnuť trvalú zmenu. Táto koncepcia je chybná, pretože mnohé rozpočtové prostriedky sa vyčleňujú podľa počtu obyvateľov, čo je na úkor komunít na územiach s riedkym osídlením. Skúsenosti ukazujú, že príprava politík založených na mestských potrebách a následná snaha upraviť ich tak, aby boli vhodné pre vidiek, je problémom z hľadiska vhodnosti a včasnosti, pričom je náročné zaviesť rýchle a transparentné vykazovanie a zabezpečiť, aby všetky príslušné útvary súhlasili s overovaním vplyvov opatrení na vidiek. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | EHSV však uznáva úsilie Komisie zabezpečiť lepšiu kontrolu tohto overovania vplyvov a dúfa, že holistický vidiecko-mestský návrh politík a prideľovanie zdrojov môže zabezpečiť naplnenie vízie. Nabáda Komisiu, aby zverejňovala výročné správy, v ktorých sa podrobne bude uvádzať, ktoré útvary, členské štáty a regióny vykonali overovanie vplyvov, pri ktorých politikách a ako. Mali by sa vyzdvihovať dobré príklady overovania. EHSV podporuje začlenenie posudzovania vidieckych oblastí do programu lepšej právnej regulácie a vyzýva členské štáty, aby zvážili uplatňovanie zásady overovania vplyvov opatrení na vidiek na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | EHSV víta zámer zriadiť v Komisii monitorovacie stredisko na zlepšenie zberu a analýzy údajov a zároveň podporovať celkové vykonávanie akčného plánu, ale odporúča zabezpečiť transparentnosť, jasné pracovné termíny, rozpočty, stanovenie účelov a externú kontrolu jeho fungovania zástupcami občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.26.

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Informačná správa EHSV na tému Hodnotenie vplyvu SPP na územný rozvoj vidieckych oblastí.

1

Hodnotenie vplyvu SPP na územný rozvoj vidieckych oblastí

(2)  Stanovisko EHSV z vlastnej iniciatívy na tému Smerom ku komplexnej stratégii udržateľného rozvoja vidieka a miest, Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 49; informačná správa EHSV na tému Hodnotenie vplyvu SPP na územný rozvoj vidieckych oblastí; stanovisko EHSV z vlastnej iniciatívy na tému Integrovaný prístup pre vidiecke oblasti EÚ s osobitným dôrazom na zraniteľné regióny (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 60).

2

Smerom ku komplexnej stratégii udržateľného rozvoja vidieka a miest

Hodnotenie vplyvu SPP na územný rozvoj vidieckych oblastí

Integrovaný prístup pre vidiecke oblasti EÚ s osobitným dôrazom na zraniteľné regióny

(3)  Informačná správa EHSV na tému Hodnotenie vplyvu SPP na územný rozvoj vidieckych oblastí.

3

Hodnotenie vplyvu SPP na územný rozvoj vidieckych oblastí

(4)  https://europa.eu/!TH39QH.

4

(5)  Súhrnná správa útvarov Komisie o konzultácii so zainteresovanými stranami, SWD/2021/167 final/2.

5

(6)  Scenarios for EU Rural Areas 2040, archív publikácií Spoločného výskumného centra.

6

Scenarios for EU Rural Areas 2040

(7)  Príklady takýchto daňových stimulov sú známe z viacerých členských štátoch, napr. španielsky región Kastília-La-Mancha (jccm.es), https://bit.ly/3Llp0hb.

7

(8)  Stanovisko EHSV na tému Demografické výzvy v EÚ vzhľadom na hospodárske a rozvojové nerovnosti (Ú. v. C EÚ 232, 14.7.2020, s. 1).

8

Demografické výzvy v EÚ vzhľadom na hospodárske a rozvojové nerovnosti

(9)  https://ec.europa.eu/growth/industry/strategy/hydrogen/funding-guide/eu-programmes-funds/life-programme_sk

9

(10)  https://rural-urban.eu/.

10

(11)  https://rubizmo.eu/.

11

(12)  https://rural-interfaces.eu/what-is-sherpa/.

12

(13)  https://enrd.ec.europa.eu/smart-and-competitive-rural-areas/smart-villages/smart-villages-portal_en.

13

(14)  https://farmwell-h2020.eu/.

14

(15)  Stanovisko EHSV z vlastnej iniciatívy na tému Od vyhlásenia Cork 2.0 ku konkrétnym opatreniam (Ú. v. EÚ. C 345, 13.10.2017, s. 37).

15

Od vyhlásenia Cork 2.0 ku konkrétnym opatreniam

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/143 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/143

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva, ktorou sa nahrádza smernica 2008/99/ES

[COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD)]

(2022/C 290/23)

| Spravodajca: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Özlem Yildirim |

Spravodajca:

Arnaud SCHWARTZ

Pomocná spravodajkyňa:

Özlem Yildirim

| Konzultácia | Európska komisia, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 83 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 8. 3. 2022 |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 215/3/6 |

Konzultácia

Európska komisia, 2. 5. 2022

Právny základ

článok 83 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

8. 3. 2022

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

215/3/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta návrh Komisie, ktorým je preskúmať smernicu o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva a nahradiť smernicu 2008/99/ES (smernica o trestných činoch proti životnému prostrediu) a ktorý sa zaoberá hlavnými nedostatkami súčasnej smernice a zameriava na riešenie nárastu trestných činov proti životnému prostrediu v Európe. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV poukazuje na to, že návrh zachováva predchádzajúci rozsah pôsobnosti prostredníctvom zoznamu trestných činov a chýba v ňom vymedzenie samostatného všeobecného trestného činu poškodenia alebo ohrozenia životného prostredia. EHSV sa domnieva, že zoznam trestných činov by sa mal rozšíriť na čo najviac druhov trestnej činnosti, aby sa predišlo potrebe opakovane revidovať smernicu o trestných činoch proti životnému prostrediu krátko po nadobudnutí jej účinnosti a aby sa zabránilo tomu, že určitá trestná činnosť v oblasti životného prostredia zostane nepotrestaná. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV uznáva naliehavú potrebu zlepšiť vykonávanie trestného práva v oblasti životného prostredia v Európe a súhlasí s tým, že by k tomu prispela jasnejšie formulovaná smernica. EHSV sa domnieva, že navrhované prvky, ktoré sa majú zohľadniť pri posudzovaní, či ide o podstatnú škodu, sú nepostačujúce, a rovnako sa nazdáva, že môžu byť potrebné ďalšie usmernenia a že samostatné vymedzenie pojmu „podstatná škoda“ by bolo jasnejšie. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta odkaz na „ekocídu“ v odôvodneniach. EHSV sa však domnieva, že by bolo vhodné zahrnúť tento pojem do normatívnej časti smernice. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV súhlasí s tým, aby sa zaviedli minimálne normy pre stanovenie hornej hranice pre sankcie ukladané fyzickým osobám a hornej hranice pre sankcie ukladané právnickým osobám. Na to, aby boli sankcie skutočne účinné, primerané a odrádzajúce, by sa však podľa EHSV mala ich horná hranica výrazne zvýšiť. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV nabáda Komisiu, aby posúdila možnosť rozšírenia právomoci Európskej prokuratúry na trestné činy proti životnému prostrediu a vytvorila tak zelenú Európsku prokuratúru, ktorá by bola schopná podporovať boj proti trestným činom proti životnému prostrediu so známymi väzbami na organizovanú trestnú činnosť. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV zdôrazňuje potrebu posilnenia reťazca presadzovania a vykonávania európskeho trestného práva v oblasti životného prostredia. Opakuje svoje odporúčanie uvedené v informačnej správe NAT/767 na tému Hodnotenie smernice o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva (1), podľa ktorého by členské štáty EÚ mali mať k dispozícii špecializované policajné zložky, prokurátorov, sudcov a súdy v oblasti trestných činov proti životnému prostrediu. EHSV sa domnieva, že smernica o trestných činoch proti životnému prostrediu môže byť účinná len vtedy, ak bude spojená s primeranými zdrojmi a odbornou prípravou na úrovni členských štátov. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Trestné činy proti životnému prostrediu sú štvrtou najlukratívnejšou kategóriou trestnej činnosti na celom svete a Eurojust zaznamenal v Európskej únii ich nárast (2). Zatiaľ čo počet prípadov, v ktorých došlo k cezhraničnému odsúdeniu za trestné činy proti životnému prostrediu, sa výrazne nezvýšil, podiel týchto trestných činov proti životnému prostrediu spáchaných v Európe vzrástol. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Európska komisia 15. decembra 2021 uverejnila návrh na preskúmanie smernice o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva a o nahradení smernice 2008/99/ES. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cieľom tejto smernice je stanoviť spoločné minimálne pravidlá na kriminalizáciu trestnej činnosti proti životnému prostrediu riešením nedostatkov súčasnej smernice 2008/99/ES. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisia uverejnila svoje hodnotenie smernice 2008/99/ES v roku 2020 (3). V rámci tohto hodnotenia sa zistili závažné nedostatky týkajúce sa presadzovania v praxi, obmedzenia rozsahu pôsobnosti, vymedzenia trestných činov, výšky sankcií, nejasnosti právnej terminológie, nedostatočnej cezhraničnej spolupráce, systému zodpovednosti právnických osôb a iných oblastí smernice. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Cieľom navrhovanej smernice je zlepšiť účinnosť vyšetrovaní a trestných stíhaní objasnením alebo vypustením nejasných pojmov používaných vo vymedzení trestných činov proti životnému prostrediu, zabezpečiť účinné, odrádzajúce a primerané druhy a úrovne sankcií za trestné činy proti životnému prostrediu, podporiť cezhraničné vyšetrovanie a trestné stíhanie, zlepšiť informované rozhodovanie o trestných činoch proti životnému prostrediu lepším zberom a oznamovaním štatistických údajov, zlepšiť operačnú účinnosť vnútroštátnych reťazcov presadzovania práva na podporu odhaľovania, vyšetrovania, trestného stíhania a ukladania sankcií. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Návrh vychádza z článku 83 ods. 2 ZFEÚ, ktorý je na rozdiel od predchádzajúceho právneho základu pred nadobudnutím účinnosti Lisabonskej zmluvy pevnejšie zakotvený v cezhraničnej povahe trestných činov proti životnému prostrediu a udeľuje EÚ právomoc stanoviť minimálne pravidlá, pokiaľ ide o vymedzenie trestných činov a sankcií. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Cieľom tohto návrhu je preto harmonizovať využívanie trestného práva ako poslednej možnosti na presadzovanie celého acquis EÚ v oblasti životného prostredia vrátane Európskej zelenej dohody pri súčasnom rešpektovaní cieľov EÚ v oblasti udržateľného rozvoja, lepšej kvality životného prostredia a zásady „znečisťovateľ platí“. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta návrh Komisie, ktorým je preskúmať smernicu o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva a nahradiť smernicu 2008/99/ES a ktorý sa zaoberá hlavnými nedostatkami súčasnej smernice a zameriava na riešenie nárastu trestných činov proti životnému prostrediu v Európe. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV zdôrazňuje vedúcu úlohu Európskej únie na medzinárodnej úrovni v boji proti celosvetovej zmene klímy a pri ochrane životného prostredia. EHSV zastáva názor, že boj proti trestným činom proti životnému prostrediu a organizovanej trestnej činnosti v oblasti životného prostredia na európskej úrovni je kľúčovým prvkom tejto vedúcej úlohy, a zdôrazňuje potrebu zintenzívniť spoluprácu so susednými krajinami EÚ a inými tretími krajinami. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV sa domnieva, že preskúmanie je vítaným krokom k riešeniu problému nárastu trestných činov proti životnému prostrediu a organizovanej trestnej činnosti proti životnému prostrediu v Európe. Výbor oceňuje rozhodnutie úplne nahradiť starú nefunkčnú smernicu o trestných činoch proti životnému prostrediu namiesto jej zmeny. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV uznáva naliehavú potrebu zlepšiť vykonávanie trestného práva v oblasti životného prostredia v Európe a rovnako uznáva, že smernica o trestných činoch proti životnému prostrediu s jasnejšími ustanoveniami prispeje k lepšiemu vykonávaniu. EHSV okrem toho dôrazne podporuje konkrétne vykonávacie povinnosti národných stratégií, nahlasovacie povinnosti a minimálne požiadavky na zdroje, odbornú prípravu a vyšetrovacie nástroje. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV víta navrhované rozšírenie rozsahu pôsobnosti smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu. Výbor konštatuje, že navrhované revidované vymedzenie pojmu „protiprávne“ odstraňuje hlavnú príčinu nejednoznačnosti a navrhované výrazné rozšírenie zoznamu trestných činov umožňuje oveľa lepšiu ochranu acquis EÚ v oblasti životného prostredia. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV poukazuje na to, že v návrhu chýba vymedzenie samostatného všeobecného trestného činu poškodenia alebo ohrozenia životného prostredia. Hoci návrh výrazne rozširuje rozsah pôsobnosti smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu, stále spája rozsah pôsobnosti s rozsahom pôsobnosti viacerých ďalších oblastí práva a so sekundárnymi právnymi predpismi EÚ, čím túto smernicu robí závislou okrem iného od správneho práva a bráni jej nadčasovému charakteru. EHSV konštatuje, že navrhovaný taxatívny zoznam trestných činov si môže v budúcnosti vyžadovať ďalšie legislatívne postupy, ak by ho bolo potrebné aktualizovať. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV víta odkaz na „ekocídu“ v odôvodneniach. EHSV sa však domnieva, že by bolo vhodné zahrnúť pojem ekocída do normatívnej časti smernice. EHSV okrem toho zdôrazňuje, že akýkoľvek odkaz na ekocídu musí byť v súlade so znením, ktoré navrhla nezávislá skupina odborníkov pre právnu definíciu ekocídy v júni 2021 (4). EHSV odporúča, aby sa ako ekocída označovali protiprávne alebo ľahkomyselné činy vykonané s plným vedomím toho, že je veľmi pravdepodobné, že tieto činy spôsobia závažné a rozsiahle alebo dlhodobé škody na životnom prostredí. EHSV by uvítal, keby sa v odôvodnení spomenuli ozbrojené konflikty, a konštatuje, že tieto prípady sú vo svojej podstate prakticky vždy ekocídami. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa pre takéto prípady neaplikovalo ani neaplikuje žiadne z navrhovaných opatrení a súdnych rozhodnutí. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Výbor uviedol svoje odporúčania k preskúmaniu smernice vo svojej informačnej správe NAT/767 na tému Hodnotenie smernice o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva. V kontexte uverejneného návrhu EHSV opakuje svoje predchádzajúce odporúčania využiť preskúmanie smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu na zavedenie všeobecného trestného činu ohrozenia životného prostredia, na vytvorenie trvalého dialógu medzi verejnými orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti a na rozšírenie rozsahu pôsobnosti trestného práva v oblasti životného prostredia na environmentálnu počítačovú kriminalitu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Viaceré vyšetrovania ukázali, že trestné činy proti životnému prostrediu sa čoraz častejšie využívajú ako prostriedok ku korupcii alebo s ňou súvisia, alebo ako predikatívny trestný čin prania špinavých peňazí. Keďže na zelenú transformáciu sa v rozpočte EÚ vyčleňuje viac finančných prostriedkov, očakáva sa aj zvýšené riziko takejto trestnej činnosti v súvislosti s ich čerpaním. Je síce pravda, že jedným z vysokorizikových odvetví je nakladanie s odpadom, no korupciou, praním špinavých peňazí alebo podvodmi sú zasiahnuté aj mnohé ďalšie oblasti, ktoré majú vplyv na ochranu životného prostredia. EHSV víta začlenenie týchto rizík do odôvodnení, upozorňuje však na potrebu vyčleniť viac zdrojov na identifikáciu a vyšetrovanie takýchto trestných činov, ako aj na odbornú prípravu pracovníkov orgánov presadzovania práva a na zaistenie prístupu občianskej spoločnosti a novinárov k informáciám, ktoré môžu odhaliť takéto správanie. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Vo svojej informačnej správe NAT/824 na tému Ochrana životného prostredia ako nevyhnutný predpoklad dodržiavania základných práv (5) výbor zdôraznil, že je naliehavo potrebné, aby EÚ predložila návrh smernice o udržateľnej správe a riadení podnikov a právnych predpisov EÚ proti strategickým žalobám proti účasti verejnosti (SLAPP) s cieľom chrániť ochrancov životného prostredia, novinárov a oznamovateľov. EHSV opakuje tieto odporúčania a víta začlenenie ustanovenia o ochrane osôb, ktoré nahlasujú trestné činy proti životnému prostrediu alebo pomáhajú pri vyšetrovaní. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV víta harmonizáciu minimálnych noriem pre pokuty a sankcie, ako aj rozšírenie trestnej činnosti tak, aby zahŕňala hrubú nedbanlivosť a trestný čin ohrozenia, zahrnutie priťažujúcich a poľahčujúcich okolností a odkaz na dodatočné tresty a sankcie. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV podporuje výzvu Parlamentu v jeho správe 2020/2027(INI) o zodpovednosti spoločností za škody na životnom prostredí a nabáda Komisiu, aby posúdila možnosť rozšírenia právomoci Európskej prokuratúry na trestné činy proti životnému prostrediu a vytvorila tak zelenú Európsku prokuratúru, ktorá by bola schopná podporovať boj proti trestným činom proti životnému prostrediu so známymi väzbami na organizovanú trestnú činnosť. EHSV ďalej vyzýva Komisiu, aby posúdila možnosť rozšírenia mandátu Európskeho úradu pre boj proti podvodom s cieľom umožniť mu viesť administratívne vyšetrovania trestných činov proti životnému prostrediu. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1.   Tresty a sankcie

| 4.1.1. | EHSV súhlasí s tým, aby sa zaviedli minimálne normy pre stanovenie hornej hranice pre sankcie ukladané fyzickým osobám a horné hranice pre sankcie ukladané právnickým osobám. EHSV okrem toho oceňuje uznanie potreby umožniť simultánne správne a trestnoprávne pokuty, ako aj opatrenia na zaistenie a konfiškáciu, pričom sa rešpektuje základná zásada, že za ten istý trestný čin sa nebude stíhať dvakrát. EHSV sa však nazdáva, že na to, aby boli sankcie skutočne účinné, primerané a odrádzajúce, by sa ich horná hranica mala výrazne zvýšiť. Stanovenie nižších úrovní sankcií za porušenia právnych predpisov v oblasti životného prostredia než sú úrovne v iných oblastiach práva EÚ, napríklad v právnych predpisoch v oblasti hospodárskej súťaže, vysiela nesprávny signál o priorite acquis EÚ v oblasti životného prostredia vrátane Európskej zelenej dohody a cieľov v oblasti klímy do roku 2030. |
| --- | --- |

4.1.1.

4.2.   Trestné činy proti životnému prostrediu

| 4.2.1. | EHSV podporuje výzvu Parlamentu v jeho správe 2020/2027(INI) o zodpovednosti spoločností za škody na životnom prostredí, aby Komisia posúdila možnosť zahrnutia trestných činov proti životnému prostrediu medzi desať taxatívnych kategórií trestných činov uvedených v článku 83 ods. 1 ZFEÚ (6). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EHSV víta rozšírenie zoznamu trestných činov v návrhu smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu. Víta najmä doplnenie porušení smernice 2011/92/EÚ o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EHSV sa domnieva, že zoznam trestných činov by sa mal rozšíriť na čo najviac druhov trestnej činnosti, aby sa predišlo opakovanej revízii smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu krátko po nadobudnutí jej účinnosti a aby sa zabránilo tomu, že určitá trestná činnosť v oblasti životného prostredia zostane nepotrestaná. EHSV nabáda spoluzákonodarcov, aby navrhli akékoľvek rozšírenia zoznamu konaní, ktoré sú trestným činom, ak sú nezákonné a spáchané úmyselne alebo z hrubej nedbanlivosti. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Vymedzenie pojmu „podstatná škoda“

| 4.3.1. | Vzhľadom na to, že nejednoznačnosť pojmu „podstatná škoda“ v starej smernici o trestných činoch proti životnému prostrediu bola identifikovaná ako hlavná prekážka účinného vyšetrovania a trestného stíhania, sa EHSV domnieva, že navrhované prvky, ktoré sa majú zohľadniť pri posudzovaní, či ide o podstatnú škodu, sú nepostačujúce, a rovnako sa nazdáva, že môžu byť potrebné ďalšie usmernenia a že jasnejšie by bolo, ak by sa pojem „podstatná škoda“ vymedzil samostatne. Mohlo by to významne prispieť k veľmi potrebnej úplnej vnútornej harmonizácii vymedzení, parametrov a chápania v rámci smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu. |
| --- | --- |

4.3.1.

4.4.   Trestná zodpovednosť právnických osôb

| 4.4.1. | EHSV uznáva, že právna úprava zodpovednosti podnikov a materských spoločností sa v právnych systémoch členských štátov výrazne líši, vyjadruje však poľutovanie nad tým, že v návrhu Komisie sa nereviduje pôvodné vymedzenie zodpovednosti právnických osôb v snahe dosiahnuť väčšiu harmonizáciu. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EHSV poukazuje na správu Parlamentu 2020/2027(INI) o zodpovednosti spoločností za škody na životnom prostredí, v ktorej sa zdôrazňuje, že v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“ by mali podniky v plnej výške znášať náklady škôd, ktoré priamo spôsobujú na životnom prostredí, aby boli motivované internalizovať svoje vonkajšie environmentálne vplyvy a vyhýbali sa externalizácii nákladov. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EHSV je znepokojený explicitným vylúčením zodpovednosti štátnych orgánov a domnieva sa, že by nemali existovať prekážky stíhania páchateľov trestných činov v oblasti životného prostredia, najmä ak sa povolenia a licencie získavajú prostredníctvom korupcie verejných orgánov. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Interakcia s verejnosťou

| 4.5.1. | EHSV víta začlenenie ustanovenia o ochrane oznamovateľov a osôb, ktoré nahlasujú trestné činy proti životnému prostrediu alebo pomáhajú pri vyšetrovaní. Výbor vyzdvihuje úlohu, ktorú zohrávajú občania a organizácie občianskej spoločnosti pri odhaľovaní a nahlasovaní trestných činov proti životnému prostrediu, a zdôrazňuje, že je potrebné, aby verejné orgány posilnili ochranu poskytovanú ochrancom životného prostredia a dialóg s nimi. Výbor zdôrazňuje, že ochrana poskytovaná osobám, ktoré nahlásia trestné činy proti životnému prostrediu alebo pomáhajú pri vyšetrovaní, sa musí rozšíriť na fyzické a právnické osoby. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | EHSV víta pozornosť, ktorá sa v návrhu venuje ochrane osôb, ktoré nahlasujú trestné činy proti životnému prostrediu alebo pomáhajú pri vyšetrovaní. V posledných rokoch sa však obeťami vážneho nátlaku alebo dokonca násilia stali nielen oznamovatelia, ale aj environmentálni aktivisti a investigatívni novinári, ktorí informujú o trestných činoch proti životnému prostrediu. Výbor preto vyzýva Európsku komisiu, aby zaistila, že všetky členské štáty zabezpečia primeranú ochranu oznamovateľov, ako aj tých, ktorí by im mohli pomôcť pri informovaní verejnosti, ako sú aktivisti alebo novinári. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | EHSV víta uznanie práva dotknutých občanov zúčastňovať sa na konaniach. Výbor zdôrazňuje význam uplatňovania a výkladu tohto práva so zreteľom na článok 2 ods. 5 Aarhuského dohovoru (7). Keďže životné prostredie sa nemôže brániť ani zastupovať pred súdom, EHSV zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť primeraný prístup verejnosti k spravodlivosti, ako sa vymedzuje v článku 9 ods. 3 Aarhuského dohovoru. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | EHSV nabáda európske inštitúcie a členské štáty, aby posilnili svoju podporu ochrancom životného prostredia mimo Európskej únie prostredníctvom diplomatických ciest, Európskej hospodárskej komisie OSN a občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | EHSV odporúča, aby bola občianska spoločnosť zapojená do vykonávania novej smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | EHSV zdôrazňuje, že reťazec presadzovania práva je len druhou polovicou celkového dodávateľského reťazca týkajúceho sa fenoménu trestných činov proti životnému prostrediu a prístupu k nemu (trestné činy: spáchané-odhalené-nahlásené-vyšetrované-potrestané). Štúdie, ktoré predchádzali informačnej správe EHSV NAT/767, poukázali na obrovské kaskádové medzery v prvej polovici reťazca, najmä v dôsledku rozdielnych znalostí a vnímania trestných činov proti životnému prostrediu zo strany spoločnosti. Predstavenie tejto otázky celej spoločnosti a zvyšovanie povedomia o nej je kľúčom k rozvoju sociálnej zodpovednosti, ktorej absencia oslabuje efektívnosť reťazca presadzovania práva. Odborná príprava a komunikácia s verejnosťou sú potrebné tam, kde je prínos občianskej spoločnosti kľúčový. |
| --- | --- |

4.5.6.

4.6.   Reťazec presadzovania práva

| 4.6.1. | EHSV víta ustanovenia o prevencii, zdrojoch, odbornej príprave, vyšetrovacích nástrojoch, cezhraničnej spolupráci a národných stratégiách. Výbor opakuje svoje odporúčanie uvedené v informačnej správe NAT/767, že členské štáty EÚ by mali mať k dispozícii špecializované policajné zložky, prokurátorov, sudcov a súdy v oblasti trestných činov proti životnému prostrediu. Ako sa zistilo počas hodnotenia súčasnej smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu, v rámci konzultácií so zainteresovanými stranami a od akademickej obce, nízka úroveň odborných znalostí a zdrojov dostupných na boj proti trestným činom proti životnému prostrediu a organizovanej trestnej činnosti proti životnému prostrediu predstavuje v členských štátoch hlavné prekážky pri odhaľovaní, stíhaní a presadzovaní práva. EHSV sa domnieva, že smernica o trestných činoch proti životnému prostrediu môže byť účinná len vtedy, ak bude spojená s primeranými zdrojmi a odbornou prípravou na úrovni členských štátov. EHSV sa domnieva, že navrhované národné stratégie v rámci smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu sú pozitívnym prvým krokom správnym smerom. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | EHSV sa domnieva, že dôležitou súčasťou sociálnej zodpovednosti podnikov by mohlo byť začlenenie informácií o životnom prostredí vrátane spáchania trestných činov právnickými osobami do nefinančnej časti výročných správ podnikov. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   Odborná príprava a vzdelávanie

| 4.7.1. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné, aby vzdelávanie zahŕňalo odbornú prípravu národných úradníkov, ako aj zvyšovanie informovanosti verejnosti. EHSV víta oznámenie Komisie o zintenzívnení boja proti trestným činom proti životnému prostrediu a vyzýva Komisiu, aby členským štátom poskytla ďalšiu podporu tým, že dá k dispozícii profesionálne siete, vytvorí nové nástroje na odhaľovanie a presadzovanie a preskúma programy odbornej prípravy pre sudcov a prokurátorov. EHSV sa však domnieva, že programy odbornej prípravy a vzdelávania by sa nemali vzťahovať výlučne na zapojenie štátnych úradníkov do reťazca presadzovania práva, ale mali by sa rozšíriť aj na širšiu verejnosť. |
| --- | --- |

4.7.1.

4.8.   Nahlasovanie údajov a štatistiky trestnej činnosti

| 4.8.1. | EHSV víta plánované povinnosti týkajúce sa zberu údajov a nahlasovacích povinností. Poukazuje však na správu Eurojustu, v ktorej sa konštatuje a preukazuje, že chýbajúce všeobecne dohodnuté vymedzenie trestných činov proti životnému prostrediu predstavuje problém pre zber zmysluplných údajov a vypracúvanie štatistík trestnej činnosti (8). |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | EHSV víta záväzok Komisie vydávať každé dva roky správu o údajoch zasielaných členskými štátmi a poukazuje na to, že ročné vnútroštátne štatistiky trestnej činnosti by mali poskytnúť informácie a prispieť k dvojročnému preskúmaniu vykonávania environmentálnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

4.8.2.

5.   Transpozícia a finančné plnenie

| 5.1. | Trestné činy proti životnému prostrediu poškodzujú predovšetkým životné prostredie a zdravie, ale zároveň narúšajú hospodársku súťaž a obehovosť, vyčerpávajú verejné zdroje externalizáciou nákladov na obnovu a nápravu a pripravujú daňovníkov o financie obchádzaním zásady „znečisťovateľ platí“. Bez primeraného presadzovania a ukladania sankcií za poškodenie životného prostredia, a to aj prostredníctvom trestného práva, trestné činy proti životnému prostrediu oslabujú účinnosť celej Európskej zelenej dohody. EHSV sa preto domnieva, že zdroje potrebné na transpozíciu a vykonávanie smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu sa vykompenzujú jej pozitívnym vplyvom na verejné zdroje EÚ a členských štátov. |
| --- | --- |

5.1.

6.   Regionalita a subsidiarita

| 6.1. | EHSV konštatuje, že nedodržiavanie predpisov v oblasti životného prostredia má prakticky vždy pôvod na miestnej/obecnej alebo nižšej/subregionálnej úrovni, aj keď dôsledky môžu byť rozsiahle, napr. zdroje znečistenia sú nielen špecifické, intenzívne alebo rozptýlené, ale aj doplnkové a kumulatívne. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Treba posilniť etapy odhaľovania a nahlasovania, ktoré by sa mali riadiť aj miestne orientovaným prístupom. Zvládnutie tejto regionálnej výzvy si vyžaduje technické vybavenie, ľudské zdroje a zručnosti, funkčnú zodpovednosť, rozpočet a financovanie. |
| --- | --- |

6.2.

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  NAT/767 – Hodnotenie smernice o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva (informačná správa).

1

(2)  Správa o prípadoch trestných činov proti životnému prostrediu, ktoré riešil Eurojust – január 2021.

2

(3)  SWD(2020) 259 final, 28. októbra 2020.

3

(4)  Stop Ecocide Foundation, jún 2021, Independent Expert Panel for the Legal Definition of Ecocide, Commentary and Core Text.

4

Independent Expert Panel for the Legal Definition of Ecocide, Commentary and Core Text

(5)  NAT/824 – Ochrana životného prostredia ako nevyhnutný predpoklad dodržiavania základných práv (informačná správa).

5

(6)  Správa Parlamentu 2020/2027(INI).

6

(7)  Dohovor Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia

7

(8)  Správa o prípadoch trestných činov proti životnému prostrediu, ktoré riešil Eurojust – január 2021.

8

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/149 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/149

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/833, ktorým sa ustanovujú ochranné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku

[COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD)]

(2022/C 290/24)

| Hlavný spravodajca: | Francisco Javier GARAT PÉREZ |
| --- | --- |

Hlavný spravodajca:

Francisco Javier GARAT PÉREZ

| Konzultácia | Európsky parlament, 17. 2. 2022
  Rada, 28. 2. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v pléne | 24. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 219/0/0 |

Konzultácia

Európsky parlament, 17. 2. 2022

Rada, 28. 2. 2022

Právny základ

článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v pléne

24. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

219/0/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV opakuje v súvislosti s predloženým návrhom nariadenia svoj postoj vyjadrený v stanovisku 2018/05155 (1) a stanovisku 2020/02842 (2), ktorých závery a odporúčania sú uvedené nižšie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV považuje za nevyhnutné transponovať do práva Európskej únie ochranné a kontrolné opatrenia, ktoré prijala Organizácia pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (NAFO), aby sa dosiahlo ich jednotné a efektívne uplatňovanie v EÚ. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa však nazdáva, že v predloženom návrhu sa nezavádza mechanizmus na rýchlu transpozíciu noriem prijatých NAFO, ani na ich každoročnú aktualizáciu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Výbor je za jednoduchší a flexibilnejší mechanizmus, a preto navrhuje nariadenie, v ktorom sa v jedinom článku stanoví, že Európska únia musí povinne uplatňovať na svoje flotily normy prijaté NAFO. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV poukazuje na riziko spojené so zavedením systému delegovaných aktov, ktorým sa Komisii dáva právomoc prijímať právne predpisy bez toho, aby sa museli uplatniť riadne legislatívne postupy. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Zhrnutie legislatívneho návrhu

| 2.1. | Hlavným cieľom predloženého návrhu je transponovať do práva EÚ ochranné a vynucovacie opatrenia, ktoré na svojom výročnom zasadnutí v septembri 2021 prijala Organizácia pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (NAFO). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Návrhom sa implementujú zmeny vo výpočte kvóty pre iné populácie a sprievodné opatrenia pre tresku škvrnitú v divízii 3M súvisiace s inšpekciou vylodení, ako aj pre halibuta tmavého. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Súčasťou sú aj revidované ustanovenia týkajúce sa dodatočných postupov, závažných porušení predpísaných veľkostí ôk siete, mriežky alebo roštu a sprísnené opatrenia týkajúce sa následného postupu v prípade porušenia predpisov, ako aj ustanovenia o zasielaní dokumentov NAFO a Európskej agentúre pre kontrolu rybárstva. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Týmto návrhom sa delegujú na Komisiu právomoci meniť nariadenie (EÚ) 2019/833, pokiaľ ide o vylodenie a inšpekcie v prípade halibuta tmavého, ako aj kontrolné opatrenia pre tresku škvrnitú v divízii 3M, ak NAFO v budúcnosti zmení svoje opatrenia. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Uznáva sa, že je potrebné urýchliť prijatie týchto ustanovení, aby mali plavidlá Únie pri rybolove rovnaké podmienky ako ostatné zmluvné strany NAFO. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV sa domnieva, že je potrebné transponovať do práva Európskej únie ochranné a kontrolné opatrenia, ktoré prijala NAFO na svojom poslednom výročnom zasadnutí, aby sa zabezpečilo ich jednotné uplatňovanie v rámci EÚ. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Výbor však zastáva názor, že tento postup transpozície sa neriadi flexibilným mechanizmom, keďže tieto opatrenia sa každý rok menia a byrokratické postupy EÚ sú veľmi pomalé, v dôsledku čoho dochádza k trvalému nesúladu medzi pravidlami, ktoré prijala NAFO, a právnymi predpismi EÚ. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV opakuje, že je potrebné prijať flexibilnejší postup, ako napríklad ten, ktorý navrhol v rokoch 2019 a 2020 a ktorý podporili aj správne orgány členských štátov a príslušné odvetvia. Spočíval by v jednoduchom nariadení s jediným článkom, v ktorom by sa stanovilo, že Európska únia je povinná uplatňovať na svoju flotilu normy prijímané každoročne v NAFO. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Výbor opäť upozorňuje, že ak sa bude naďalej využívať takáto forma nariadenia, môže to viesť k protichodným pravidlám alebo prinajmenšom k obdobiam právnej neistoty pre správne orgány a samotné podniky, ktoré nevedia, či musia dodržiavať predchádzajúce pravidlá, ktoré platia v EÚ, alebo tie nové. Navyše dochádza k narušeniam v súvislosti s uplatňovaním opatrení na flotily z krajín mimo EÚ. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV sa domnieva, že systém delegovaných aktov prinesie jediné zjednodušenie spočívajúce v tom, že Komisia bude môcť stanovovať pravidlá bez toho, aby sa riadila riadnym legislatívnym postupom. |
| --- | --- |

3.5.

V Bruseli 24. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko EHSV o ochranných a kontrolných opatreniach, ktoré sa majú uplatňovať v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 60).

1

(2)  Stanovisko EHSV na tému Ochranné a vynucovacie opatrenia – NAFO (
  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 279).

2

Ochranné a vynucovacie opatrenia – NAFO (

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/151 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/151

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o predĺženie obdobia uplatňovania voliteľného mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti v súvislosti s dodaním určitého tovaru a poskytovaním určitých služieb, ktoré sú náchylné na podvody, a mechanizmu rýchlej reakcie proti podvodom v oblasti DPH

[COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS)]

(2022/C 290/25)

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 28. 2. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 113 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 194/1/4 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 28. 2. 2022

Právny základ

článok 113 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

194/1/4

Keďže výbor usúdil, že návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o predĺženie obdobia uplatňovania voliteľného mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti v súvislosti s dodaním určitého tovaru a poskytovaním určitých služieb, ktoré sú náchylné na podvody, a mechanizmu rýchlej reakcie proti podvodom v oblasti DPH, je uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 568. plenárnom zasadnutí 23. a 24. marca 2022 (schôdza z 23. marca) rozhodol 196 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 4 členovia sa hlasovania zdržali, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/152 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/152

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie Rady 2003/17/ES, pokiaľ ide o obdobie jeho uplatňovania a o rovnocennosť terénnych inšpekcií uskutočňovaných v Bolívii na množiteľskom poraste pre produkciu osiva obilnín a na množiteľskom poraste pre produkciu osiva olejnín a priadnych rastlín a o rovnocennosť osiva obilnín a osiva olejnín a priadnych rastlín vyprodukovaných v Bolívii

[COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD)]

(2022/C 290/26)

| Konzultácia | Európsky parlament, 14. 2. 2022
  Rada, 8. 2. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 178/1/7 |

Konzultácia

Európsky parlament, 14. 2. 2022

Rada, 8. 2. 2022

Právny základ

článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

178/1/7

Vzhľadom na to, že sa výbor k obsahu predkladaného návrhu vyjadril už vo svojom stanovisku na tému Rovnocennosť inšpekcií – osivo z Brazílie a Moldavska (1) prijatom 14. februára 2018, na svojom 568. plenárnom zasadnutí 23. a 24. marca 2022 (schôdza z 23. marca) rozhodol 178 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 7 členov sa hlasovania zdržalo, nevypracovať nové stanovisko k predmetnému návrhu, ale odkázať na postoj, ktorý zaujal v spomínanom dokumente.

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 227, 28.6. 2018, s. 76.

1

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/153 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/153

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú prechodné pravidlá týkajúce sa balenia a označovania veterinárnych liekov povolených v súlade so smernicou 2001/82/ES a nariadením (ES) č. 726/2004

[COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD)]

(2022/C 290/27)

| Konzultácia | Európsky parlament, 7. 3. 2022
  Rada, 11. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114, článok 168 ods. 4 písm. b) a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 193/0/4 |

Konzultácia

Európsky parlament, 7. 3. 2022

Rada, 11. 3. 2022

Právny základ

článok 114, článok 168 ods. 4 písm. b) a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

193/0/4

Keďže výbor usúdil, že návrh je uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 568. plenárnom zasadnutí 23. a 24. marca 2022 (schôdza z 23. marca 2022) rozhodol 193 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 4 členovia sa hlasovania zdržali, zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

| 29.7.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/154 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/154

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013 a nariadenie (EÚ) č. 223/2014, pokiaľ ide o Kohézne opatrenia na podporu utečencov v Európe (CARE)

[COM(2019) 109 final – 2022/0075 (COD)]

(2022/C 290/28)

| Konzultácia | Európsky parlament, 10. 3. 2022
  Rada, 10. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 175 ods. 3, článok 177 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v pléne | 23. 3. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 568 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 199/0/6 |

Konzultácia

Európsky parlament, 10. 3. 2022

Rada, 10. 3. 2022

Právny základ

článok 175 ods. 3, článok 177 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v pléne

23. 3. 2022

Plenárne zasadnutie č.

568

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

199/0/6

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a už sa k nemu vyjadril vo svojich predchádzajúcich stanoviskách, konkrétne v stanovisku SOC/597 – Európsky sociálny fond+, ktoré bolo prijaté 17. októbra 2018, v stanovisku ECO/462 – Nariadenie o EFRR a Kohéznom fonde, ktoré bolo prijaté 17. októbra 2018, ako aj v pozičných dokumentoch SOC/651 – Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD)/kríza súvisiaca s ochorením COVID-19, ECO/517 – COVID-19: Európske štrukturálne a investičné fondy – mimoriadna flexibilita, na svojom 568. plenárnom zasadnutí 23. a 24. marca 2022 (schôdza z 23. marca 2022) rozhodol 199 hlasmi za, pričom žiadny člen nehlasoval proti a 6 členov sa hlasovania zdržalo, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko a odkázať na postoj, ktorý zaujal v uvedených dokumentoch.

V Bruseli 23. marca 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---