# Az Európai Unió C 307/2022

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 307 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 65. évfolyam2022. augusztus 12. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 307

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

65. évfolyam2022. augusztus 12.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 307/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10649 – PKN ORLEN / NORMBENZ / SELECTED HUNGARIAN AND SLOVAK ASSETS OF MOL) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 307/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10804 – KKR / CONTOURGLOBAL) (
  1
  ) | 2 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2022/C 307/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10649 – PKN ORLEN / NORMBENZ / SELECTED HUNGARIAN AND SLOVAK ASSETS OF MOL) (
  1
  )

1

1

2022/C 307/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10804 – KKR / CONTOURGLOBAL) (
  1
  )

1

2

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI KÖZPONTI BANK |
| 2022/C 307/03 | Az Európai Központi Bank véleménye (2022. június 7.) az egységes európai hozzáférési pont létrehozásáról és működéséről (CON/2022/20) | 3 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI KÖZPONTI BANK

2022/C 307/03

Az Európai Központi Bank véleménye (2022. június 7.) az egységes európai hozzáférési pont létrehozásáról és működéséről (CON/2022/20)

3

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 307/04 | Euroátváltási árfolyamok — 2022. augusztus 11. | 8 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2022/C 307/05 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség módosítása (
  1
  ) | 9 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2022/C 307/04

Euroátváltási árfolyamok — 2022. augusztus 11.

8

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2022/C 307/05

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség módosítása (
  1
  )

1

9

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 307/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10781 – KB AG / KB SFN / KBJ) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 10 |
| 2022/C 307/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10839 - APOLLO CAPITAL MANAGEMENT / SCHUR FLEXIBLES GROUP) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 12 |
| 2022/C 307/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10849 – HUK / BRI / LNN / PITSTOP) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 13 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 307/09 | Tájékoztató – Nyilvános konzultáció – Grúziai földrajzi árujelzők | 15 |
| 2022/C 307/10 | Termékleírás nem kisebb jelentőségű módosításának jóváhagyására irányuló kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 17 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2022/C 307/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10781 – KB AG / KB SFN / KBJ) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

10

2022/C 307/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10839 - APOLLO CAPITAL MANAGEMENT / SCHUR FLEXIBLES GROUP) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

12

2022/C 307/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10849 – HUK / BRI / LNN / PITSTOP) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

13

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2022/C 307/09

Tájékoztató – Nyilvános konzultáció – Grúziai földrajzi árujelzők

15

2022/C 307/10

Termékleírás nem kisebb jelentőségű módosításának jóváhagyására irányuló kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

17

---

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| | Helyesbítés a következőhöz: Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10803 - ELKEM / HYDRO ENERGI INVEST / ALTOR FUND MANAGER / VIANODE) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy ( HL C 302., 2022.8.8. ) | 26 |

Helyesbítések

Helyesbítés a következőhöz: Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10803 - ELKEM / HYDRO ENERGI INVEST / ALTOR FUND MANAGER / VIANODE) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy ( HL C 302., 2022.8.8. )

( HL C 302., 2022.8.8. )

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2022.8.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10649 – PKN ORLEN / NORMBENZ / SELECTED HUNGARIAN AND SLOVAK ASSETS OF MOL)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 307/01)

2022. július 15-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32022M10649 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32022M10649 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 2022.8.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/2

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10804 – KKR / CONTOURGLOBAL)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 307/02)

2022. augusztus 8-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32022M10804 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32022M10804 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI KÖZPONTI BANK

| 2022.8.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/3

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2022. június 7.)

az egységes európai hozzáférési pont létrehozásáról és működéséről

(CON/2022/20)

(2022/C 307/03)

Bevezetés és jogalap

Az Európai Bizottság 2021. november 25-én jogalkotási csomagot (1) (a továbbiakban: javaslat) tett közzé, amelyben javaslatot tett a pénzügyi szolgáltatások, a tőkepiacok és a fenntarthatóság szempontjából lényeges nyilvánosan hozzáférhető információkhoz központi hozzáférést biztosító európai egységes hozzáférési pont létrehozására, a Bizottság által 2020 szeptemberében elfogadott, a tőkepiaci unióra vonatkozó cselekvési tervben előirányzottaknak megfelelően. Az Európai Központi Bank (EKB) úgy ítéli meg, hogy a javaslat a hatáskörébe tartozik, és úgy határozott, hogy gyakorolja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikke (4) bekezdésének második mondatán és 282. cikkének (5) bekezdésén alapuló, vélemény előterjesztésére irányuló jogát.

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre a Szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel a javaslat olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek érintik az EKB-nak a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER alapokmánya) 5. cikke szerinti, a statisztikák gyűjtésére vonatkozó feladatát, valamint a Szerződés 127. cikkének (5) bekezdése és a KBER alapokmányának 3.3. cikke szerinti, a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikáik zavartalan megvalósításában a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) által történő támogatására vonatkozó feladatát.

Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

1.   Általános észrevételek

| 1.1. | Az EKB a tőkepiaci unió megvalósítása szempontjából fontos mérföldkőnek tekinti az egységes európai hozzáférési pont létrehozását, és üdvözli a javaslat azon célkitűzését, hogy diszkriminációmentes és hatékony módon az EU egészére kiterjedően központi hozzáférést biztosítson az uniós gazdálkodó egységekre és értékpapírokra vonatkozó, nyilvánosan hozzáférhető, pénzügyi és nem pénzügyi – többek között a fenntarthatósággal kapcsolatos – információkhoz. Az egységes európai hozzáférési ponton keresztül elérhető információk megkönnyítik a befektetők számára a megfelelő cégek és projektek határokon átnyúló azonosítását, és nagyobb láthatóságot biztosíthatnak a finanszírozást kereső gazdálkodó egységek számára, ideértve a kis- és középvállalkozásokat és a kisebb nemzeti tőkepiacok részét képező vállalatokat is. Az egységes európai hozzáférési pont, amennyiben jól tervezik meg és hajtják végre, lehetővé teszi az Unió egészére kiterjedő hatékonyabb tőkeallokációt, hozzájárulva a tőkepiacok további fejlődéséhez és integrációjához. A szorosabbra fűzött és integráltabb tőkepiacokra több okból is szükség van. Először is mozgósítják azokat az erőforrásokat, amelyek a piaci szereplők zöld finanszírozáshoz és a digitális gazdaságra való átállás finanszírozásához való hozzáférésének megkönnyítéséhez szükségesek. Másodszor, az európai tőkepiacok integrációja várhatóan javítja az egységes monetáris politika transzmisszióját az euroövezet minden részére. Harmadszor, a szorosabbra fűzött és jól integrált tőkepiacok ellenállóbbá teszik a pénzügyi rendszert. A határokon átnyúló finanszírozás és beruházások javítják a kockázatmegosztást az Unióban, és ezáltal ellenállóbbá teszik a tagállamok gazdaságait a sokkhatásokkal szemben. Ezért az EKB ismételten (2) hangsúlyozza, hogy haladéktalanul el kell fogadni és végre kell hajtani a Bizottság 2020. évi, a tőkepiaci unióra vonatkozó cselekvési tervében szereplő kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az egységes európai hozzáférési pont az EKB számára is jelentőséggel bír, mivel létrehozása nemcsak javítaná – feladatainak ellátása érdekében – a KBER hozzáférését a nyilvános pénzügyi és nem pénzügyi információkhoz, az információkhoz való költségmentes, azonnali és közvetlen hozzáférés révén, hanem segítene leküzdeni néhány olyan főbb akadályt is, amely a különböző uniós irányelvekből és rendeletekből eredő, az információ és adatállomány alaposabb statisztikai és gazdasági elemzésére irányuló igényből ered. Ezen akadályok közé tartoznak a következők: i. az információ ritkán kerül központi jelleggel közzétételre és nem egészítik ki megfelelő metaadatok; ii. hiányoznak azok a közös standardok, interoperábilis formátumok és műszaki funkciók, amelyek révén strukturált, géppel olvasható formában lehet információt közzétenni és letölteni; iii. különböző uniós irányelvek és rendeletek különböző azonosítókat használnak ugyanazon gazdálkodó egységekre; és iv. hiányoznak vagy korlátozottak a gyors keresést és adatfeldolgozást lehetővé tevő felhasználói interfészek. E problémáknak az egységes európai hozzáférési pont létrehozása és a végrehajtás-technikai standardok révén történő kezelése elő fogja segíteni az adatgyűjtést és az adatok statisztikai célú hozzáférhetőségét, végső soron pedig azok alkalmazandó jogi kerettel összhangban álló felhasználását és (különösen a más uniós intézményekkel való) megosztását. Emellett javítani fogja az EKB operatív és elemző munkáját, és ezáltal támogatni fogja a döntéshozatali folyamatait. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EKB üdvözli továbbá a fenntarthatósággal kapcsolatos információk pénzügyi és nem pénzügyi adatokkal való integrálását (3). Ez az integráció és az ilyen „egyablakos rendszer” létrehozása, amely a gazdálkodó egységre vonatkozó valamennyi kulcsfontosságú információt tartalmazza, ideértve annak fenntarthatósági profilját is, nemcsak a befektetők számára lenne előnyös – elősegítve ezáltal a zöld tőkepiacok növekedését és létrehozva a zöld tőkepiaci uniót –, hanem a pénzügyi és fenntarthatósági beszámolás iránt érdeklődő valamennyi magán- és állami szereplő számára is. Az EKB szempontjából az összehasonlítható, fenntarthatósággal kapcsolatos információk – különösen a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolásról szóló javasolt irányelvből (4) eredő – jobb elérhetősége támogatná és elősegítené a megalapozott döntéseket és azok végrehajtását a monetáris politikai kerettel, a hitelintézetek prudenciális felügyeletével és a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikáik zavartalan megvalósításának támogatásával összefüggésben. A fenntarthatósággal kapcsolatos információk egységes európai hozzáférési ponton belüli koncentrációja különösen támogatná az EKB arra irányuló cselekvési tervének végrehajtását, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos megfontolásokat beépítse monetáris politikai keretébe (5). |
| --- | --- |

1.3.

2.   Különös észrevételek

2.1.   Jogalany-azonosító

| 2.1.1. | Az EKB üdvözli, hogy annak biztosítása érdekében, hogy az egységes európai hozzáférési pontnak nyújtott információkat ne változtassák meg indokolatlanul, a javaslat előírja, hogy a gazdálkodó egységek által küldött információknak tartalmazniuk kell egy minősített elektronikus bélyegzőt, amely adott esetben a tanúsítvány kötelező attribútumaként tartalmazhatja az egyedi jogalany-azonosítót és azt a felhasználók rendelkezésére kell bocsátani (6). |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Az EKB üdvözölné a jogalany-azonosító kötelező attribútumként való előírását az egész Unióban, az érintett gazdálkodó egységek különböző uniós irányelvek és rendeletek szerinti bármely más általános azonosítója elé rangsorolva, mivel ez nemcsak e gazdálkodó egységek azonosítását könnyítené meg, hanem elősegítené az egységes európai hozzáférési pontnak szolgáltatott információk pontosságát, kereshetőségét, lekérdezését, felhasználását és interoperabilitását is. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | A jogalany-azonosító hiányában az EKB azt javasolja, hogy hívják fel az alapul szolgáló irányelvekben és rendeletekben (7) címzett gyűjtőszervezetek figyelmét az érintett gazdálkodó egységek egyedi azonosítását hatékonyan biztosító alternatív eszközökre. Ilyen lehet különösen a hivatkozás azokra az általánosan használt és így a tagállamokban széles körben elérhető nemzeti és ágazati azonosítókra, amelyeket az EKB tesz közzé és tart fenn (8). Ezzel párhuzamosan az ilyen hivatkozás arra is ösztönözheti a gyűjtőszervezeteket, hogy vegyék figyelembe a cégnyilvántartásokra vonatkozó egyéb uniós kezdeményezéseken keresztül elérhető azonosítókat (9). |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Az érvényes jogalany-azonosítóra vonatkozó követelményeket továbbá meghatározza a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) jogalany-azonosítóra vonatkozó 17442. sz. szabványa (10). E szabvány értelmében az érvényes jogalany-azonosító 20 karakterből áll, amelyek meghatározott attribútumok sorozatát rögzítik, közülük az utolsó kettő egy adott rendszer alapján meghatározott ellenőrzési azonosító. A jogalany-azonosító esetében tehát nem történt olyan uniós szintű harmonizáció, amely egységes eszközt biztosítana az egyes gazdálkodó egységek által közzétehető vagy bejelenthető valamennyi információ azonosítására. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | A javaslat nem foglalkozik azokkal a problémákkal, amelyek abból erednek, hogy a jogalany-azonosító nem szolgál Unió-szerte kötelező attribútumként, és felhatalmazást ad az információt a megfelelő gyűjtőszervezetnek benyújtó gazdálkodó egységek jogalany-azonosítóját meghatározó végrehajtás-technikai standardtervezetek kidolgozására. Az EKB elismeri azt a rugalmasságot, amelyet ez a felhatalmazás kínálhat. Az EKB azonban úgy véli, hogy a jogalany-azonosító további meghatározásáig az egységes európai hozzáférési pont korlátozottan lesz használható, és célszerűnek tartja annak pontosítását a javaslatban, hogy az információt szolgáltató gazdálkodó egységeknek a konkrét jogalany-azonosítót (11), vagy jogalany-azonosító hiányában más eszközt kell használniuk az egyedi azonosítás biztosítására. |
| --- | --- |

2.1.5.

2.2.   Adatminőség

| 2.2.1. | A javaslatban szereplő adatminőségi keretrendszer (12) a gazdálkodó egységek által megküldött információknak a gyűjtőszervezetek és az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) által végzett automatikus vizsgálatára korlátozódik annak ellenőrzése érdekében, hogy i. azok megfelelnek-e az előírt formátumnak; ii. rendelkezésre állnak-e és hiánytalanok-e az előírt metaadatok; iii. benyújtottak-e minősített elektronikus bélyegzőt; és iv. az információk nyilvánvalóan nem helyénvalóak-e, visszaélést valósítanak-e meg, vagy egyértelműen kívül esnek-e az érintett körön. Ezen automatizált vizsgálatokon túlmenően a gyűjtőszervezetek vagy az ESMA nem ellenőrzik az egységes európai hozzáférési pontban megadott információk pontosságát, ami adott esetben lehetővé teszi, hogy pontatlan és megbízhatatlan információ kerül az egységes európai hozzáférési pontba. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | A javaslatból továbbá nem derül ki egyértelműen, hogy a javaslatban hivatkozott jogi aktusok szerinti különböző közzétételekre esetlegesen alkalmazandó adatminőségi keretek kiterjesztés útján alkalmazandóak lennének-e e közzétett adatoknak az egységes európai hozzáférési ponton keresztüli hozzáférés érdekében a gyűjtőszervezetekhez való benyújtására. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | A pontatlanságok kockázatának minimalizálására szolgáló rendszer hiánya alááshatja az egységes európai hozzáférési ponton keresztül elérhető információk megbízhatóságát, veszélyeztetve a nyilvánosság platformba vetett bizalmát, és ezáltal akadályozva az egységes európai hozzáférési pont azon célkitűzését, hogy az összehasonlítható és megbízható információkhoz való uniós szintű hozzáférés biztosításával előmozdítsa az uniós pénzügyi szolgáltatások és tőkepiacok további integrációját. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Az EKB elismeri a javaslat dinamikus jellegét és azt a tényt, hogy a tervek szerint idővel továbbfejlesztésre kerül, egyensúlyt teremtve a megvalósíthatóság és a használhatóság között. Az adatminőségi keret jövőbeli fejlesztésére irányuló lehetőség belefoglalása megfelelő mértékű megbízhatóságot biztosítana az egységes európai hozzáférési pont számára azon cél eléréséhez, hogy összehasonlítható és pontos információk uniós szintű forrása legyen. Így az egységes európai hozzáférési pont funkcióinak fokozatos bevezetése érdekében követett stratégiához hasonlóan az adatminőségi keret és az egyértelmű adatkormányzás kidolgozása – szerepeltetve az időszerűséggel, az adatvédelemmel és az integritással kapcsolatos megfontolásokat is – bekerülhetne a javaslatba, késleltetett hatálybalépéssel. Ez a megközelítés azt is lehetővé tenné, hogy elegendő információ gyűljön össze az egységes európai hozzáférési pontban és elegendő tapasztalat annak használatával kapcsolatban ahhoz, hogy idővel szabályalapú minőségellenőrzéseket tervezzenek és hajtsanak végre. Ezt a szempontot már a végrehajtás-technikai standardtervezetek kidolgozásakor figyelembe lehetne venni. |
| --- | --- |

2.2.4.

2.3.   Jogkövetési keretrendszer

| 2.3.1. | Az EKB üdvözli, hogy a gazdálkodó egységeknek gondoskodniuk kell az általuk a gyűjtőszervezeteknek megküldött információk helytállóságáról (13). A javaslat azonban semmilyen jogkövetkezményt nem állapít meg arra az esetre, ha a gazdálkodó egységek nem szolgáltatnak helytálló információkat. Így, bár a rendelkezés megfelelően jelzi, hogy sem a gyűjtőszervezetek, sem az ESMA – mint az egységes európai hozzáférési pontot működtető szerv – nem vállalnak felelősséget az egységes európai hozzáférési pontba beemelt információk pontosságáért, az egységes európai hozzáférési pont felhasználói nem részesülnek semmilyen kifejezett védelemben az olyan esetleges veszteséggel vagy kárral szemben, amely az egységes európai hozzáférési pontból származó helytelen vagy hiányos információk felhasználásából adódhat. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | A javaslat továbbá nem tisztázza, hogy a javaslatban hivatkozott jogi aktusok (14) szerinti különböző közzétételekre esetlegesen alkalmazandó jogkövetési keretrendszer kiterjedne-e a közzétett adatoknak az egységes európai hozzáférési ponton keresztüli hozzáférés érdekében a gyűjtőszervezetekhez való benyújtására. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | A gyűjtőszervezeteknek információt benyújtó gazdálkodó egységekre vonatkozó kötelezettségeket meghatározó, világos és egyértelmű keret biztosítaná azok helytálló információk benyújtására vonatkozó kötelezettségeinek teljesítését. Ez javítaná az egységes európai hozzáférési pontban rendelkezésre álló adatok minőségét, és hozzájárulna annak használhatóságához és megbízhatóságához. Ennek eredményeként az egységes európai hozzáférési pont bizalmat keltene a felhasználókban az információi iránt, hatékonyan megvalósítva azt a célját, hogy összehasonlítható és pontos információk uniós szintű, egységes forrása legyen. |
| --- | --- |

2.3.3.

2.4.   Az adatok köre

| 2.4.1. | Az EKB üdvözli, hogy az egységes európai hozzáférési pont azokra az információkra összpontosít, amelyeket a gazdálkodó egységeknek már eleve közzé kell tenniük, és hogy nem vezet be további közzétételi vagy adatszolgáltatási követelményt. Továbbá a meglévő információkhoz való hozzáférés javításával az egységes európai hozzáférési pont elősegíti az adatok szélesebb körű felhasználását, és maximalizálja a vállalatok jelentéstételi erőfeszítéseinek előnyeit. Tekintettel arra, hogy a javaslatban szereplő jogi aktusok szerinti teljeskörű közzétételre vonatkozó követelményekhez képest (15) korlátozott az egységes európai hozzáférési ponton keresztül hozzáférhető adatok köre, az EKB az egységes európai hozzáférési pontban előírt adatokat közzétevő, automatizált rendszer alkalmazását javasolja. Az adatszolgáltatás szempontjából ezt előre meghatározott megfeleltetési szabályok alapján lehetne elvégezni, hasonlóan a kis méretű és nem összetett intézmények nyilvánosságra hozatali módjaira vonatkozó bizottsági javaslatban foglaltakhoz (16), ám ebben az esetben minden gazdálkodó egységre alkalmazandóan. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Miközben az egységes európai hozzáférési pont a létrehozását követő időszakra vonatkozó információ gyűjtésével indít, a javaslat nem irányozza elő a létrehozása előtt közzétett, múltbeli adatok gyűjtését. Az egységes európai hozzáférési pont létrejöttétől kezdődően idősort lehetne létrehozni a pénzügyi és fenntarthatósággal kapcsolatos adatokra vonatkozó azon adatkészletek számára, amelyeket már több évvel az egységes európai hozzáférési pont létrehozása előtt gyűjtöttek össze és tettek közzé. Az EKB a rendelkezésre álló és megvalósítható adatkészletek esetében ösztönzi az ilyen múltbeli adatok beemelését, mivel ez hasznos információ lenne azon befektetők és hatóságok számára, akik érdeklődnek a pénzügyi és fenntarthatósággal kapcsolatos adatok tendenciáinak és fejleményeinek elemzése iránt. |
| --- | --- |

2.4.2.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2022. június 7-én.

az EKB elnöke

Christine LAGARDE

---

(1)  A pénzügyi szolgáltatások, a tőkepiacok és a fenntarthatóság szempontjából lényeges nyilvánosan hozzáférhető információkhoz központi hozzáférést biztosító egységes európai hozzáférési pont létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat, COM(2021) 723 final (a továbbiakban: az egységes európai hozzáférési pontról szóló javasolt rendelet); az egyes rendeleteknek az egységes európai hozzáférési pont létrehozásával és működésével összefüggő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat, COM(2021) 725 final; valamint az egyes irányelveknek az egységes európai hozzáférési pont létrehozásával és működésével összefüggő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat, COM(2021) 724 final.

1

(2)  Lásd a 2013/34/EU irányelvnek, a 2004/109/EK irányelvnek, a 2006/43/EK irányelvnek és az 537/2014/EU rendeletnek a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolás tekintetében történő módosításáról szóló irányelv iránti javaslatról szóló, 2021. szeptember 7-i CON/2021/27 európai központi banki vélemény (HL C 446., 2021.11.3., 2. o.) 1.4. bekezdését. Az EKB valamennyi véleménye elérhető az EUR-Lexen. Lásd Luis de Guindos (az EKB alelnöke), valamint Fabio Panetta és Isabel Schnabel (az EKB igazgatósági tagjai) „Europe needs a fully-fledged capital markets union – now more than ever” című blogbejegyzését, elérhető az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu. Lásd továbbá Christine Lagarde „Towards a green capital markets union for Europe” című beszédét, elérhető az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu

2

(3)  Lásd a CON/2021/27 vélemény 1.4. bekezdését.

3

(4)  A 2013/34/EU irányelvnek, a 2004/109/EK irányelvnek, a 2006/43/EK irányelvnek és az 537/2014/EU rendeletnek a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat, COM(2021) 189 final.

4

(5)  Lásd az „ECB presents action plan to include climate change considerations in its monetary policy strategy” című, 2021. július 8-i sajtóközleményt, elérhető az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu

5

(6)  Lásd az egységes európai hozzáférési pontról szóló javasolt rendelet (15) preambulumbekezdését.

6

(7)  Lásd az egységes európai hozzáférési pontról szóló javasolt rendelet mellékletét.

7

(8)  Lásd a bankhitelekre vonatkozó AnaCredit adatgyűjtési rendszerrel összefüggésben az EKB által közzétett háttéranyagokat, elérhetőek az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu

8

(9)  Lásd a társasági jog egyes vonatkozásairól szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1132 európai parlamenti és tanácsi irányelven (HL L 169., 2017.6.30., 46. o.) és az (EU) 2017/1132 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszerre vonatkozó műszaki leírások és eljárások tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az (EU) 2020/2244 bizottsági végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. június 18-i (EU) 2021/1042 bizottsági végrehajtási rendeleten (HL L 225., 2021.6.25., 7. o.) alapuló, az üzleti nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszert (BRIS), vagy az európai vállalkozásstatisztikáról, valamint tíz, a vállalkozásstatisztika területét szabályozó jogi aktus hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. november 27-i (EU) 2019/2152 európai parlamenti és tanácsi rendeleten (HL L 327., 2019.12.17., 1. o.) és az európai vállalkozásstatisztikáról, valamint tíz, a vállalkozásstatisztika területét szabályozó jogi aktus hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2019/2152 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti technikai előírások és szabályok meghatározásáról szóló, 2020. július 30-i (EU) 2020/1197 bizottsági végrehajtási rendeleten (HL L 271., 2020.8.18., 1. o.) alapuló, a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartásának európai keretét.

9

(10)  Lásd az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról, valamint 98/26/EK és a 2014/65/EU irányelv, valamint a 236/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 23-i (EU) 909/2014 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (HL L 257., 2014.8.28., 1. o.), a 909/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a központi értéktárak engedélyezésére, felülvizsgálatára és értékelésére, a székhely szerinti tagállam és a fogadó tagállam hatóságai közötti együttműködésre, a banki jellegű kiegészítő szolgáltatások nyújtásának engedélyezésében részt vevő hatóságokkal folytatott konzultációra, a központi értéktárakkal kapcsolatos hozzáférésre vonatkozó formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások tekintetében és a központi értéktárak által vezetett nyilvántartások formátuma tekintetében végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról szóló, 2016. november 11-i (EU) 2017/394 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 65., 2017.3.10., 145. o.) 11. cikkének (7) bekezdését, valamint az egységes európai hozzáférési pontról szóló javasolt rendelet mellékletének 1.10. pontját. Lásd továbbá a pénzpiaci alapokról szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1131 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (HL L 169., 2017.6.30., 8. o.) és az (EU) 2017/1131 európai parlamenti és tanácsi rendelet 37. cikkében előírt, illetékes hatóságoknak történő jelentéstételkor a pénzpiaci alapok kezelői által használandó űrlapra vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról szóló, 2018. április 17-i (EU) 2018/708 bizottsági végrehajtási rendeletet (HL L 119., 2018.5.15., 5. o.), valamint az egységes európai hozzáférési pontról szóló javasolt rendelet mellékletének 1.16. pontját.

10

(11)  Lásd az értékpapír-finanszírozási ügyletek bejelentéséről és átláthatóságáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról szóló, 2014. június 24-i CON/2014/49 európai központi banki vélemény (HL C 336., 2014.9.26., 5. o.) 2.4. bekezdésének hatodik albekezdését; az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról szóló, 2016. március 17-i CON/2016/15 európai központi banki vélemény (HL C 195., 2016.6.2., 1. o.) 2.2. bekezdését; az európai kockázatitőke-alapokról szóló 345/2013/EU rendelet és az európai szociális vállalkozási alapokról szóló 346/2013/EU rendelet módosításáról szóló rendelet iránti javaslatról szóló, 2016. szeptember 12-i CON/2016/44 európai központi banki vélemény (HL C 394., 2016.10.26., 2. o.) 2.1. bekezdését; valamint a CON/2021/27 vélemény 2.5.3. bekezdését.

11

(12)  Lásd az egységes európai hozzáférési pontról szóló javasolt rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontját, 5. cikkének (2) bekezdését és 10. cikkének (1) bekezdését.

12

(13)  Lásd az egységes európai hozzáférési pontról szóló javasolt rendelet 5. cikkének (4) bekezdését.

13

(14)  Lásd az egységes európai hozzáférési pontról szóló javasolt rendelet mellékletét.

14

(15)  Lásd az egységes európai hozzáférési pontról szóló javasolt rendelet mellékletét.

15

(16)  Az 575/2013/EU rendeletnek a hitelkockázatra, a hitelértékelési korrekciós kockázatra, a működési kockázatra, a piaci kockázatra és a tőkepadlóra vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló COM(2021) 664 final javaslat 1. cikkének 182. pontja

16

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2022.8.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/8

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2022. augusztus 11.

(2022/C 307/04)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0338 |
| JPY | Japán yen | 136,57 |
| DKK | Dán korona | 7,4395 |
| GBP | Angol font | 0,84575 |
| SEK | Svéd korona | 10,3600 |
| CHF | Svájci frank | 0,9712 |
| ISK | Izlandi korona | 139,70 |
| NOK | Norvég korona | 9,8040 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,346 |
| HUF | Magyar forint | 394,18 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,6828 |
| RON | Román lej | 4,9055 |
| TRY | Török líra | 18,5674 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4532 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3202 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,1118 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6045 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,4151 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 344,62 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,7083 |
| CNY | Kínai renminbi | 6,9668 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5150 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 215,93 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,5952 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 57,225 |
| RUB | Orosz rubel | |
| THB | Thaiföldi baht | 36,343 |
| BRL | Brazil real | 5,2447 |
| MXN | Mexikói peso | 20,6398 |
| INR | Indiai rúpia | 82,2845 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0338

JPY

Japán yen

136,57

DKK

Dán korona

7,4395

GBP

Angol font

0,84575

SEK

Svéd korona

10,3600

CHF

Svájci frank

0,9712

ISK

Izlandi korona

139,70

NOK

Norvég korona

9,8040

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,346

HUF

Magyar forint

394,18

PLN

Lengyel zloty

4,6828

RON

Román lej

4,9055

TRY

Török líra

18,5674

AUD

Ausztrál dollár

1,4532

CAD

Kanadai dollár

1,3202

HKD

Hongkongi dollár

8,1118

NZD

Új-zélandi dollár

1,6045

SGD

Szingapúri dollár

1,4151

KRW

Dél-Koreai won

1 344,62

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,7083

CNY

Kínai renminbi

6,9668

HRK

Horvát kuna

7,5150

IDR

Indonéz rúpia

15 215,93

MYR

Maláj ringgit

4,5952

PHP

Fülöp-szigeteki peso

57,225

RUB

Orosz rubel

THB

Thaiföldi baht

36,343

BRL

Brazil real

5,2447

MXN

Mexikói peso

20,6398

INR

Indiai rúpia

82,2845

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 2022.8.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/9

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján

Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség módosítása

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 307/05)

| Tagállam | Franciaország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Castres – Párizs (Orly) |
| A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének eredeti időpontja | 2002. május 6. |
| A módosítások hatálybalépésének időpontja | 2023. június 1. |
| A cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege, valamint az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | Arrêté du 13 juillet 2022 modifiant les obligations de service public imposées sur les services aériens réguliers entre Brive et Paris (Orly) [A Castres és Párizs (Orly) közötti menetrend szerinti légi járatokra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségek módosításáról szóló, 2022. július 13-i rendelet]
  NOR: TREA2216641A
  http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do
  További tájékoztatás:





  Direction Générale de l’Aviation Civile (Polgári Légi Közlekedési Főigazgatóság) |
| DTA/SDS1 |
| 50, rue Henry Farman |
| 75 720 Párizs CEDEX 15 |
| FRANCIAORSZÁG |

Tagállam

Franciaország

Érintett útvonal

Castres – Párizs (Orly)

A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének eredeti időpontja

2002. május 6.

A módosítások hatálybalépésének időpontja

2023. június 1.

A cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege, valamint az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Arrêté du 13 juillet 2022 modifiant les obligations de service public imposées sur les services aériens réguliers entre Brive et Paris (Orly) [A Castres és Párizs (Orly) közötti menetrend szerinti légi járatokra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségek módosításáról szóló, 2022. július 13-i rendelet]

NOR: TREA2216641A

http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do

További tájékoztatás:

Direction Générale de l’Aviation Civile (Polgári Légi Közlekedési Főigazgatóság)

DTA/SDS1

50, rue Henry Farman

75 720 Párizs CEDEX 15

FRANCIAORSZÁG

Tel. +33 158094321

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2022.8.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/10

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.10781 – KB AG / KB SFN / KBJ)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 307/06)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Knorr-Bremse AG (a továbbiakban: KB AG, Németország), |
| --- | --- |

—

Knorr-Bremse AG (a továbbiakban: KB AG, Németország),

| — | a jelenleg a KB AG és a Robert Bosch GmbH (a továbbiakban: Bosch, Németország) közös irányítása alá tartozó Knorr-Bremse Systeme für Nutzfahrzeuge GmbH (a továbbiakban: KB SfN, Németország), |
| --- | --- |

—

a jelenleg a KB AG és a Robert Bosch GmbH (a továbbiakban: Bosch, Németország) közös irányítása alá tartozó Knorr-Bremse Systeme für Nutzfahrzeuge GmbH (a továbbiakban: KB SfN, Németország),

| — | a jelenleg a KB AG és a Bosch közös irányítása alá tartozó Knorr-Bremse Commercial Vehicle Systems Japan Ltd. (a továbbiakban: KBJ, Japán). |
| --- | --- |

—

a jelenleg a KB AG és a Bosch közös irányítása alá tartozó Knorr-Bremse Commercial Vehicle Systems Japan Ltd. (a továbbiakban: KBJ, Japán).

A KB AG az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást fog szerezni a KB SfN és a KBJ felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a KB AG vasúti járművekben és haszongépjárművekben használt fékrendszereket és egyéb rendszereket szállít be világszerte, |
| --- | --- |

—

a KB AG vasúti járművekben és haszongépjárművekben használt fékrendszereket és egyéb rendszereket szállít be világszerte,

| — | a KB SfN pneumatikus fékmegoldásokat szállít középnehéz és nehéz haszongépjárművekhez, valamint egyéb termékeket, beleértve az erőátviteli megoldásokat (tengelykapcsoló és sebességváltó egységek), a lengéscsillapítókat és a kormányrendszereket, |
| --- | --- |

—

a KB SfN pneumatikus fékmegoldásokat szállít középnehéz és nehéz haszongépjárművekhez, valamint egyéb termékeket, beleértve az erőátviteli megoldásokat (tengelykapcsoló és sebességváltó egységek), a lengéscsillapítókat és a kormányrendszereket,

| — | a KBJ a KB AG Japánban működő haszongépjárműrendszer-üzletágának legnagyobb részét képezi, tehergépkocsikban, buszokban, pótkocsikhoz és mezőgazdasági gépekhez használt termékek és rendszerek széles körét szállítja be, elsősorban pneumatikus fékrendszereket és kormányrendszereket, továbbá automatizált vezetéstámogató rendszereket és elektronikus szintszabályozókat. |
| --- | --- |

—

a KBJ a KB AG Japánban működő haszongépjárműrendszer-üzletágának legnagyobb részét képezi, tehergépkocsikban, buszokban, pótkocsikhoz és mezőgazdasági gépekhez használt termékek és rendszerek széles körét szállítja be, elsősorban pneumatikus fékrendszereket és kormányrendszereket, továbbá automatizált vezetéstámogató rendszereket és elektronikus szintszabályozókat.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10781 – KB AG / KB SFN / KBJ

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 2022.8.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/12

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.10839 - APOLLO CAPITAL MANAGEMENT / SCHUR FLEXIBLES GROUP)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 307/07)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Apollo Capital Management, L.P. (a továbbiakban: Apollo, Egyesült Államok), |
| --- | --- |

—

Apollo Capital Management, L.P. (a továbbiakban: Apollo, Egyesült Államok),

| — | Schur Flexibles GmbH (a továbbiakban: Schur Flexibles, Ausztria). |
| --- | --- |

—

Schur Flexibles GmbH (a továbbiakban: Schur Flexibles, Ausztria).

Az Apollo az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást fog szerezni a Schur Flexibles felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | az Apollo esetében: különböző vállalkozásokba, többek között a vegyiparban, az ingatlan- és a biztosítási szektorban, a papíriparban és a televízióműsor-készítés területén működő vállalkozásokba történő befektetések világszerte, |
| --- | --- |

—

az Apollo esetében: különböző vállalkozásokba, többek között a vegyiparban, az ingatlan- és a biztosítási szektorban, a papíriparban és a televízióműsor-készítés területén működő vállalkozásokba történő befektetések világszerte,

| — | a Schur Flexibles esetében: rugalmas csomagolási termékek gyártása és értékesítése, valamint az előállításukhoz szükséges nyersanyagok kereskedelme világszerte. |
| --- | --- |

—

a Schur Flexibles esetében: rugalmas csomagolási termékek gyártása és értékesítése, valamint az előállításukhoz szükséges nyersanyagok kereskedelme világszerte.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10839 - APOLLO CAPITAL MANAGEMENT / SCHUR FLEXIBLES GROUP

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 2022.8.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/13

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.10849 – HUK / BRI / LNN / PITSTOP)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 307/08)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | HUK-Coburg Haftpflicht-Unterstützungs-Kasse kraftfahrender Beamter Deutschlands a.G. (a továbbiakban: HUK, Németország), |
| --- | --- |

—

HUK-Coburg Haftpflicht-Unterstützungs-Kasse kraftfahrender Beamter Deutschlands a.G. (a továbbiakban: HUK, Németország),

| — | a Stefan Kulas kizárólagos tulajdonában álló LNN Flug GmbH (a továbbiakban: LNN, Németország), |
| --- | --- |

—

a Stefan Kulas kizárólagos tulajdonában álló LNN Flug GmbH (a továbbiakban: LNN, Németország),

| — | a Bridgestone Corporation (a továbbiakban: Bridgestone, Japán) európai leányvállalata, a Bridgestone Europe NV/AS (a továbbiakban: BRI, Belgium), |
| --- | --- |

—

a Bridgestone Corporation (a továbbiakban: Bridgestone, Japán) európai leányvállalata, a Bridgestone Europe NV/AS (a továbbiakban: BRI, Belgium),

| — | pitstop.de GmbH (a továbbiakban: pitstop, Németország). |
| --- | --- |

—

pitstop.de GmbH (a továbbiakban: pitstop, Németország).

A HUK, a BRI és az LNN az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek a pitstop egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a HUK egy gépjármű-biztosítással foglalkozó biztosítótársaság, |
| --- | --- |

—

a HUK egy gépjármű-biztosítással foglalkozó biztosítótársaság,

| — | az LNN repülőgép charterjáratokkal foglalkozik, |
| --- | --- |

—

az LNN repülőgép charterjáratokkal foglalkozik,

| — | a BRI elsősorban gépjárműgyártóknak és gumiabroncs-kiskereskedőknek szállít új abroncsokat. Ezenkívül a BRI leányvállalatai a gépjárművek javítása és karbantartása területén tevékenykednek Európában, |
| --- | --- |

—

a BRI elsősorban gépjárműgyártóknak és gumiabroncs-kiskereskedőknek szállít új abroncsokat. Ezenkívül a BRI leányvállalatai a gépjárművek javítása és karbantartása területén tevékenykednek Európában,

| — | a Pitstop tipikus műhelyszolgáltatásokat nyújt a gépjárművekkel kapcsolatos szolgáltatások terén, mint például ellenőrzés, karbantartás és mindenféle javítás. |
| --- | --- |

—

a Pitstop tipikus műhelyszolgáltatásokat nyújt a gépjárművekkel kapcsolatos szolgáltatások terén, mint például ellenőrzés, karbantartás és mindenféle javítás.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10849 – HUK / BRI / LNN / PITSTOP

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2022.8.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/15

---

TÁJÉKOZTATÓ – NYILVÁNOS KONZULTÁCIÓ

Grúziai földrajzi árujelzők

(2022/C 307/09)

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodás (1) összefüggésében mérlegelés tárgyát képezi, hogy az alábbi grúz elnevezések az Európai Unióban földrajzi árujelzőként oltalomban részesüljenek.

A Bizottság felhívja a tagállamokat és a harmadik országokat, valamint a valamely tagállamban vagy harmadik országban lakóhellyel, illetve székhellyel rendelkező, jogos érdekkel bíró természetes és jogi személyeket, hogy a szóban forgó földrajzi árujelző oltalma elleni kifogásaikat megfelelően indokolt nyilatkozat benyújtásával terjesszék elő.

A kifogásolási nyilatkozatoknak az e tájékoztató közzétételének napjától számított két hónapon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz. A kifogásolási nyilatkozatokat a következő e-mail-címre kell elküldeni:

AGRI-G4-GI@ec.europa.eu

A Bizottság a kifogásolási nyilatkozatokat csak akkor vizsgálja meg, ha azok a fenti határidőn belül érkeznek be, és:

| a) | bizonyítják, hogy az oltalomra javasolt elnevezés ütközik valamely növény- vagy állatfajta nevével, és ezáltal megtévesztheti a fogyasztókat a termék tényleges származása tekintetében; |
| --- | --- |

a)

bizonyítják, hogy az oltalomra javasolt elnevezés ütközik valamely növény- vagy állatfajta nevével, és ezáltal megtévesztheti a fogyasztókat a termék tényleges származása tekintetében;

| b) | bizonyítják, hogy az oltalomra javasolt elnevezés teljes egészében vagy részben azonos alakú valamely, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján az Unióban már oltalom alatt álló, mezőgazdasági terméket vagy élelmiszert jelölő elnevezéssel vagy a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) alapján az Unióban már oltalom alatt álló, bort jelölő elnevezéssel, illetve a nem uniós országokból származó, a következő címen nyilvánosan hozzáférhető kétoldalú/többoldalú megállapodások alapján az Unióban oltalom alatt álló földrajzi árujelzők valamelyikével: | https://www.tmdn.org/giview/ |
| --- | --- | --- |

b)

bizonyítják, hogy az oltalomra javasolt elnevezés teljes egészében vagy részben azonos alakú valamely, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján az Unióban már oltalom alatt álló, mezőgazdasági terméket vagy élelmiszert jelölő elnevezéssel vagy a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) alapján az Unióban már oltalom alatt álló, bort jelölő elnevezéssel, illetve a nem uniós országokból származó, a következő címen nyilvánosan hozzáférhető kétoldalú/többoldalú megállapodások alapján az Unióban oltalom alatt álló földrajzi árujelzők valamelyikével:

https://www.tmdn.org/giview/

| c) | bizonyítják, hogy – figyelemmel valamely védjegy hírnevére, elismertségére és használatának időtartamára – az adott elnevezés oltalma félrevezetheti a fogyasztót a termék valódi mibenlétének vonatkozásában; |
| --- | --- |

c)

bizonyítják, hogy – figyelemmel valamely védjegy hírnevére, elismertségére és használatának időtartamára – az adott elnevezés oltalma félrevezetheti a fogyasztót a termék valódi mibenlétének vonatkozásában;

| d) | bizonyítják, hogy az elnevezés oltalomban részesítése veszélyezteti egy részben vagy egészben azonos elnevezés vagy védjegy, illetve olyan termékek létét, amelyeket e tájékoztató közzétételének napját megelőzően már legalább öt éven keresztül jogszerűen forgalmaztak; illetve |
| --- | --- |

d)

bizonyítják, hogy az elnevezés oltalomban részesítése veszélyezteti egy részben vagy egészben azonos elnevezés vagy védjegy, illetve olyan termékek létét, amelyeket e tájékoztató közzétételének napját megelőzően már legalább öt éven keresztül jogszerűen forgalmaztak; illetve

| e) | ha a felszólalók olyan részletekkel tudnak szolgálni, amelyek alátámasztják, hogy az oltalomra javasolt elnevezés köznevesült kifejezésnek minősül. |
| --- | --- |

e)

ha a felszólalók olyan részletekkel tudnak szolgálni, amelyek alátámasztják, hogy az oltalomra javasolt elnevezés köznevesült kifejezésnek minősül.

A fent említett kritériumokat az Unió területének vonatkozásában kell értékelni; e terület alatt a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok esetében csak az(ok) a terület(ek) értendő(k), ahol az említett jogok védelem alatt állnak. A szóban forgó elnevezések az Európai Unióban akkor kerülnek oltalom alá, ha sikeresen lezárul ez az eljárás, és elfogadásra kerül az elnevezéseknek a fent említett megállapodásba való belefoglalását megvalósító jogi aktus.

Az Európai Unióban mezőgazdasági termékek, élelmiszerek és borok földrajzi árujelzőiként oltalomban részesítendő grúziai földrajzi árujelzők jegyzéke (4)

| Oltalomban részesítendő elnevezés grúz betűkkel | Latin betűs átirat | A termék típusa |
| --- | --- | --- |
| სალხინოს ოჯალეში | Salkhino Ojaleshi | Bor |
| წარაფი | Tsarapi | Bor |
| ახმეტა / ახმეტის მწვანე | Akhmeta / Akhmetis Mtsvane | Bor |
| ახოები | Akhoebi | Bor |
| ბოლნისი | Bolnisi | Bor |
| ნინოწმინდის თაფლი | Ninotsminda Taphli | Méz |

Oltalomban részesítendő elnevezés grúz betűkkel

Latin betűs átirat

A termék típusa

სალხინოს ოჯალეში

Salkhino Ojaleshi

Bor

წარაფი

Tsarapi

Bor

ახმეტა / ახმეტის მწვანე

Akhmeta / Akhmetis Mtsvane

Bor

ახოები

Akhoebi

Bor

ბოლნისი

Bolnisi

Bor

ნინოწმინდის თაფლი

Ninotsminda Taphli

Méz

---

(1)  HL L 261., 2014.8.30., 4. o.

(2)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

(4)  A Grúzia hatóságai által benyújtott jegyzék.

---

| 2022.8.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/17

---

Termékleírás nem kisebb jelentőségű módosításának jóváhagyására irányuló kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2022/C 307/10)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítási kérelem elleni felszólalásra, amely a közzététel időpontjától számított három hónapon belül tehető meg.

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„Pa de Pagès Català”

EU-szám: PGI-ES-0880-AM01 – 2021.6.17.

OEM ( ) OFJ (X)

1.   Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

| Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida Pa de Pagès Català |
| --- |
| [„Pa de Pagès Català” OFJ szabályozó testülete] |
| C/ Pau Claris, 134, 4o |
| 08009 Barcelona |
| ESPAÑA |

Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida Pa de Pagès Català

[„Pa de Pagès Català” OFJ szabályozó testülete]

C/ Pau Claris, 134, 4o

08009 Barcelona

ESPAÑA

secretaria@padepagescatala.org

padepagescatala.org

A „Pa de Pagès Català” OFJ szabályozó testületét a „Pa de Pagès Català” OFJ valamennyi termelője alkotja, és a szabályozó testületnek jogos érdeke fűződik a módosítási kérelem benyújtásához.

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Spanyolország

3.   A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

| ☐ | A termék elnevezése |
| --- | --- |

☐

A termék elnevezése

| ☒ | A termék leírása |
| --- | --- |

☒

A termék leírása

| ☐ | Földrajzi terület |
| --- | --- |

☐

Földrajzi terület

| ☐ | A származás igazolása |
| --- | --- |

☐

A származás igazolása

| ☒ | Az előállítás módja |
| --- | --- |

☒

Az előállítás módja

| ☐ | Kapcsolat |
| --- | --- |

☐

Kapcsolat

| ☒ | Címkézés |
| --- | --- |

☒

Címkézés

| ☒ | Egyéb: Felügyeleti szerv és jogi előírások |
| --- | --- |

☒

Egyéb: Felügyeleti szerv és jogi előírások

4.   A módosítás típusa

| ☒ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása. |
| --- | --- |

☒

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása.

| ☐ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot. |
| --- | --- |

☐

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot.

5.   Módosítás(ok)

A „Pa de Pagès Català” OFJ-t 2013-ban a 140/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (HL L 47., 2013.3.20.) vették fel az OEM-ek és OFJ-k közösségi nyilvántartásába. Tekintettel arra, hogy a termékleírás néhány éve használatban van, a termék előállítása során használt rendszerek fejlesztéseinek és az alkalmazott koncepciók aktualizálásának figyelembevétele érdekében a termékleírás bizonyos pontjait módosítani szükséges. A javasolt változtatások a következők:

A termék leírása (A termékleírás B. szakasza)

a)   Megjelenés

A módosítás a bélzet színének oly módon történő megváltoztatásából áll, hogy az fehér színű és kissé sötétebb, azaz krémszínű is lehessen. Konkrétan a termékleírás b2) (A kenyér jellemzői) szakaszában a következő szöveg:

„Bélzete nagy lyukacsú, szabálytalan szövetű. Ugyanolyan fehér színű, mint a készítéséhez felhasznált liszt [...].”

helyébe a következő szöveg lépett:

„Bélzete nagy lyukacsú, szabálytalan szövetű. Színe a készítéséhez felhasznált liszt extrakciós arányától függően a fehértől a krémszínűig változhat [...].”

A módosítás indokolása: Ez a módosítás, amely a színtartományt oly módon bővíti ki, hogy a bélzetnek nem kell kizárólag fehér színűnek lennie, az OFJ kenyér előállítása során felhasználható lisztekben bekövetkezett változásnak tudható be, amelyet az alábbiakban fejtünk ki és indokolunk (c) módosítás). A jelenleg hatályos termékleírás eredeti szövege azt említi, hogy a bélzet ugyanolyan fehér színű, mint a készítéséhez felhasznált liszt, de manapság gyakori, hogy a kenyérkészítés során sötétebb lisztet eredményező, magasabb extrakciós aránnyal rendelkező liszteket használnak. A rozsliszt kis százalékban történő hozzáadásának lehetősége is azt jelenti, hogy sötétebb liszteket használnak, ami azt eredményezi, hogy a bélzet nem olyan fehér, mint korábban.

b)   Kiszerelés

Kiszerelés

A b3) szakaszban (Kiszerelés) a „Pa de Pagès Català” oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott kenyerek mérettartományát kiterjesztették, mivel a két megszokott, 0,5 kg-os és 1 kg-os kiszerelés helyébe 200 g és 3 kg között változó súlytartományú kiszerelés lépett. Törlésre került a kenyerek centiméterben kifejezett méretére való hivatkozás is.

A módosítás indokolása: A termékleírás jelenlegi változata csak a legelterjedtebb kenyérméreteket tartalmazza, azaz a sütés utáni 400–500 grammos és 800–1 000 grammos méreteket, és figyelmen kívül hagyja, hogy a pékek hagyományosan különböző méretű kenyereket készítettek. A cél most az, hogy az OFJ oltalma alatt álló kenyerek súlytartományát kiterjesszék a fogyasztók által jelenleg keresett kisebb kenyerekre és a mindig is készített nagyobb kenyerekre, annak ellenére, hogy azok városi környezetben egyre kevésbé elterjedtek (ezért nem szerepeltek az első változatban).

Gyakorlati okokból az a döntés született, hogy a súlyon kívül semmilyen más változót nem vesznek figyelembe a kenyérméret meghatározásánál. A kenyerek kerekek és kézzel vannak formázva, nem pedig formák felhasználásával. Nehéz – és szükségtelen is – meghatározni a kézzel készített termék pontos méreteit, különös tekintettel arra, hogy a súlytartomány ennyire széles. Ezek a változók más tényezőktől is függnek, például a későbbi kelesztéstől. A kiszerelés leírásának e módosításai semmilyen módon nem befolyásolják az OFJ-vel ellátott termék minőségét.

Az a) és b) módosítás az egységes dokumentum 3.2. szakaszát (A termék leírása) is érinti.

Az előállítás módja: összetevők (A termékleírás e1. szakasza)

Az előállítás módja: összetevők

Az e1. szakaszban ismertetett egyes összetevők leírása megváltozott.

c)   Lisztek:

Lisztek:

A felhasznált liszttípusokat és azok minőségi paramétereit ki kell bővíteni. A jelenlegi szöveg („Búzaliszt: 150 és 240 közötti W értékkel, 0,4 és 0,6 közötti P/L értékkel.”)

Búzaliszt: 150 és 240 közötti W értékkel, 0,4 és 0,6 közötti P/L értékkel.

helyébe a következő szöveg lépett:

„A felhasznált lisztek vagy lisztkeverékek a búzacsalád bármely, közepesnek, erősnek vagy nagyon erősnek minősített fajtájából állhatnak, és lehetnek eltérő extrakciós arányúak és különböző őrlési módszerekkel előállítottak.

Lisztkeverék használata esetén a végső keveréknek kell megfelelnie a közepes, erős vagy nagyon erős liszt reológiai jellemzőinek és paramétereinek.

A (tésztában felhasznált összes lisztnek) legfeljebb a 10 %-a lehet rozsliszt.”

A módosítás indokolása: A jelenleg hatályos spanyol jogszabály (a lisztekre, darákra és egyéb őrölt gabonatermékekre vonatkozó minőségi előírások jóváhagyásáról szóló, 2016. december 1-jei 677/2016 sz. királyi rendelet) a lisztek különböző típusait a kenyérkészítésre való alkalmasságuk szerint osztályozza, és meghatározza azok technikai jellemzőit (fehérjetartalom, erősség [W] és esésszám). A megadott három kategória (közepes, erős és nagyon erős) ideális típus az OFJ oltalma alatt álló kenyér előállításához. Ezért úgy véljük, hogy elegendő az engedélyezett lisztkategóriák meghatározása, és nincs szükség a termékleírás előző változatában meghatározott paraméterek feltüntetésére.

Ugyanezen okokból szeretnénk bevezetni, hogy legfeljebb 10 %-ban rozslisztet is lehessen használni, mivel ez a liszt javítja a kenyerek ízét és színét. A rozsliszt néhány évig háttérbe szorult, de a közelmúltban sikeresen visszatért.

| d) | Módosultak az engedélyezett alaptészták leírásai és típusai. A termékleírás jelenlegi változata megállapítja, hogy a használt „alaptészta”„aktív kovász”, amelyből meghatározott százaléknyit használnak fel („a tésztában felhasznált liszt 15–20 %-ának megfelelő mennyiségben”). Javasoljuk a bekezdés címsora szövegének módosítását (hogy az „alaptészta” kifejezés helyébe az „alap- vagy kelesztő tészta” kifejezés lépjen), valamint annak kifejtését, hogy az „aktív kovász” a „Pa de Pagès Català” OFJ-vel ellátott kenyér készítésének a leggyakrabban alkalmazott, ha nem is az egyetlen kizárólagos módja.
  A javasolt megfogalmazás a következő:
  „Alap- vagy kelesztő tészta:


  Ahhoz, hogy a kenyér tésztája megkeljen, a tésztához alap- vagy kelesztő tésztát adnak. A leggyakrabban használt kelesztő tészta az előző este készített »aktív kovászból« áll, amelyhez lisztet és vizet és olykor sót adnak, hűvös hőmérsékleten, amelynek az a rendeltetése, hogy késleltesse a kelesztési folyamatot. Ezt a szakaszt legalább egyszer el kell végezni, és többször is meg lehet ismételni. A folyamat automatizálható, és az alaptészta folyamatosan reprodukálható.


  Más, kelesztő tulajdonságokkal rendelkező tésztafajták, amelyekhez hozzá lehet adni egy adag élesztőt, szintén elfogadhatók.”

  A módosítás indokolása: Először is megváltozott a bekezdés címsora, az „alaptészta” kifejezés helyébe az „alap- vagy kelesztő tészta” lépett. Ennek oka a nemzeti jogszabály módosítása. A Spanyolországban a kenyérre vonatkozó minőségi előírások jóváhagyásáról szóló, 2019. április 26-i 308/2019. sz. királyi rendelet leszűkítette az „alaptészta” fogalmát oly módon, hogy az egyetlen olyan típusú kelesztő tésztát jelentsen, amely csupán spontán kelesztésen esett át és amelyhez nem adtak élesztőt. Másodsorban, döntés született arról, hogy lehetővé kell tenni a különböző típusú kelesztő tészták használatát (amelyekhez élesztőt és/vagy sót is hozzá lehet adni), és ezt a gyakorlatot a pékek egyéni mérlegelésére kell bízni. |
| --- | --- |

d)

Módosultak az engedélyezett alaptészták leírásai és típusai. A termékleírás jelenlegi változata megállapítja, hogy a használt „alaptészta”„aktív kovász”, amelyből meghatározott százaléknyit használnak fel („a tésztában felhasznált liszt 15–20 %-ának megfelelő mennyiségben”). Javasoljuk a bekezdés címsora szövegének módosítását (hogy az „alaptészta” kifejezés helyébe az „alap- vagy kelesztő tészta” kifejezés lépjen), valamint annak kifejtését, hogy az „aktív kovász” a „Pa de Pagès Català” OFJ-vel ellátott kenyér készítésének a leggyakrabban alkalmazott, ha nem is az egyetlen kizárólagos módja.

a tésztában felhasznált liszt 15–20 %-ának megfelelő mennyiségben

A javasolt megfogalmazás a következő:

„Alap- vagy kelesztő tészta:

Alap- vagy kelesztő tészta:

Ahhoz, hogy a kenyér tésztája megkeljen, a tésztához alap- vagy kelesztő tésztát adnak. A leggyakrabban használt kelesztő tészta az előző este készített »aktív kovászból« áll, amelyhez lisztet és vizet és olykor sót adnak, hűvös hőmérsékleten, amelynek az a rendeltetése, hogy késleltesse a kelesztési folyamatot. Ezt a szakaszt legalább egyszer el kell végezni, és többször is meg lehet ismételni. A folyamat automatizálható, és az alaptészta folyamatosan reprodukálható.

Ahhoz, hogy a kenyér tésztája megkeljen, a tésztához alap- vagy kelesztő tésztát adnak. A leggyakrabban használt kelesztő tészta az előző este készített »aktív kovászból« áll, amelyhez lisztet és vizet és olykor sót adnak, hűvös hőmérsékleten, amelynek az a rendeltetése, hogy késleltesse a kelesztési folyamatot. Ezt a szakaszt legalább egyszer el kell végezni, és többször is meg lehet ismételni. A folyamat automatizálható, és az alaptészta folyamatosan reprodukálható.

Más, kelesztő tulajdonságokkal rendelkező tésztafajták, amelyekhez hozzá lehet adni egy adag élesztőt, szintén elfogadhatók.”

Más, kelesztő tulajdonságokkal rendelkező tésztafajták, amelyekhez hozzá lehet adni egy adag élesztőt, szintén elfogadhatók.”

A módosítás indokolása: Először is megváltozott a bekezdés címsora, az „alaptészta” kifejezés helyébe az „alap- vagy kelesztő tészta” lépett. Ennek oka a nemzeti jogszabály módosítása. A Spanyolországban a kenyérre vonatkozó minőségi előírások jóváhagyásáról szóló, 2019. április 26-i 308/2019. sz. királyi rendelet leszűkítette az „alaptészta” fogalmát oly módon, hogy az egyetlen olyan típusú kelesztő tésztát jelentsen, amely csupán spontán kelesztésen esett át és amelyhez nem adtak élesztőt. Másodsorban, döntés született arról, hogy lehetővé kell tenni a különböző típusú kelesztő tészták használatát (amelyekhez élesztőt és/vagy sót is hozzá lehet adni), és ezt a gyakorlatot a pékek egyéni mérlegelésére kell bízni.

| e) | Javasoljuk a sóra vonatkozó maximális érték (amelyet a termékleírás jelenlegi változatában a lisztmennyiség 1,8 %-ában állapítottak meg) törlését.
  A módosítás indokolása: A maximális sótartalom azért kerül törlésre, mert ezt az értéket az OFJ jóváhagyásakor hatályos nemzeti jogszabályok alapján határozták meg, amelyet azóta hatályon kívül helyezett a kenyérre vonatkozó minőségi előírások jóváhagyásáról szóló, 2019. április 26-i 308/2019. sz. királyi rendelet. A jelenlegi minőségi előírások 11. cikkének (2) bekezdése állapítja meg a késztermék maximális sótartalmát. Az alkalmazott vizsgálati módszertől függően 100 gramm kenyérre 1,31 gramm sót vagy 100 gramm kenyérre 1,66 gramm sót határoz meg. Tekintettel arra, hogy a nemzeti műszaki és egészségügyi előírások megváltoztak, és a kötelező szabályok módosításaihoz való könnyebb alkalmazkodás érdekében úgy döntöttünk, hogy ez a szakasz szükségtelen, ezért törölni kell. |
| --- | --- |

e)

Javasoljuk a sóra vonatkozó maximális érték (amelyet a termékleírás jelenlegi változatában a lisztmennyiség 1,8 %-ában állapítottak meg) törlését.

A módosítás indokolása: A maximális sótartalom azért kerül törlésre, mert ezt az értéket az OFJ jóváhagyásakor hatályos nemzeti jogszabályok alapján határozták meg, amelyet azóta hatályon kívül helyezett a kenyérre vonatkozó minőségi előírások jóváhagyásáról szóló, 2019. április 26-i 308/2019. sz. királyi rendelet. A jelenlegi minőségi előírások 11. cikkének (2) bekezdése állapítja meg a késztermék maximális sótartalmát. Az alkalmazott vizsgálati módszertől függően 100 gramm kenyérre 1,31 gramm sót vagy 100 gramm kenyérre 1,66 gramm sót határoz meg. Tekintettel arra, hogy a nemzeti műszaki és egészségügyi előírások megváltoztak, és a kötelező szabályok módosításaihoz való könnyebb alkalmazkodás érdekében úgy döntöttünk, hogy ez a szakasz szükségtelen, ezért törölni kell.

| f) | Ami az élesztőt illeti, javasoljuk a pékek által használt élesztőformák körének kibővítését. A termékleírás jelenlegi szövege megállapítja, hogy az élesztőnek tömörített vagy por formájúnak kell lennie. Javasoljuk, hogy a szöveg helyébe a következő szöveg lépjen:
  „Élesztő: A kereskedelmi forgalomban kapható különböző formájú élesztők (Saccharomyces cerevisae L.) legfeljebb 2 %-ban adhatók hozzá. Ez a mennyiség kelesztő tészta alkalmazásával és a termékleírásban meghatározott minimális időtartamnál hosszabb kelesztési idővel csökkenthető.”
  A módosítás indokolása: A jelenlegi szöveg tömörített vagy por formájú, kereskedelmi forgalomban kapható élesztőt említ, de léteznek egyéb kiszerelési formák is, például folyékony élesztő. A cél a termékleírás hozzáigazítása a tényleges piaci helyzethez anélkül, hogy az OFJ oltalma alatt álló termék minősége sérülne.
  A termékleírás „összetevők” szakaszának módosításai közül a c), d) és e) módosítások az egységes dokumentum 3.3. (Nyersanyagok) szakaszát is érinti. |
| --- | --- |

f)

Ami az élesztőt illeti, javasoljuk a pékek által használt élesztőformák körének kibővítését. A termékleírás jelenlegi szövege megállapítja, hogy az élesztőnek tömörített vagy por formájúnak kell lennie. Javasoljuk, hogy a szöveg helyébe a következő szöveg lépjen:

„Élesztő: A kereskedelmi forgalomban kapható különböző formájú élesztők (Saccharomyces cerevisae L.) legfeljebb 2 %-ban adhatók hozzá. Ez a mennyiség kelesztő tészta alkalmazásával és a termékleírásban meghatározott minimális időtartamnál hosszabb kelesztési idővel csökkenthető.”

Élesztő: A kereskedelmi forgalomban kapható különböző formájú élesztők (Saccharomyces cerevisae L.) legfeljebb 2 %-ban adhatók hozzá. Ez a mennyiség kelesztő tészta alkalmazásával és a termékleírásban meghatározott minimális időtartamnál hosszabb kelesztési idővel csökkenthető.

A módosítás indokolása: A jelenlegi szöveg tömörített vagy por formájú, kereskedelmi forgalomban kapható élesztőt említ, de léteznek egyéb kiszerelési formák is, például folyékony élesztő. A cél a termékleírás hozzáigazítása a tényleges piaci helyzethez anélkül, hogy az OFJ oltalma alatt álló termék minősége sérülne.

tömörített vagy por formájú, kereskedelmi forgalomban kapható élesztőt

A termékleírás „összetevők” szakaszának módosításai közül a c), d) és e) módosítások az egységes dokumentum 3.3. (Nyersanyagok) szakaszát is érinti.

Az előállítás módja (A termékleírás e2. szakasza)

Az előállítás módja

Az OFJ-vel ellátott kenyér előállítási folyamatával kapcsolatban javasolt módosítások szükségessé teszik a termékleírás e2. (Az előállítás módja) szakaszának módosítását.

| g) | Ami a dagasztást illeti, a jelenlegi szöveg a következő:
  „Dagasztás:


  A dagasztást kézzel vagy mechanikai eszközökkel is el lehet végezni. A dagasztási idő 20–30 perc a használt dagasztó típusától függően. Az összetevőket először néhány percig lassan keverik, majd a szükséges ideig gyorsabban, anélkül, hogy ez káros hatással lenne a tésztára.


  A tészta hőmérsékletének a dagasztás után 22 oC és 28 oC közöttinek kell lennie annak biztosítása érdekében, hogy az ezt követő kelesztés sikeres legyen.”

  Javasoljuk, hogy a szöveg helyébe a következő szöveg lépjen:
  „A dagasztás vagy a megmunkálás az a folyamat, amelynek során a kenyér összetevőit kézzel vagy mechanikai úton összekeverik. A tészta hőmérsékletének a dagasztás után 22 oC és 28 oC közöttinek kell lennie annak biztosítása érdekében, hogy az ezt követő kelesztés sikeres legyen.”
  A módosítás indokolása: Bár a termékleírás jelenlegi szövege megállapítja, hogy a dagasztási idő 20–30 perc a használt dagasztó típusától függően, az elfogadott időintervallumot valójában nem helyesen határozták meg az eredeti termékleírásban, mivel csak egy dagasztótípust vettek figyelembe (a lapátos típust). Más típusok, például a spirálos dagasztógépek rövidebb dagasztási időt igényelnek, mivel sokkal magasabb percenkénti fordulatszámot érhetnek el a lapátos típusnál. Ezért nem helyénvaló előírni a dagasztási időt, mivel az a használt dagasztógép típusától függ. Az ideális dagasztási feltételek meghatározásának fontos tényezői, a használt dagasztógéptől függetlenül, a tészta hőmérséklete és a pék szakértelme, mivel ezek azok a tényezők, amelyek biztosítják majd, hogy a későbbi kelesztés sikeres lesz. |
| --- | --- |

g)

Ami a dagasztást illeti, a jelenlegi szöveg a következő:

„Dagasztás:

Dagasztás:

A dagasztást kézzel vagy mechanikai eszközökkel is el lehet végezni. A dagasztási idő 20–30 perc a használt dagasztó típusától függően. Az összetevőket először néhány percig lassan keverik, majd a szükséges ideig gyorsabban, anélkül, hogy ez káros hatással lenne a tésztára.

A dagasztást kézzel vagy mechanikai eszközökkel is el lehet végezni. A dagasztási idő 20–30 perc a használt dagasztó típusától függően. Az összetevőket először néhány percig lassan keverik, majd a szükséges ideig gyorsabban, anélkül, hogy ez káros hatással lenne a tésztára.

A tészta hőmérsékletének a dagasztás után 22 oC és 28 oC közöttinek kell lennie annak biztosítása érdekében, hogy az ezt követő kelesztés sikeres legyen.”

A tészta hőmérsékletének a dagasztás után 22 o

o

Javasoljuk, hogy a szöveg helyébe a következő szöveg lépjen:

„A dagasztás vagy a megmunkálás az a folyamat, amelynek során a kenyér összetevőit kézzel vagy mechanikai úton összekeverik. A tészta hőmérsékletének a dagasztás után 22 oC és 28 oC közöttinek kell lennie annak biztosítása érdekében, hogy az ezt követő kelesztés sikeres legyen.”

A dagasztás vagy a megmunkálás az a folyamat, amelynek során a kenyér összetevőit kézzel vagy mechanikai úton összekeverik. A tészta hőmérsékletének a dagasztás után 22 o

o

A módosítás indokolása: Bár a termékleírás jelenlegi szövege megállapítja, hogy a dagasztási idő 20–30 perc a használt dagasztó típusától függően, az elfogadott időintervallumot valójában nem helyesen határozták meg az eredeti termékleírásban, mivel csak egy dagasztótípust vettek figyelembe (a lapátos típust). Más típusok, például a spirálos dagasztógépek rövidebb dagasztási időt igényelnek, mivel sokkal magasabb percenkénti fordulatszámot érhetnek el a lapátos típusnál. Ezért nem helyénvaló előírni a dagasztási időt, mivel az a használt dagasztógép típusától függ. Az ideális dagasztási feltételek meghatározásának fontos tényezői, a használt dagasztógéptől függetlenül, a tészta hőmérséklete és a pék szakértelme, mivel ezek azok a tényezők, amelyek biztosítják majd, hogy a későbbi kelesztés sikeres lesz.

| h) | Ami a tészta pihentetésének szakaszát illeti, egyértelműen meghatározásra került, hogy ez a szakasz elvégezhető szabályozott feltételeket biztosító kelesztő kamrákban. Erről a termékleírás eredeti változata nem tett említést. Helyénvalónak tűnt tisztázni ezt a pontot, és egyértelművé tenni, hogy a végső kelesztési szakaszhoz hasonlóan ez a szakasz vagy a pékség környezeti körülményei között, vagy olyan szabályozott feltételeket biztosító kelesztő kamrában is elvégezhető, amely lehetővé teszi a munka során uralkodó hőmérséklet és páratartalom jobb szabályozását. Ez inkább pontosítás, mint módosítás, mivel ezt a lehetőséget a folyamat más szakaszaira vonatkozóan jelezték, de nem erre a konkrét pontra vonatkozóan. |
| --- | --- |

h)

Ami a tészta pihentetésének szakaszát illeti, egyértelműen meghatározásra került, hogy ez a szakasz elvégezhető szabályozott feltételeket biztosító kelesztő kamrákban. Erről a termékleírás eredeti változata nem tett említést. Helyénvalónak tűnt tisztázni ezt a pontot, és egyértelművé tenni, hogy a végső kelesztési szakaszhoz hasonlóan ez a szakasz vagy a pékség környezeti körülményei között, vagy olyan szabályozott feltételeket biztosító kelesztő kamrában is elvégezhető, amely lehetővé teszi a munka során uralkodó hőmérséklet és páratartalom jobb szabályozását. Ez inkább pontosítás, mint módosítás, mivel ezt a lehetőséget a folyamat más szakaszaira vonatkozóan jelezték, de nem erre a konkrét pontra vonatkozóan.

| i) | Ami a végső kelesztést illeti, az eredeti termékleírás szövege megállapítja, hogy „a kenyerek megformázása után legalább 3 óráig megszakítás nélkül hagyni kell kelni azokat”.
  Javasoljuk, hogy a szöveg helyébe a következő szöveg lépjen:
  „A kenyér megformázása után legalább 3 óráig megszakítás nélkül hagyni kell kelni azt. Ha a tészta vagy az előformázott tészta az egyes szakaszokra előírt minimum 15 percnél hosszabb ideig pihen, akkor a tészta és/vagy az előformázott tészta pihentetésére fordított többletidő alapján a végső kelesztési szakasz időtartama csökkenthető.


  A szobahőmérsékletű pékségekben a végső kelesztés időtartama nyáron legfeljebb 30 perccel csökkenthető a kenyér túlkelesztésének megelőzése érdekében.”

  A módosítás indokolása: Bevett gyakorlat, hogy a pékek hosszabb ideig pihentetik a tésztát vagy az előformázott tésztát. A cél a kenyér ízének és illatának fokozása. E pihentetési idők meghosszabbítása gyakran lehetővé teszi a pékek számára, hogy csökkentsék a végső kelesztési időt. Ezért a pékekre bízzuk annak eldöntését, hogy hogyan osztják fel a kelesztési időket a folyamat során, amíg az összes kelesztési idő kiteszi a legalább 3 óra és 30 perc időtartamot.
  Országunk jellegzetes éghajlata továbbá azzal jár, hogy a nyári időszakban nagyon magasak a hőmérsékletértékek. A légkondicionálással nem rendelkező pékségekben a hőmérséklet meghaladhatja a 40 °C-ot, amikor a sütőket és egyéb gépeket használják. Ez befolyásolja a tészta hőmérsékletét, amely számára az optimális hőmérséklet legfeljebb 28 °C. Ezért azt javasoltuk, hogy a közvetlen folyamatokban a teljes kelesztési idő 30 perccel csökkenthető legyen a kenyér túlkelesztésének elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

i)

Ami a végső kelesztést illeti, az eredeti termékleírás szövege megállapítja, hogy „a kenyerek megformázása után legalább 3 óráig megszakítás nélkül hagyni kell kelni azokat”.

a kenyerek megformázása után legalább 3 óráig megszakítás nélkül hagyni kell kelni azokat

Javasoljuk, hogy a szöveg helyébe a következő szöveg lépjen:

„A kenyér megformázása után legalább 3 óráig megszakítás nélkül hagyni kell kelni azt. Ha a tészta vagy az előformázott tészta az egyes szakaszokra előírt minimum 15 percnél hosszabb ideig pihen, akkor a tészta és/vagy az előformázott tészta pihentetésére fordított többletidő alapján a végső kelesztési szakasz időtartama csökkenthető.

A kenyér megformázása után legalább 3 óráig megszakítás nélkül hagyni kell kelni azt. Ha a tészta vagy az előformázott tészta az egyes szakaszokra előírt minimum 15 percnél hosszabb ideig pihen, akkor a tészta és/vagy az előformázott tészta pihentetésére fordított többletidő alapján a végső kelesztési szakasz időtartama csökkenthető.

A szobahőmérsékletű pékségekben a végső kelesztés időtartama nyáron legfeljebb 30 perccel csökkenthető a kenyér túlkelesztésének megelőzése érdekében.”

A szobahőmérsékletű pékségekben a végső kelesztés időtartama nyáron legfeljebb 30 perccel csökkenthető a kenyér túlkelesztésének megelőzése érdekében.”

A módosítás indokolása: Bevett gyakorlat, hogy a pékek hosszabb ideig pihentetik a tésztát vagy az előformázott tésztát. A cél a kenyér ízének és illatának fokozása. E pihentetési idők meghosszabbítása gyakran lehetővé teszi a pékek számára, hogy csökkentsék a végső kelesztési időt. Ezért a pékekre bízzuk annak eldöntését, hogy hogyan osztják fel a kelesztési időket a folyamat során, amíg az összes kelesztési idő kiteszi a legalább 3 óra és 30 perc időtartamot.

Országunk jellegzetes éghajlata továbbá azzal jár, hogy a nyári időszakban nagyon magasak a hőmérsékletértékek. A légkondicionálással nem rendelkező pékségekben a hőmérséklet meghaladhatja a 40 °C-ot, amikor a sütőket és egyéb gépeket használják. Ez befolyásolja a tészta hőmérsékletét, amely számára az optimális hőmérséklet legfeljebb 28 °C. Ezért azt javasoltuk, hogy a közvetlen folyamatokban a teljes kelesztési idő 30 perccel csökkenthető legyen a kenyér túlkelesztésének elkerülése érdekében.

| j) | A minimális sütési hőmérsékletet 160 °C-ra csökkentettük (jelenleg az 180 °C). Erre a csökkentésre azért van szükség, hogy a sütési feltételeket az új, kisebb formátumokhoz lehessen igazítani. A b) módosításban kifejtettek szerint kisebb kenyérméretek bevezetésére került sor. A kisebb kenyerek alacsonyabb sütési hőmérsékletet igényelhetnek. |
| --- | --- |

j)

A minimális sütési hőmérsékletet 160 °C-ra csökkentettük (jelenleg az 180 °C). Erre a csökkentésre azért van szükség, hogy a sütési feltételeket az új, kisebb formátumokhoz lehessen igazítani. A b) módosításban kifejtettek szerint kisebb kenyérméretek bevezetésére került sor. A kisebb kenyerek alacsonyabb sütési hőmérsékletet igényelhetnek.

| k) | A termékleírás „Értékesítési kiszerelés és csomagolás” szakasza tartalmazza annak lehetőségét, hogy súly szerint nagyobb kenyereket értékesítsenek. Az eredeti termékleírás szerint a kenyércipókat csak egészben vagy a vevő kérésére szeletekben lehetett értékesíteni.
  A módosítás indokolása: Most, hogy az 1 kg-nál nagyobb súlyú kenyerek a kéréseknek és a b) módosításban korábban kifejtetteknek megfelelően bekerültek a szövegbe, figyelembe kell venni azokat a sajátosságokat, amelyekkel ez az értékesítés időpontjában jár. A vásárlók hagyományosan akkor vásároltak súly szerint darabolt kenyeret, ha nem akarták megvásárolni az egész kenyeret. Ezért észszerű megengedni, hogy ezeket a kenyereket súly szerint (egy darabban) értékesítsék, és ne csak egészben vagy szeletelve, ahogy az eddig történt.
  A termékleírás „az előállítás módjáról” szóló bekezdésének módosításai közül a sütési hőmérsékletre vonatkozó j) módosítás és a súly szerinti értékesítésre vonatkozó k) módosítás az egységes dokumentumot is érinti (3.4. és 3.5. szakasz). |
| --- | --- |

k)

A termékleírás „Értékesítési kiszerelés és csomagolás” szakasza tartalmazza annak lehetőségét, hogy súly szerint nagyobb kenyereket értékesítsenek. Az eredeti termékleírás szerint a kenyércipókat csak egészben vagy a vevő kérésére szeletekben lehetett értékesíteni.

A módosítás indokolása: Most, hogy az 1 kg-nál nagyobb súlyú kenyerek a kéréseknek és a b) módosításban korábban kifejtetteknek megfelelően bekerültek a szövegbe, figyelembe kell venni azokat a sajátosságokat, amelyekkel ez az értékesítés időpontjában jár. A vásárlók hagyományosan akkor vásároltak súly szerint darabolt kenyeret, ha nem akarták megvásárolni az egész kenyeret. Ezért észszerű megengedni, hogy ezeket a kenyereket súly szerint (egy darabban) értékesítsék, és ne csak egészben vagy szeletelve, ahogy az eddig történt.

A termékleírás „az előállítás módjáról” szóló bekezdésének módosításai közül a sütési hőmérsékletre vonatkozó j) módosítás és a súly szerinti értékesítésre vonatkozó k) módosítás az egységes dokumentumot is érinti (3.4. és 3.5. szakasz).

Címkézési szabályok

Címkézési szabályok

| l) | A címkézés tekintetében formális módosításokra került sor annak biztosítása érdekében, hogy a címkézési követelményekkel kapcsolatos valamennyi információ ugyanabban a szakaszban szerepeljen. Konkrétan a termékleírás H. szakaszába (Címkézés) bekerült az a tény, hogy az OFJ-vel ellátott kenyér számozott csomagolásokban kerül forgalomba.
  A módosítás indokolása: Az a tény, hogy az OFJ-vel ellátott kenyér számozott címkékkel kerül forgalomba, már szerepelt a hatályos termékleírásban az „Értékesítési kiszerelés, csomagolás és címkézés” cím alatt, de ezt az információ nem szerepelt a címkézésről szóló H. szakaszban. Helyénvalónak tűnt, hogy a címkézésre vonatkozó valamennyi információ a termékleírás ugyanazon szakaszában szerepeljen és ezért a H. szakasz szövegét ennek megfelelően megváltoztattuk.
  Az egységes dokumentum nem írta elő, hogy azokat a csomagolásokat, amelyekben a kenyereket értékesítik, számozással kell ellátni. Mivel ez a gyakorlat fontos az OFJ termék nyomonkövethetőségének biztosítása szempontjából, bekerült az egységes dokumentum 3.6. pontjába. |
| --- | --- |

l)

A címkézés tekintetében formális módosításokra került sor annak biztosítása érdekében, hogy a címkézési követelményekkel kapcsolatos valamennyi információ ugyanabban a szakaszban szerepeljen. Konkrétan a termékleírás H. szakaszába (Címkézés) bekerült az a tény, hogy az OFJ-vel ellátott kenyér számozott csomagolásokban kerül forgalomba.

A módosítás indokolása: Az a tény, hogy az OFJ-vel ellátott kenyér számozott címkékkel kerül forgalomba, már szerepelt a hatályos termékleírásban az „Értékesítési kiszerelés, csomagolás és címkézés” cím alatt, de ezt az információ nem szerepelt a címkézésről szóló H. szakaszban. Helyénvalónak tűnt, hogy a címkézésre vonatkozó valamennyi információ a termékleírás ugyanazon szakaszában szerepeljen és ezért a H. szakasz szövegét ennek megfelelően megváltoztattuk.

Az egységes dokumentum nem írta elő, hogy azokat a csomagolásokat, amelyekben a kenyereket értékesítik, számozással kell ellátni. Mivel ez a gyakorlat fontos az OFJ termék nyomonkövethetőségének biztosítása szempontjából, bekerült az egységes dokumentum 3.6. pontjába.

Egyéb:

Egyéb:

| m) | Felügyeleti és tanúsító szerv (G. szakasz): A tanúsító szerv elérhetősége frissítésre került. Pontosabban fogalmazva, a tanúsító szerv nevét frissítették, mivel, noha ugyanaz a szervezet, a neve megváltozott. A vonatkozó postacím és e-mail-cím szintén frissítésre került. Az ISO 45011 szabványra való hivatkozás helyébe továbbá az ISO/IEC 17065:2012 szabványra való hivatkozás lépett. |
| --- | --- |

m)

Felügyeleti és tanúsító szerv (G. szakasz): A tanúsító szerv elérhetősége frissítésre került. Pontosabban fogalmazva, a tanúsító szerv nevét frissítették, mivel, noha ugyanaz a szervezet, a neve megváltozott. A vonatkozó postacím és e-mail-cím szintén frissítésre került. Az ISO 45011 szabványra való hivatkozás helyébe továbbá az ISO/IEC 17065:2012 szabványra való hivatkozás lépett.

| n) | Nemzeti jogi előírások (I. szakasz): Ez a szakasz törlésre került, mivel ez az 1151/2012/EU rendelet szerint nem követelmény. |
| --- | --- |

n)

Nemzeti jogi előírások (I. szakasz): Ez a szakasz törlésre került, mivel ez az 1151/2012/EU rendelet szerint nem követelmény.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Pa de Pagès Català”

„Pa de Pagès Català”

EU-szám: PGI-ES-0880-AM01-2021.6.17.

EU-szám: PGI-ES-0880-AM01-2021.6.17.

OEM ( ) OFJ (X)

OEM ( ) OFJ (X)

1.   Elnevezés

Elnevezés

„Pa de Pagès Català”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Spanyolország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

A termék típusa

2.3. osztály: kenyér, péksütemények, cukrászsütemények és egyéb pékáru.

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Pa de Pagès Català” oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel védett ún. katalán parasztkenyér hagyományos eljárással készült, kerek, ropogós héjú, puha bélzetű és nagy lyukacsú kenyér, amelynek legalább a végleges formázása kézi úton történik. A készítés teljes folyamata hagyományos eljárást követ, amelynek legfontosabb jellegzetessége a lassú kelesztés és a tűzálló fenekű kemencében történő sütés.

Az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott kenyér jellemzői:

Megjelenés:

Kerek, rusztikus megjelenésű.

Bélzete nagy lyukacsú, szabálytalan szövetű. Színe a készítéséhez felhasznált liszt extrakciós arányától függően a fehértől a krémszínűig változhat, és a kenyér az idő múlásával megőrzi puhaságát. A termék minősége szempontjából kulcsfontosságú a szivacsos bélzet, mely a pékek hozzáértésének és bőséges tapasztalatainak köszönhetően alakul ki.

Héja vastag és ropogós, barnára sütött, felületét a sütés közben felnyíló hasadék tagolja.

Érzékszervi jellegzetességek:

Aromája, íze kitűnő; bizonyos mértékű savasságot mutat, amelynek köszönhetően a sütés után nyolc-kilenc órával is megtartja friss állagát és kellemes textúráját.

Kiszerelés:

A „Pa de Pagès Català” OFJ 200 gramm és 3 000 gramm között változó súlyú kerek kenyércipók formájában kiszerelve kapható, a tetején természetes módon felnyíló hasadék látható.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A felhasznált lisztek vagy lisztkeverékek a búzacsalád bármely, közepesnek, erősnek vagy nagyon erősnek minősített fajtájából állhatnak, és lehetnek eltérő extrakciós arányúak és különböző őrlési módszerekkel előállítottak. Továbbá (a tésztában felhasznált összes lisztnek) legfeljebb a 10 %-a lehet rozsliszt.

Víz: 60–70 % arányban keverik a tésztába (liter víz/kg liszt).

Alap- vagy kelesztő tészta: megmunkált alap- vagy kelesztő tésztát adnak hozzá. Ezt leggyakrabban egy előzetes kelesztésből nyerik.

Élesztő (Saccharomyces cerevisiae L.): legfeljebb 2 %.

Saccharomyces cerevisiae

Étkezési só

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás valamennyi műveletét a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

| a) | Dagasztás |
| --- | --- |

a)

Dagasztás

| b) | Pihentetés
  Ebben a szakaszban a pék hozzáértése fontos szerepet játszik a kenyér aromájának alakításában. Emellett a pihentetés kedvez a dagasztás során kialakult fehérjehálózat megerősödésének is, és így befolyásolja a tészta kezelhetőségét. |
| --- | --- |

b)

Pihentetés

Ebben a szakaszban a pék hozzáértése fontos szerepet játszik a kenyér aromájának alakításában. Emellett a pihentetés kedvez a dagasztás során kialakult fehérjehálózat megerősödésének is, és így befolyásolja a tészta kezelhetőségét.

| c) | Osztás |
| --- | --- |

c)

Osztás

| d) | Előformázás |
| --- | --- |

d)

Előformázás

| e) | Az előformázott tészta pihentetése |
| --- | --- |

e)

Az előformázott tészta pihentetése

| f) | Végleges formázás
  Az előírt alakot kézi formázással kell elérni, a gépi formázás nem megengedett. |
| --- | --- |

f)

Végleges formázás

Az előírt alakot kézi formázással kell elérni, a gépi formázás nem megengedett.

| g) | Kelesztés |
| --- | --- |

g)

Kelesztés

| h) | Darabolás |
| --- | --- |

h)

Darabolás

| i) | Sütés
  A „Pa de Pagès Català” oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel védett termék kizárólag olyan kemencékben süthető, amelyek a sütéshez szükséges hőmérsékletet tűzálló anyagból készült, 160 °C és 230 °C közötti hőmérsékletű aljzatukon keresztül, hővezetés útján állítják elő. A gőzt a pék a szaktudásának megfelelően alkalmazza; ez a művelet rendkívül fontos a héj megjelenése szempontjából. |
| --- | --- |

i)

Sütés

A „Pa de Pagès Català” oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel védett termék kizárólag olyan kemencékben süthető, amelyek a sütéshez szükséges hőmérsékletet tűzálló anyagból készült, 160 °C és 230 °C közötti hőmérsékletű aljzatukon keresztül, hővezetés útján állítják elő. A gőzt a pék a szaktudásának megfelelően alkalmazza; ez a művelet rendkívül fontos a héj megjelenése szempontjából.

| j) | Kihűlés |
| --- | --- |

j)

Kihűlés

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Pa de Pagès Català” oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel védett termék egészben, szeletelés nélkül kerül a vásárlóhoz. A kenyér értékesítése becsomagolva történik. Minden kenyér külön csomagolást kap, és csomagolóanyagként kizárólag papírból vagy más fenntartható, biológiailag lebomló és környezetkímélő anyagból készült zacskók alkalmazhatók.

A csomagolást az értékesítés helyén kell végezni közvetlenül a végső fogyasztónak történő értékesítés előtt, ugyanis a csomagolóanyag felgyorsíthatja a héj átnedvesedését a bélzet felől, aminek következtében a héj megpuhulhat és rugalmasabbá válhat, így a kenyér héja kevésbé lesz ropogós és a bélzet elveszíti szivacsosságát.

A kenyér kizárólag az értékesítéskor, a vásárló kérésére vágható fel szeletekre. Az 1 000 g-nál nagyobb súlyú kenyerek értékesíthetők súly szerint kimérve és a levágott darabok felszeletelhetők vagy egészben hagyhatók.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A „Pa de Pagès Català” OFJ saját logóval rendelkezik, amely a csomagolt végterméket kíséri. A „Pa de Pagès Català” oltalom alatt álló földrajzi jelzés logóját minden olyan gazdasági szereplő jogosult használni, amely teljesíti a termékleírásban foglalt követelményeket.

Az OFJ-vel ellátott kenyér csomagolásán fel kell tüntetni a sorozatszámot, a „Pa de Pagès Català” OFJ elnevezést, annak logóját és az OFJ uniós szimbólumát.

Az OFJ logójának fekete-fehér megjelenítése:

Image 1

Az oltalom alatt álló földrajzi jelzés saját logójának Pantone-színkódjai: lapát – 457; kenyér árnyéka – 265; kenyér héja – 124

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Pa de Pagès Català” oltalom alatt álló földrajzi jelzés földrajzi területe egybeesik Katalónia autonóm Közösség területével.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A földrajzi terület sajátosságai

A Katalónia autonóm Közösség teljes területén csak pa de pagès néven ismert „Pa de Pagès Català” a régió történelmileg leghíresebb kenyere. A pa de pagès név etimológiája egyértelműen jelzi a kenyér vidéki eredetét. Katalán nyelven a pa szó kenyeret, a pagès szó földművest, parasztot jelent: az elnevezés jelentése tehát „parasztkenyér”. A földművesek Katalónia vidéki területein mindenütt pa de pagès-t készítettek saját fogyasztásra. Ennek megfelelően kifejezetten kézműves jellegű termékről van szó, hiszen a masía néven ismert katalán parasztházakban és a többi falusi házban készítették. A vidéki pékmesterek ugyancsak ezt a fajta kenyeret sütötték, hiszen ez volt az a kenyérfajta, amely – földművesek számára ideális módon – napokig tökéletes állapotban eltartható volt. Kerek formája mellett legfontosabb jellegzetessége, hogy alakját kézi formázás útján nyeri, lassú kelesztéssel készül, sütése pedig tűzálló fenekű kemencékben történik – ez a hagyomány több mint hat évszázad folyamán fennmaradt.

pa de pagès

pa de pagès

pa

pagès

pa de pagès

masía

Mind a házilag, mind a pékmesterek által sütött pa de pagès készítésének hagyománya évszázadokon át szállt apáról fiúra. Éppen ezek a vidéki pékek voltak azok, akik a XVI–XVIII. század folyamán Katalóniában lezajlott több, a falvakból a városokba irányuló migrációs hullám alkalmával fokozatosan terjesztették el a pa de pagès-t a nagyvárosok és környékük fogyasztói körében.

pa de pagès

pa de pagès

A XIX. század végén néhány történelmi esemény végérvényesen megszilárdította a „Pa de Pagès Català” mint a katalán sütőipar legjellegzetesebb terméke népszerűségét. Az 1888-ban és az 1929-ben rendezett két barcelonai világkiállítás, amelyek éppen Katalónia iparosodásának időszakára estek, nagy tömegekben vonzotta a vidéki földműveseket a katalán fővárosba. Katalónia belső és déli részein ezrek hagyták ott falvaikat, hogy jobb megélhetést keressenek maguknak Barcelona és más iparosodott nagyvárosok, mint Manresa, Reus stb. gyáraiban. Sokan voltak közöttük olyanok, akik szülőfalujukban pékek voltak, vagy otthon ők sütötték a pa de pagès-t. Közülük aztán sokan nem a gyárakban, hanem a városi pékségekben találtak maguknak munkát, melyeknek egyre növekvő számú lakosságot kellett kenyérrel ellátniuk.

pa de pagès

Miközben többen pékségi munkásként találták meg helyüket a városi társadalomban, a sütőiparban alkalmazott munkamódszerek is átalakuláson mentek keresztül: ekkor kezdődött meg a gépesítés, és az addig felhasználtaknál finomabbra őrölt lisztek is ekkor jelentek meg az alapanyagok között. Ekkortájt kezdtek terjedni a hagyományos parasztkenyereknél könnyebben és gyorsabban elkészíthető hosszúkás kenyerek. Az új városi lakosság ugyanakkor hű maradt hagyományos kenyeréhez, és a pékségekben a pa de pagès-t kereste, ami arra sarkallta a városi pékségeket, hogy a modern hosszúkás kenyereket és a parasztkenyeret egyaránt kínálják.

pa de pagès

A pa de pagès-t ekkor már Katalónia teljes területén hagyományos és kézműves, régi időktől fogva fogyasztott kenyérként ismerték, amelynek semmi köze nem volt az újfajta kenyerekhez. Ez a hírneve máig változatlan. Olyannyira, hogy a katalán gasztronómia egyik leghíresebb terméke, a paradicsomos kenyér (katalán nyelven: pa amb tamàquet) szinte elképzelhetetlen másképpen, mint „Pa de Pagès Català”-ból készítve.

pa de pagès

pa amb tamàquet

A pa de pagès elkészítésének módszere a XIX. és a XX. század folyamán Barcelonából és a többi ipari városból Katalónia teljes területére átterjedt. Amint azt a Katalónia különböző vidékeiről származó, hagyományosan kenyérsütéssel foglalkozó családok leszármazottai is megerősítik, elkészítésének módszere az elmúlt száz évben nem változott, alapjait mindvégig megőrizte: a kenyérkészítés során alkalmazott folyamatok időtartamát, a különleges odafigyeléssel végzett sütést, illetve mindenekelőtt a pékmesteri hozzáértést igénylő gőzadagolást, amely alapvetően fontos a kész kenyér héjának állaga szempontjából.

pa de pagès

5.2.   A termék sajátosságai

A termék sajátosságai

A „Pa de Pagès Català” a katalán sütőipar legjellegzetesebb terméke. Olyan hosszan kelesztett, kizárólag kézi úton formázott, tűzálló fenekű kemencében lassan barnára sütött, ropogós héjú, lágy, szivacsos bélzetű, nagy lyukacsú kenyérről van szó, amely frissességét és kellemes textúráját sütés után nyolc-kilenc órával is megőrzi. Ezek a jellegzetességek, melyek a katalán pékek hozzáértésének és bőséges tapasztalatainak köszönhetők, olyan sajátos tulajdonságokkal ruházzák fel a terméket, amelyek régmúlt időkre visszatekintve is változatlanok, és amelyek az idők folyamán segítették megőrizni a kenyér jó hírnevét.

5.3.   A földrajzi terület és a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat

A földrajzi terület és a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat

A termék és a földrajzi terület között elsősorban az teremt kapcsolatot, hogy a termék régóta jó hírnévnek örvend, valamint az, hogy a katalánok között nemzedékeken át apáról fiúra szálló előállítási módszer mindvégig hű maradt a hagyományokhoz. A termék fontosságára jellemző, hogy a katalán konyhaművészet elképzelhetetlen a „Pa de Pagès Català” nélkül.

Katalóniában a „Pa de Pagès Català” kézművesipari hírneve és minősége több évszázados, és mindeközben a termék maga több konfliktusnak is forrása volt. Így a Barcelonai Egyetem egyik munkatársa, Antoni Riera a XIV–XVIII. századi modern katalán városokban sütött, értékesített és fogyasztott kenyerekről írva említést tesz arról, hogy a XVIII. századi Barcelonában a vidékről a városba került kenyér, konkrétan, mondja Riera, „a környékbeli falvakból érkező pa de pagès” nem kis feszültséget okozott. Könnyű megérteni, mi volt az oka a városi és a katalán fővároson kívülről érkező pékek között kialakult feszültségnek: a pa de pagès jobb minőségű kenyér volt, mint a barcelonai pékségekben sütött kenyerek, ezért a vásárlók az előbbit kedvelték jobban. Ugyanezt mutatja ki Jesús Ávila történész is a más településekről Barcelonába érkező kenyerekkel kapcsolatban: „A városi lakosság egyértelműen a San Jeroni de la Vall d’Hebron szerzetesei által sütött kenyereket szerette. A pa de pagès mellett más vidékek kenyerei is népszerűvé váltak, például a vallsi és a reusi kenyerek, a hosszú francia kenyér vagy a llonguet [néven ismert zsemleféle].” Mint látható, a történészek – legalábbis a XVIII. századtól fogva – úgy tekintenek a „Pa de Pagès Català”-ra, mint a katalóniai terület sajátos jellegzetességére.

pa de pagès

pa de pagès

pa de pagès

llonguet

A kenyérkészítés más specialistái, konyhaművészek és történészek (F. Tejero, X. Barriga, J. C. Capel, E. Rosset, P. Roca) ugyancsak vissza-visszatérően mint sajátságos katalán terméket említik műveikben a „Pa de Pagès Català”-t.

Szemléltetésképpen érdemes lehet felidézni, hogy a képzőművészet hogyan jelenítette meg viszonylag gyorsan a kenyér egyediségét. A „Pa de Pagès Català” egyik legrégebbi képi ábrázolása a léridai Pia Almoina XIV–XV. századi falfestményein található, amelyeken a szegények asztalán nagy kerek kenyerek láthatók, szemben a kor tehetősebb társadalmi osztályai által fogyasztott kenyerekkel. Egy gyors művészettörténeti áttekintés keretében olyan konkrét műveket is illendő megemlíteni, amelyek felidézik a hagyományos katalán kenyér formáját, mint Picasso és Dalí esetében (a XX. század elején és közepén), később pedig a múlt század második felében működött, nemzetközileg kevésbé ismert festők csendéletein.

Kiemelést érdemel, hogy a „Pa de Pagès Català” nyomán hogyan jelentek meg pa de pagès néven más hasonló kenyerek például a Baleár-szigeteken vagy a szomszédos autonóm körzetek Katalóniával határos tartományaiban (Huesca, Castellón). Erre a jelenségre utal José Carlos Capel, a spanyol táplálkozási szokásokat tanulmányozó és népszerűsítő szakember, konyhaművészeti kritikus „El pan. Elaboración, formas, mitos, ritos y gastronomía” („A kenyér. Készítés, formák, mítoszok, rítusok és gasztronómia”) című művében (Barcelona, Montserrat Mateu, 1991) is, amikor kijelenti, hogy „a pan de payés elnevezés [a katalán pa de pagès spanyol nyelvű megfelelője] olyan termékek megnevezésére használatos, amelyek külsőjüket és ízjegyeiket illetően ezt a kiváló katalán kenyeret próbálják, általában nem sok sikerrel, utánozni”.

pa de pagès

El pan. Elaboración, formas, mitos, ritos y gastronomía

pan de payés

A pa de pagès elterjedtsége a különböző spanyol tartományokban az állami hatóságok felügyelete alatt közzétett hivatalos kenyérárjegyzékekben is tetten érhető. A kenyér árának 1986-ban történt liberalizálásáig a pa de payès szerepelt a négy katalán tartomány listáin, míg a Baleár-szigeteken csak pan de flama (közönséges baguette típusú kenyér) volt, és a helyileg „payès” néven ismert kenyér nem szerepelt a listán.

pa de pagès

pa de payès

pan de flama

payès

A legutóbbi években számos újságcikk emelte ki azoknak a Katalónia-szerte megtalálható, az évszázados hagyományt követő családi kemencékkel működő pékségeknek a kiválóságát, amelyek megtartották specialitásaik között a „Pa de Pagès Català”-t.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

A módosítás feldolgozása alatt az aktualizált termékleírás a következő linken érhető el: http://agricultura.gencat.cat/web/.content/al_alimentacio/al02_qualitat_alimentaria/normativa-dop-igp/plecs-tramit/pliego-condiciones-igp-pa-pages-catala-modificacion.pdf és, jóváhagyását követően, a következő linken lesz elérhető: http://agricultura.gencat.cat/ca/ambits/alimentacio/segells-qualitat-diferenciada/distintius-origen/dop-igp/normativa-dop-igp/plecs-condicions/en-vigor/

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

---

Helyesbítések

| 2022.8.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/26

---

Helyesbítés a következőhöz: Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10803 - ELKEM / HYDRO ENERGI INVEST / ALTOR FUND MANAGER / VIANODE) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 302., 2022. augusztus 8.
  )

(2022/C 307/11)

A 2. oldalon, az 1. pontban, az első sorban:

a következő szövegrész:

„2022. július 29-én”

helyesen:

„2022. augusztus 1-jén”.

---