# Jurnalul Oficial C 301/5 au

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 301 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 655 august 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 301

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 655 august 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUŢII |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 149‐a sesiune plenară a CoR, 27.4.2022-28.4.2022 |
| 2022/C 301/01 | Rezoluția Comitetului European al Regiunilor privind sprijinul regiunilor și orașelor din UE pentru Ucraina | 1 |
| 2022/C 301/02 | Rezoluția Comitetului European al Regiunilor – REPowerEU: orașele și regiunile accelerează tranziția energetică | 6 |
| | AVIZE |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 149‐a sesiune plenară a CoR, 27.4.2022-28.4.2022 |
| 2022/C 301/03 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Consolidarea relațiilor dintre UE și Regatul Unit la nivel subnațional și remedierea impactului teritorial al retragerii Regatului Unit din UE | 11 |
| 2022/C 301/04 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Noul Bauhaus european. Frumos, durabil, pentru toți | 16 |
| 2022/C 301/05 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Misiunile europene | 22 |
| 2022/C 301/06 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Autoritatea Europeană pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară | 33 |
| 2022/C 301/07 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Economia UE după pandemia de COVID-19: implicații pentru guvernanța economică | 40 |
| 2022/C 301/08 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Asigurarea unui nivel minim global de impozitare a grupurilor multinaționale în Uniune | 45 |
| 2022/C 301/09 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – O strategie europeană pentru universități | 51 |
| 2022/C 301/10 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Viitoarele ajutoare de stat acordate de UE agriculturii, silviculturii și zonelor rurale | 56 |
| 2022/C 301/11 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Strategia UE pentru păduri pentru 2030 | 61 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

A 149‐a sesiune plenară a CoR, 27.4.2022-28.4.2022

2022/C 301/01

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor privind sprijinul regiunilor și orașelor din UE pentru Ucraina

1

2022/C 301/02

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor – REPowerEU: orașele și regiunile accelerează tranziția energetică

6

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 149‐a sesiune plenară a CoR, 27.4.2022-28.4.2022

2022/C 301/03

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Consolidarea relațiilor dintre UE și Regatul Unit la nivel subnațional și remedierea impactului teritorial al retragerii Regatului Unit din UE

11

2022/C 301/04

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Noul Bauhaus european. Frumos, durabil, pentru toți

16

2022/C 301/05

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Misiunile europene

22

2022/C 301/06

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Autoritatea Europeană pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară

33

2022/C 301/07

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Economia UE după pandemia de COVID-19: implicații pentru guvernanța economică

40

2022/C 301/08

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Asigurarea unui nivel minim global de impozitare a grupurilor multinaționale în Uniune

45

2022/C 301/09

Avizul Comitetului European al Regiunilor – O strategie europeană pentru universități

51

2022/C 301/10

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Viitoarele ajutoare de stat acordate de UE agriculturii, silviculturii și zonelor rurale

56

2022/C 301/11

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Strategia UE pentru păduri pentru 2030

61

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 149‐a sesiune plenară a CoR, 27.4.2022-28.4.2022 |
| 2022/C 301/12 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Către o punere în aplicare echitabilă din punct de vedere social a Pactului verde | 70 |
| 2022/C 301/13 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Consolidarea democrației și a integrității alegerilor | 102 |
| 2022/C 301/14 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Asigurarea funcționării sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) și a mecanismului de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM) pentru orașele și regiunile UE | 116 |
| 2022/C 301/15 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Modificarea Directivei privind eficiența energetică pentru a răspunde noilor obiective climatice pentru 2030 | 139 |
| 2022/C 301/16 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Modificarea Directivei privind energia din surse regenerabile pentru a răspunde noilor obiective climatice pentru 2030 | 184 |
| 2022/C 301/17 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Revizuirea Regulamentului privind exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura (LULUCF) și a Regulamentului privind partajarea eforturilor | 221 |

III   Acte pregătitoare

Comitetul Regiunilor

A 149‐a sesiune plenară a CoR, 27.4.2022-28.4.2022

2022/C 301/12

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Către o punere în aplicare echitabilă din punct de vedere social a Pactului verde

70

2022/C 301/13

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Consolidarea democrației și a integrității alegerilor

102

2022/C 301/14

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Asigurarea funcționării sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) și a mecanismului de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM) pentru orașele și regiunile UE

116

2022/C 301/15

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Modificarea Directivei privind eficiența energetică pentru a răspunde noilor obiective climatice pentru 2030

139

2022/C 301/16

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Modificarea Directivei privind energia din surse regenerabile pentru a răspunde noilor obiective climatice pentru 2030

184

2022/C 301/17

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Revizuirea Regulamentului privind exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura (LULUCF) și a Regulamentului privind partajarea eforturilor

221

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

A 149‐a sesiune plenară a CoR, 27.4.2022-28.4.2022

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 301/1

---

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor privind sprijinul regiunilor și orașelor din UE pentru Ucraina

(2022/C 301/01)

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR)

1.

condamnă invazia neprovocată și nejustificată a Ucrainei la 24 februarie 2022 de către Federația Rusă, sprijinită de Belarus;

2.

solicită încetarea imediată și necondiționată a focului și deschiderea unor coridoare umanitare sigure; Rusia trebuie să înceteze imediat acțiunea militară și să retragă toate forțele militare și paramilitare și toți funcționarii administrativi din teritoriile ucrainene ocupate;

3.

subliniază că această invazie este un act criminal împotriva poporului ucrainean și a suveranității și integrității teritoriale a Ucrainei, precum și o încălcare brutală a principiilor democratice și a statului de drept; subliniază că atacurile fără discriminare împotriva civililor, inclusiv a primarilor orașelor și satelor, constituie crime de război comise de armata rusă și încalcă dreptul internațional, în special Carta ONU, Actul final de la Helsinki, Carta de la Paris pentru o nouă Europă și Memorandumul de la Budapesta; toate încălcările drepturilor omului, crimele de război și crimele împotriva umanității de pe teritoriul Ucrainei trebuie înregistrate, investigate și urmărite penal de către Curtea Penală Internațională;

4.

se declară solidar cu poporul ucrainean, care își apără țara împotriva invadatorilor ruși; își exprimă profunda durere cu privire la pierderile de vieți omenești și suferința umană cauzate de atrocitățile rusești;

5.

își reafirmă sprijinul pentru autoritățile locale și regionale ucrainene și solicită eliberarea imediată a primarilor și a funcționarilor publici ucraineni răpiți de forțele de ocupație rusești, cu încălcarea celei de-a patra Convenții de la Geneva;

6.

afirmă că numai poporul ucrainean își poate alege în mod democratic liderii la nivel național, regional și local și declară că nu va recunoaște sau colabora cu nicio conducere regională sau locală instalată de Rusia în Ucraina;

Manifestarea concretă a solidarității cu autoritățile locale și regionale

Manifestarea concretă a solidarității cu autoritățile locale și regionale

| 7. | subliniază solidaritatea extraordinară cu persoanele care fug din calea războiului din Ucraina, manifestată de cetățenii UE; își exprimă îngrijorarea cu privire la deportarea ucrainenilor împotriva voinței lor în teritorii controlate de Rusia; felicită autoritățile Uniunii Europene pentru unitatea de care au dat dovadă în fața războiului Rusiei împotriva Ucrainei, pentru întărirea solidarității prin acordarea de ajutor umanitar direct și asistență de urgență în domeniul protecției civile, precum și pentru activarea mecanismului de protecție imediată a celor care fug din calea războiului; subliniază că acest ajutor va trebui să crească semnificativ în lunile următoare pentru a se evita o criză umanitară în regiunile frontaliere ale UE; |
| --- | --- |

7.

subliniază solidaritatea extraordinară cu persoanele care fug din calea războiului din Ucraina, manifestată de cetățenii UE; își exprimă îngrijorarea cu privire la deportarea ucrainenilor împotriva voinței lor în teritorii controlate de Rusia; felicită autoritățile Uniunii Europene pentru unitatea de care au dat dovadă în fața războiului Rusiei împotriva Ucrainei, pentru întărirea solidarității prin acordarea de ajutor umanitar direct și asistență de urgență în domeniul protecției civile, precum și pentru activarea mecanismului de protecție imediată a celor care fug din calea războiului; subliniază că acest ajutor va trebui să crească semnificativ în lunile următoare pentru a se evita o criză umanitară în regiunile frontaliere ale UE;

| 8. | se angajează să mobilizeze în continuare orașele și regiunile pentru a oferi ajutor refugiaților din Ucraina; subliniază, în special, nevoile regiunilor de frontieră în ceea ce privește sprijinul logistic pentru primirea inițială și tranzit; |
| --- | --- |

8.

se angajează să mobilizeze în continuare orașele și regiunile pentru a oferi ajutor refugiaților din Ucraina; subliniază, în special, nevoile regiunilor de frontieră în ceea ce privește sprijinul logistic pentru primirea inițială și tranzit;

| 9. | invită autoritățile locale și regionale din Europa să solicite sau să ofere sprijin prin intermediul platformei de sprijin și informare „Help Ukraine” (1), lansată de CoR; |
| --- | --- |

9.

invită autoritățile locale și regionale din Europa să solicite sau să ofere sprijin prin intermediul platformei de sprijin și informare „Help Ukraine” (1

| 10. | reiterează apelul autorităților locale și regionale din Ucraina și UE de a revitaliza sau de a stabili parteneriate și înfrățiri între orașe și regiuni, în vederea procesului de reconstrucție; |
| --- | --- |

10.

reiterează apelul autorităților locale și regionale din Ucraina și UE de a revitaliza sau de a stabili parteneriate și înfrățiri între orașe și regiuni, în vederea procesului de reconstrucție;

Consolidarea perspectivei europene a Ucrainei

Consolidarea perspectivei europene a Ucrainei

| 11. | subliniază că reformele din Ucraina în materie de descentralizare și dezvoltare regională au contribuit în mod semnificativ la consolidarea democrației locale, la consolidarea autonomiei și la reziliența generală a comunităților locale ale țării, ceea ce reprezintă un element important al rezistenței ucrainene împotriva invadatorilor ruși. aceste reforme au fost puse în aplicare cu un sprijin substanțial din partea regiunilor și orașelor Uniunii Europene, inclusiv prin programul „U-LEAD with Europe”, și cu sprijin specific din partea CoR, în cadrul Grupului său operativ pentru Ucraina și prin activități de cooperare inter pares. Succesul acestor reforme de descentralizare a adus Ucraina mai aproape de Uniunea Europeană și de valorile sale privind libertatea, democrația și statul de drept; |
| --- | --- |

11.

subliniază că reformele din Ucraina în materie de descentralizare și dezvoltare regională au contribuit în mod semnificativ la consolidarea democrației locale, la consolidarea autonomiei și la reziliența generală a comunităților locale ale țării, ceea ce reprezintă un element important al rezistenței ucrainene împotriva invadatorilor ruși. aceste reforme au fost puse în aplicare cu un sprijin substanțial din partea regiunilor și orașelor Uniunii Europene, inclusiv prin programul „U-LEAD with Europe”, și cu sprijin specific din partea CoR, în cadrul Grupului său operativ pentru Ucraina și prin activități de cooperare inter pares. Succesul acestor reforme de descentralizare a adus Ucraina mai aproape de Uniunea Europeană și de valorile sale privind libertatea, democrația și statul de drept;

| 12. | solicită comunității internaționale să pregătească un plan de asistență și redresare pentru Ucraina, pentru a sprijini economia, instituțiile și serviciile publice ale Ucrainei, precum și reconstrucția infrastructurii distruse; salută, în acest context, decizia Consiliului European de a institui un Fond fiduciar pentru solidaritatea cu Ucraina și solicită organizarea unei conferințe internaționale pentru a strânge fonduri de la parteneri; subliniază că Rusia, întrucât este responsabilă de distrugerile cauzate, trebuie și ea să contribuie cu despăgubiri de război la reconstrucția Ucrainei; |
| --- | --- |

12.

solicită comunității internaționale să pregătească un plan de asistență și redresare pentru Ucraina, pentru a sprijini economia, instituțiile și serviciile publice ale Ucrainei, precum și reconstrucția infrastructurii distruse; salută, în acest context, decizia Consiliului European de a institui un Fond fiduciar pentru solidaritatea cu Ucraina și solicită organizarea unei conferințe internaționale pentru a strânge fonduri de la parteneri; subliniază că Rusia, întrucât este responsabilă de distrugerile cauzate, trebuie și ea să contribuie cu despăgubiri de război la reconstrucția Ucrainei;

| 13. | sprijină Ucraina în obținerea statutului de țară candidată la UE, în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană și cu aceeași metodologie revizuită de negociere a aderării aplicată Balcanilor de Vest, cu un accent mai puternic pe statul de drept și pe instituțiile democratice; subliniază că solicitările Georgiei și Moldovei de a deveni țări candidate la UE ar trebui, de asemenea, să beneficieze de un tratament favorabil; între timp, integrarea Ucrainei în piața unică a UE, în conformitate cu Acordul de asociere, trebuie continuată fără întârziere; |
| --- | --- |

13.

sprijină Ucraina în obținerea statutului de țară candidată la UE, în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană și cu aceeași metodologie revizuită de negociere a aderării aplicată Balcanilor de Vest, cu un accent mai puternic pe statul de drept și pe instituțiile democratice; subliniază că solicitările Georgiei și Moldovei de a deveni țări candidate la UE ar trebui, de asemenea, să beneficieze de un tratament favorabil; între timp, integrarea Ucrainei în piața unică a UE, în conformitate cu Acordul de asociere, trebuie continuată fără întârziere;

Finanțarea măsurilor de sprijin

Finanțarea măsurilor de sprijin

| 14. | salută pachetele CARE (Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa) și CARE+ ale Comisiei Europene, precum și flexibilitatea prevăzută în cadrul REACT-EU și subliniază beneficiile implicării directe a autorităților locale și regionale în planificarea, gestionarea și punerea în aplicare a pachetelor CARE și REACT-EU; subliniază că adaptările programelor politicii de coeziune trebuie să fie în concordanță cu principiul de „a nu aduce prejudicii coeziunii”, introdus recent în cel de-al 8-lea Raport privind coeziunea; |
| --- | --- |

14.

salută pachetele CARE (Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa) și CARE+ ale Comisiei Europene, precum și flexibilitatea prevăzută în cadrul REACT-EU și subliniază beneficiile implicării directe a autorităților locale și regionale în planificarea, gestionarea și punerea în aplicare a pachetelor CARE și REACT-EU; subliniază că adaptările programelor politicii de coeziune trebuie să fie în concordanță cu principiul de „a nu aduce prejudicii coeziunii”, introdus recent în cel de-al 8-lea Raport privind coeziunea;

| 15. | subliniază că, atât în timpul pandemiei de COVID-19, cât și în cadrul răspunsului la consecințele războiului din Ucraina, politica de coeziune a dovedit că poate produce rezultate pe termen scurt atunci când este necesar. Insistă, cu toate acestea, ca obiectivul real al politicii de coeziune de a consolida coeziunea economică, socială și teritorială prin reducerea disparităților dintre regiuni să nu intre în competiție cu aceste obiective; |
| --- | --- |

15.

subliniază că, atât în timpul pandemiei de COVID-19, cât și în cadrul răspunsului la consecințele războiului din Ucraina, politica de coeziune a dovedit că poate produce rezultate pe termen scurt atunci când este necesar. Insistă, cu toate acestea, ca obiectivul real al politicii de coeziune de a consolida coeziunea economică, socială și teritorială prin reducerea disparităților dintre regiuni să nu intre în competiție cu aceste obiective;

| 16. | salută suspendarea programelor de cooperare transfrontalieră care implică parteneri ruși și belaruși; solicită consolidarea programelor existente între regiunile UE (Polonia, Ungaria, România, Slovacia) și Ucraina; subliniază că sprijinul financiar pentru autoritățile locale și regionale din vecinătatea Ucrainei și pentru țările nelimitrofe care primesc cel mai mare număr de refugiați este categoric insuficient și trebuie consolidat în mod semnificativ, având în vedere rolul jucat de aceste autorități nu numai în asigurarea de adăpost pentru refugiați, ci și în integrarea acestora în sistemele lor de educație, asistență medicală și locuințe; |
| --- | --- |

16.

salută suspendarea programelor de cooperare transfrontalieră care implică parteneri ruși și belaruși; solicită consolidarea programelor existente între regiunile UE (Polonia, Ungaria, România, Slovacia) și Ucraina; subliniază că sprijinul financiar pentru autoritățile locale și regionale din vecinătatea Ucrainei și pentru țările nelimitrofe care primesc cel mai mare număr de refugiați este categoric insuficient și trebuie consolidat în mod semnificativ, având în vedere rolul jucat de aceste autorități nu numai în asigurarea de adăpost pentru refugiați, ci și în integrarea acestora în sistemele lor de educație, asistență medicală și locuințe;

| 17. | sprijină crearea unei rezerve permanente pentru situații de criză pentru a atenua efectele situațiilor de urgență viitoare, completând sau consolidând instrumentele de urgență și de flexibilitate existente; solicită crearea unui instrument local unic al UE pentru refugiații ucraineni care să grupeze toate fondurile puse la dispoziția autorităților locale și regionale pentru adăpostirea refugiaților, în vederea simplificării, integrării și accelerării utilizării fondurilor disponibile; |
| --- | --- |

17.

sprijină crearea unei rezerve permanente pentru situații de criză pentru a atenua efectele situațiilor de urgență viitoare, completând sau consolidând instrumentele de urgență și de flexibilitate existente; solicită crearea unui instrument local unic al UE pentru refugiații ucraineni care să grupeze toate fondurile puse la dispoziția autorităților locale și regionale pentru adăpostirea refugiaților, în vederea simplificării, integrării și accelerării utilizării fondurilor disponibile;

| 18. | observă că, în cazul celor mai afectate state membre și regiuni, ar putea fi necesară revizuirea planurilor lor de redresare și reziliență, pe baza unei consultări adecvate a autorităților regionale, în special având în vedere impactul economic din ce în ce mai mare al războiului asupra țărilor UE; |
| --- | --- |

18.

observă că, în cazul celor mai afectate state membre și regiuni, ar putea fi necesară revizuirea planurilor lor de redresare și reziliență, pe baza unei consultări adecvate a autorităților regionale, în special având în vedere impactul economic din ce în ce mai mare al războiului asupra țărilor UE;

Primirea refugiaților care fug din Ucraina

Primirea refugiaților care fug din Ucraina

| 19. | subliniază că autoritățile locale și regionale se află în prima linie în ceea ce privește primirea milioanelor de refugiați în țările învecinate, precum și a persoanelor strămutate în interiorul Ucrainei (2), aceasta fiind cea mai mare criză a refugiaților din Europa de la cel de-al Doilea Război Mondial; subliniază că toți refugiații, indiferent de originea lor și de afilierea lor politică sau orientarea lor sexuală, ar trebui să aibă dreptul la o primire la fel de favorabilă ca și a celor care provin din Ucraina, în toate regiunile și orașele din UE; |
| --- | --- |

19.

subliniază că autoritățile locale și regionale se află în prima linie în ceea ce privește primirea milioanelor de refugiați în țările învecinate, precum și a persoanelor strămutate în interiorul Ucrainei (2

| 20. | salută activarea Directivei privind protecția temporară, care acum va trebui pusă în aplicare pe deplin, într-un mod bine coordonat, generos, favorabil incluziunii și flexibil, garantând accesul la piața muncii, locuințe, asistență medicală, educație și asistență socială pentru toate persoanele care fug din Ucraina, cu accent pe grupurile vulnerabile, în special femeile și copiii, și indiferent de originea, etnia, afilierea politică sau orientarea sexuală a acestora; |
| --- | --- |

20.

salută activarea Directivei privind protecția temporară, care acum va trebui pusă în aplicare pe deplin, într-un mod bine coordonat, generos, favorabil incluziunii și flexibil, garantând accesul la piața muncii, locuințe, asistență medicală, educație și asistență socială pentru toate persoanele care fug din Ucraina, cu accent pe grupurile vulnerabile, în special femeile și copiii, și indiferent de originea, etnia, afilierea politică sau orientarea sexuală a acestora;

| 21. | atrage atenția asupra caracteristicilor specifice ale Directivei 2001/55/CE a Consiliului (3) privind protecția temporară, care le oferă refugiaților libertatea de a alege statul membru în care doresc să se stabilească temporar (articolul 26) și subliniază că recunoașterea drepturilor la liberă circulație și a autonomiei refugiaților are drept rezultat pozitiv reducerea presiunii asupra sistemelor naționale de azil și asupra capacităților de primire în regiunile de frontieră; |
| --- | --- |

21.

atrage atenția asupra caracteristicilor specifice ale Directivei 2001/55/CE a Consiliului (3

| 22. | solicită instituirea unui mecanism european de transfer voluntar, luându-se în considerare capacitățile de primire ale autorităților locale și regionale; reamintește în acest context apelul său de a se acorda orașelor și regiunilor din UE acces direct la finanțarea UE pentru migrație și integrare; invită Comisia să prezinte un sistem funcțional de distribuire a refugiaților în vederea viitoarelor crize ale refugiaților; solicită statelor membre să recunoască aceste angajamente voluntare și să le dea curs; |
| --- | --- |

22.

solicită instituirea unui mecanism european de transfer voluntar, luându-se în considerare capacitățile de primire ale autorităților locale și regionale; reamintește în acest context apelul său de a se acorda orașelor și regiunilor din UE acces direct la finanțarea UE pentru migrație și integrare; invită Comisia să prezinte un sistem funcțional de distribuire a refugiaților în vederea viitoarelor crize ale refugiaților; solicită statelor membre să recunoască aceste angajamente voluntare și să le dea curs;

| 23. | subliniază că mulți refugiați ucraineni sunt deosebit de vulnerabili și că aproximativ jumătate dintre ei sunt minori; evidențiază că dintre sutele de mii de copii care fug, mulți sunt neînsoțiți și au nevoie de protecție și îngrijire specială; sprijină un „pachet privind protecția copilului” pentru copiii refugiați ucraineni, acordând prioritate necesității ca aceștia să poată frecventa o școală; |
| --- | --- |

23.

subliniază că mulți refugiați ucraineni sunt deosebit de vulnerabili și că aproximativ jumătate dintre ei sunt minori; evidențiază că dintre sutele de mii de copii care fug, mulți sunt neînsoțiți și au nevoie de protecție și îngrijire specială; sprijină un „pachet privind protecția copilului” pentru copiii refugiați ucraineni, acordând prioritate necesității ca aceștia să poată frecventa o școală;

| 24. | solicită măsuri ferme de prevenire a traficului de ființe umane, întrucât majoritatea persoanelor care fug din Ucraina sunt femei și copii, iar rapoartele privind drepturile omului au arătat o creștere a numărului de cazuri de grupări infracționale organizate care îi vizează și îi exploatează, în special în scopul exploatării sexuale sau prin muncă; |
| --- | --- |

24.

solicită măsuri ferme de prevenire a traficului de ființe umane, întrucât majoritatea persoanelor care fug din Ucraina sunt femei și copii, iar rapoartele privind drepturile omului au arătat o creștere a numărului de cazuri de grupări infracționale organizate care îi vizează și îi exploatează, în special în scopul exploatării sexuale sau prin muncă;

| 25. | subliniază necesitatea de a oferi cursuri de limbi străine, educație și formare; subliniază în acest sens potențialul rețelei „Orașe și regiuni pentru integrarea migranților” din cadrul CoR; |
| --- | --- |

25.

subliniază necesitatea de a oferi cursuri de limbi străine, educație și formare; subliniază în acest sens potențialul rețelei „Orașe și regiuni pentru integrarea migranților” din cadrul CoR;

Impactul asupra politicilor UE

Impactul asupra politicilor UE

| 26. | încurajează luarea de măsuri imediate în toate regiunile europene pentru a reduce dependența UE de țările terțe, și în special de importurile de energie din Rusia, și invită Comisia Europeană să sprijine eforturile acestora; |
| --- | --- |

26.

încurajează luarea de măsuri imediate în toate regiunile europene pentru a reduce dependența UE de țările terțe, și în special de importurile de energie din Rusia, și invită Comisia Europeană să sprijine eforturile acestora;

| 27. | sprijină solicitarea privind interzicerea totală a importurilor de gaze, petrol și cărbune din Rusia în Europa și încurajează autoritățile locale și regionale să înceapă elaborarea unor planuri de urgență pentru a se pregăti pentru consecințele unor astfel de sancțiuni; |
| --- | --- |

27.

sprijină solicitarea privind interzicerea totală a importurilor de gaze, petrol și cărbune din Rusia în Europa și încurajează autoritățile locale și regionale să înceapă elaborarea unor planuri de urgență pentru a se pregăti pentru consecințele unor astfel de sancțiuni;

| 28. | consideră că planul REPowerEU (4) este o modalitate de a accelera tranziția către o energie curată, de a spori securitatea energetică a UE, de a reduce dependența UE de importurile de combustibili fosili și de materii prime din țări terțe, în special din Federația Rusă și, astfel, de a reduce riscurile politice, economice și de securitate care rezultă din aceste importuri; solicită investiții masive și măsuri concrete pentru a stimula energia din surse regenerabile, eficiența și economisirea energiei, circularitatea, electrificarea și cercetarea în domeniul combustibililor alternativi durabili ca soluții cu adevărat sigure și accesibile pe termen lung; |
| --- | --- |

28.

consideră că planul REPowerEU (4

| 29. | insistă asupra faptului că impactul războiului nu ar trebui să fie în detrimentul acțiunilor climatice și al sustenabilității, astfel cum sunt prevăzute atât în Acordul de la Paris, cât și în Agenda 2030 a ONU privind dezvoltarea durabilă, și își reafirmă angajamentul față de Pactul verde european, care reprezintă totodată calea pentru consolidarea autonomiei strategice a UE; |
| --- | --- |

29.

insistă asupra faptului că impactul războiului nu ar trebui să fie în detrimentul acțiunilor climatice și al sustenabilității, astfel cum sunt prevăzute atât în Acordul de la Paris, cât și în Agenda 2030 a ONU privind dezvoltarea durabilă, și își reafirmă angajamentul față de Pactul verde european, care reprezintă totodată calea pentru consolidarea autonomiei strategice a UE;

| 30. | consideră că eforturile UE de a-și spori independența energetică trebuie să includă abandonarea completă a proiectelor Nord Stream și Nord Stream 2; |
| --- | --- |

30.

consideră că eforturile UE de a-și spori independența energetică trebuie să includă abandonarea completă a proiectelor Nord Stream și Nord Stream 2;

| 31. | salută călduros recenta sincronizare a rețelelor electrice ucrainene și moldovene cu rețeaua continentală europeană; |
| --- | --- |

31.

salută călduros recenta sincronizare a rețelelor electrice ucrainene și moldovene cu rețeaua continentală europeană;

| 32. | reiterează apelul lansat de autoritățile locale și regionale ucrainene către comunitatea internațională de a le sprijini în gestionarea urgențelor de mediu cauzate de invazie, inclusiv în locurile în care sunt amplasate centralele nucleare și fabricilor chimice; |
| --- | --- |

32.

reiterează apelul lansat de autoritățile locale și regionale ucrainene către comunitatea internațională de a le sprijini în gestionarea urgențelor de mediu cauzate de invazie, inclusiv în locurile în care sunt amplasate centralele nucleare și fabricilor chimice;

| 33. | salută decizia Comisiei Europene de a începe negocierile cu Ucraina pentru ca această țară să adere la programul LIFE, astfel încât să beneficieze de finanțare pentru a contribui la refacerea mediului după distrugerile cauzate de invazia Rusiei, fie că este vorba de poluare, de distrugerea ecosistemelor sau de alte efecte pe termen lung; |
| --- | --- |

33.

salută decizia Comisiei Europene de a începe negocierile cu Ucraina pentru ca această țară să adere la programul LIFE, astfel încât să beneficieze de finanțare pentru a contribui la refacerea mediului după distrugerile cauzate de invazia Rusiei, fie că este vorba de poluare, de distrugerea ecosistemelor sau de alte efecte pe termen lung;

| 34. | subliniază că conflictul va avea în mod inevitabil consecințe grave pentru sectorul agroalimentar al UE, dat fiind că Ucraina și Rusia sunt exportatori importanți de mai multe produse agricole (cum ar fi cerealele și oleaginoasele), precum și de îngrășăminte cu azot; subliniază că UE trebuie să își consolideze angajamentul de a asigura sisteme alimentare sustenabile, garantând, în același timp, accesibilitatea din punct de vedere financiar a alimentelor de calitate pentru toți prin reducerea dependenței de anumite produse agricole și factori de producție esențiali proveniți din import; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că perturbarea exporturilor din Ucraina și Rusia a condus deja la creșteri uriașe la nivel mondial ale prețurilor produselor agricole de bază și că consecințele sunt resimțite în special în țările și regiunile cele mai sărace ale lumii; |
| --- | --- |

34.

subliniază că conflictul va avea în mod inevitabil consecințe grave pentru sectorul agroalimentar al UE, dat fiind că Ucraina și Rusia sunt exportatori importanți de mai multe produse agricole (cum ar fi cerealele și oleaginoasele), precum și de îngrășăminte cu azot; subliniază că UE trebuie să își consolideze angajamentul de a asigura sisteme alimentare sustenabile, garantând, în același timp, accesibilitatea din punct de vedere financiar a alimentelor de calitate pentru toți prin reducerea dependenței de anumite produse agricole și factori de producție esențiali proveniți din import; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că perturbarea exporturilor din Ucraina și Rusia a condus deja la creșteri uriașe la nivel mondial ale prețurilor produselor agricole de bază și că consecințele sunt resimțite în special în țările și regiunile cele mai sărace ale lumii;

Observații suplimentare

Observații suplimentare

| 35. | sprijină drepturile poporului rus și belarus care protestează împotriva războiului lui Putin și le apără drepturile la alegeri corecte, la libertatea de exprimare și de întrunire, solicitând totodată eliberarea imediată a protestatarilor deținuți pe nedrept; |
| --- | --- |

35.

sprijină drepturile poporului rus și belarus care protestează împotriva războiului lui Putin și le apără drepturile la alegeri corecte, la libertatea de exprimare și de întrunire, solicitând totodată eliberarea imediată a protestatarilor deținuți pe nedrept;

| 36. | sprijină aplicarea în continuare a unor sancțiuni solide și coordonate împotriva Rusiei și Belarusului pentru a contracara în mod eficace capacitățile Rusiei de a continua agresiunea; sugerează Comisiei să prezinte orientări privind punerea în aplicare și asigurarea respectării sancțiunilor, având în vedere că există încă divergențe, inclusiv la nivel regional și local, în ceea ce privește instrumentele și procedurile utilizate pentru a verifica statutul privind proprietatea în cazul întreprinderilor, activelor și bunurilor imobiliare; |
| --- | --- |

36.

sprijină aplicarea în continuare a unor sancțiuni solide și coordonate împotriva Rusiei și Belarusului pentru a contracara în mod eficace capacitățile Rusiei de a continua agresiunea; sugerează Comisiei să prezinte orientări privind punerea în aplicare și asigurarea respectării sancțiunilor, având în vedere că există încă divergențe, inclusiv la nivel regional și local, în ceea ce privește instrumentele și procedurile utilizate pentru a verifica statutul privind proprietatea în cazul întreprinderilor, activelor și bunurilor imobiliare;

| 37. | subliniază că toate țările candidate și potențial candidate la aderarea la UE ar trebui încurajate să se alinieze la sancțiunile convenite la nivelul UE pentru a-și sublinia angajamentul față de UE și valorile sale; |
| --- | --- |

37.

subliniază că toate țările candidate și potențial candidate la aderarea la UE ar trebui încurajate să se alinieze la sancțiunile convenite la nivelul UE pentru a-și sublinia angajamentul față de UE și valorile sale;

| 38. | condamnă propaganda rusă și discursurile de incitare la ură, care alimentează conflictul și servesc interesele autorilor crimelor de război; solicită măsuri eficace la nivel european, național, regional și local pentru a contracara și a înlătura această propagandă; condamnă organizarea de demonstrații în sprijinul agresiunii Rusiei în orașele europene; |
| --- | --- |

38.

condamnă propaganda rusă și discursurile de incitare la ură, care alimentează conflictul și servesc interesele autorilor crimelor de război; solicită măsuri eficace la nivel european, național, regional și local pentru a contracara și a înlătura această propagandă; condamnă organizarea de demonstrații în sprijinul agresiunii Rusiei în orașele europene;

| 39. | îl însărcinează pe președinte să transmită prezenta rezoluție Comisiei Europene, Parlamentului European, Președinției franceze și Președinției cehe ale Consiliului UE, președintelui Consiliului European, precum și Președintelui, Guvernului și Parlamentului Ucrainei. |
| --- | --- |

39.

îl însărcinează pe președinte să transmită prezenta rezoluție Comisiei Europene, Parlamentului European, Președinției franceze și Președinției cehe ale Consiliului UE, președintelui Consiliului European, precum și Președintelui, Guvernului și Parlamentului Ucrainei.

Bruxelles, 28 aprilie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Platforma de sprijin și informare „Help Ukraine” este o platformă de stabilire de contacte pentru a pune în legătură regiunile de tranzit și autoritățile locale și regionale suprasolicitate cu cele din alte state membre ale UE, care au capacitatea de a ajuta.

1

(2)  Ukraine Refugee Situation (Situația refugiaților din Ucraina) (unhcr.org).

2

Ukraine Refugee Situation

(3)  Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri ((JO L 212, 7.8.2001, p. 12).

3

(4)  Comunicarea Comisiei pe tema „REPowerEU: acțiuni europene comune pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și durabilă”, 8 martie 2022.

4

---

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 301/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 301/6

---

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor – REPowerEU: orașele și regiunile accelerează tranziția energetică

(2022/C 301/02)

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

| — | având în vedere prețurile ridicate și aflate în creștere ale energiei, care erodează puterea de cumpărare a gospodăriilor și a întreprinderilor începând cu vara anului 2021, determinate de cererea globală de energie, în special de gaze, într-o perioadă de redresare în urma pandemiei de COVID-19, |
| --- | --- |

—

având în vedere prețurile ridicate și aflate în creștere ale energiei, care erodează puterea de cumpărare a gospodăriilor și a întreprinderilor începând cu vara anului 2021, determinate de cererea globală de energie, în special de gaze, într-o perioadă de redresare în urma pandemiei de COVID-19,

| — | având în vedere comunicarea și setul de instrumente ale Comisiei Europene (CE) privind abordarea creșterii prețurilor energiei, din 13 octombrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea și setul de instrumente ale Comisiei Europene (CE) privind abordarea creșterii prețurilor energiei, din 13 octombrie 2021,

| — | având în vedere invazia neprovocată și nejustificată a Ucrainei de către Federația Rusă, inițiată la 24 februarie 2022, cu sprijinul Belarusului, |
| --- | --- |

—

având în vedere invazia neprovocată și nejustificată a Ucrainei de către Federația Rusă, inițiată la 24 februarie 2022, cu sprijinul Belarusului,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei Europene „REPowerEU: acțiuni europene comune pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și durabilă”, din 8 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei Europene „REPowerEU: acțiuni europene comune pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și durabilă”, din 8 martie 2022,

| — | având în vedere Declarația de la Versailles emisă de șefii de stat sau de guvern din UE în cadrul reuniunii informale desfășurate la 10 și 11 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Versailles emisă de șefii de stat sau de guvern din UE în cadrul reuniunii informale desfășurate la 10 și 11 martie 2022,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei Europene privind securitatea aprovizionării și prețuri accesibile ale energiei electrice, propunerea de regulament privind stocarea gazelor și cadrul temporar de criză privind ajutoarele de stat, din 23 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei Europene privind securitatea aprovizionării și prețuri accesibile ale energiei electrice, propunerea de regulament privind stocarea gazelor și cadrul temporar de criză privind ajutoarele de stat, din 23 martie 2022,

| — | având în vedere Grupul operativ comun pentru securitatea energetică, care urmează să fie instituit în cel mai scurt timp de Comisia Europeană și de Statele Unite ale Americii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Grupul operativ comun pentru securitatea energetică, care urmează să fie instituit în cel mai scurt timp de Comisia Europeană și de Statele Unite ale Americii,

| — | având în vedere concluziile Președinției Consiliului European din 24 și 25 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției Consiliului European din 24 și 25 martie 2022,

| — | având în vedere activitatea sa actuală privind pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55”, prezentată prin intermediul avizelor și al Grupului de lucru „Pactul verde la nivel local”, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea sa actuală privind pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55”, prezentată prin intermediul avizelor și al Grupului de lucru „Pactul verde la nivel local”,

Confruntarea cu crize multiple

| 1. | salută inițiativele avute în vedere de Comisia Europeană pentru a aborda prețurile actuale ridicate ale energiei, care au crescut din vara anului 2021, exacerbate de războiul ilegal, neprovocat și nejustificat inițiat de Federația Rusă în Ucraina; subliniază că nu este suficientă eliminarea treptată a dependenței noastre de aprovizionarea cu combustibili fosili doar din Federația Rusă, ci consideră că planul REPowerEU este o modalitate de a accelera tranziția energetică, de a reduce dependența UE de importurile de energie și de materii prime în general și, astfel, de a reduce riscurile politice, economice și de securitate care decurg din aceste importuri; cu toate acestea, regretă profund lipsa unei referiri clare la rolul orașelor și regiunilor, atât în ceea ce privește confruntarea cu actuala criză energetică, cât și în ceea ce privește furnizarea de soluții pe termen lung la aceasta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă, de asemenea, îngrijorarea cu privire la impactul regional asimetric preconizat al crizei energetice asupra orașelor și regiunilor UE, care reflectă capacitățile diferite ale acestora de a reacționa la întreruperea aprovizionării cu energie și la creșterea prețurilor energiei, și invită Comisia Europeană și statele membre să țină seama în mod corespunzător de aceste asimetrii atunci când elaborează și pun în aplicare măsurile respective; |
| --- | --- |

2.

| 3. | este profund îngrijorat de constatările prezentate în cel mai recent raport al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) intitulat „Schimbările climatice 2022 – Efecte, adaptare și vulnerabilitate” (1), care confirmă faptul că multe dintre efectele schimbărilor climatice sunt deja ireversibile; subliniază importanța de a nu întârzia și mai mult măsurile de adaptare și atenuare, pentru care autoritățile locale și regionale sunt actori-cheie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că obiectivul securității energetice trebuie să stea, în cele din urmă, la baza obiectivului neutralității climatice și al tranziției energetice. Calea către o energie sigură, durabilă și la prețuri accesibile este singura abordare a crizei actuale adaptată exigențelor viitorului; în acest context, invită colegiuitorii UE să crească nivelul de ambiție și să accelereze adoptarea pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”, care ține seama în special de avizele CoR referitoare la revizuirea Directivei privind energia din surse regenerabile și a Directivei privind eficiența energetică (DEE) și la Directiva privind performanța energetică a clădirilor (EPBD); |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută recunoașterea principiului „eficiența energetică înainte de toate” și reiterează rolul esențial al regiunilor și orașelor din UE în promovarea creșterii eficienței energetice; invită Comisia să includă în strategia sa conceptul de autonomie energetică (2) – o abordare care urmărește să realizeze o situație în care „orice persoană are acces la toate serviciile energetice de care are nevoie și la o parte echitabilă din serviciile energetice pe care le dorește, fără ca impactul sistemului energetic să depășească limitele de mediu”; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază rolul fundamental jucat de instrumentele inovatoare de guvernanță existente pentru cooperare și consolidarea capacităților, cum ar fi Convenția primarilor, Platforma de consiliere privind sărăcia energetică, Pactul climatic european, inițiativa „Energie curată pentru insulele din UE” și alte inițiative similare ale UE menite să consolideze tranziția atât de necesară către o energie accesibilă, durabilă și sigură; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia și statele membre să sprijine crearea de ghișee unice pentru punerea în aplicare a planului REPowerEU la nivel regional și local, în strânsă cooperare cu Banca Europeană de Investiții; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să promoveze reproducerea sistematică a celor mai bune practici actuale prin acordarea de sprijin tehnic și financiar specific autorităților locale și regionale, cu scopul de a reduce costurile inițiale ale măsurilor de eficiență energetică, acordând o atenție deosebită gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor și întreprinderilor mici, precum și consumatorilor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că setul de instrumente pentru abordarea prețurilor energiei (3) a reprezentat o primă încercare de a propune instrumente de atenuare a consecințelor sociale ale actualei crize energetice, dar nu s-a dovedit a fi suficient de eficient, și că, prin urmare, el ar trebui consolidat; consideră că ar trebui să se pună accentul pe soluții pe termen lung pentru o Europă fără combustibili fosili și independentă din punct de vedere energetic, cu schimbări transformatoare în toate sectoarele pentru eradicarea sărăciei energetice și a sărăciei în materie de mobilitate; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia ca, atunci când caută soluții pe termen lung pentru realizarea autonomiei energetice, să țină seama de problemele regiunilor dependente de combustibilii fosili și care nu se pot conecta la rețeaua continentală europeană, cum ar fi regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- |

10.

Stimularea energiei din surse regenerabile, a eficienței energetice și a economiilor de energie prin intermediul planului REPowerEU

| 11. | invită Comisia și statele membre să se asigure că investițiile masive și măsurile concrete de accelerare a utilizării energiilor regenerabile și de stimulare a eficienței energetice, a economisirii energiei și a cercetării în domeniul combustibililor alternativi durabili sunt sunt considerate obiective prioritare și pe deplin interconectate; |
| --- | --- |

11.

| 12. | așteaptă cu interes viitoarea propunere a CE de a asigura o procedură mai rapidă de acordare a autorizațiilor, în conformitate cu principiul subsidiarității în domeniul energiilor regenerabile, și solicită punerea în aplicare a unor măsuri similare pentru proiectele-cheie în materie de eficiență energetică; invită Comisia să consolideze instrumentele existente care oferă sprijin tehnic autorităților locale și regionale; salută, prin urmare, propunerea de inițiativă europeană privind acoperișurile solare din viitoarea comunicare a CE dedicată strategiei privind energia solară, programată pentru luna iunie; invită statele membre să instituie stimulente pentru achiziționare, cum ar fi programe de subvenționare pe termen scurt pentru consumatori; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază rolul decisiv pe care îl joacă acceptarea publică a proiectelor de infrastructură în accelerarea procedurilor de planificare și de acordare a autorizațiilor, și invită Comisia și statele membre să încurajeze diseminarea bunelor practici în acest domeniu, cum ar fi cele menționate în recentul raport privind infrastructura al Rețelei de centre regionale a CoR; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că decarbonizarea clădirilor publice și private reprezintă o parte centrală a Pactului verde european și o parte esențială a soluției la criza actuală, pentru a reduce cererea de gaze; îndeamnă Comisia să accelereze atât introducerea pompelor de căldură (4) ca parte a planului REPowerEU, cât și cercetarea în vederea găsirii unor soluții inovatoare care să facă parcul nostru imobiliar cât mai inteligent și mai neutru cu putință din punct de vedere climatic; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită, de asemenea, Comisia să faciliteze crearea de consorții public-private pentru renovarea clădirilor între industrie și autoritățile locale și regionale, cu scopul de a prezenta pachete integrate de modernizare a încălzirii și răcirii clădirilor, de a institui un program pe scară largă destinat izolării clădirilor, pentru a centraliza investiții eficiente din punctul de vedere al costurilor, cu perioade scurte de amortizare, și de a sprijini formarea forței de muncă din domeniul renovării; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ia act de faptul că potențialul de economisire a energiei este insuficient valorificat în comunicarea privind planul REPowerEU și invită Comisia și statele membre să ia în considerare măsuri precum campanii de încurajare a schimbărilor de comportament; |
| --- | --- |

16.

| 17. | regretă întârzierea adoptării Legii privind refacerea naturii și subliniază că protecția și refacerea biodiversității sunt legate în mod inerent de adaptarea la schimbările climatice și trebuie să rămână un pilon esențial al tranziției verzi în cadrul Pactului verde european; solicită Comisiei să implice pe deplin autoritățile regionale și locale în identificarea „zonelor de referință” adecvate pentru implementarea proiectelor privind energia din surse regenerabile, în conformitate cu principiul subsidiarității, pentru a se asigura că acestea respectă pe deplin principiul de „a nu face rău”; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că securitatea energetică și neutralitatea climatică pot fi realizate numai dacă Uniunea Europeană se bazează pe o piață internă a energiei electrice solidă și pe deplin interconectată și pe o piață funcțională a carbonului; subliniază că orice acțiune temporară pe termen scurt, cum ar fi îmbunătățirea stocării gazelor fosile și creșterea importurilor de GNL, nu ar trebui să creeze blocaje suplimentare și ar trebui să fie „pregătită pentru gaze verzi”, pentru a se pregăti pentru neutralitatea climatică cu hidrogen din surse regenerabile și cu alți combustibili din surse regenerabile; îndeamnă la finalizarea și îmbunătățirea interconectării rețelelor noastre de gaze, hidrogen și energie electrică în întreaga Uniune Europeană, inclusiv sincronizarea completă a rețelelor electrice; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că este important să se integreze și să se beneficieze pe deplin de contribuțiile „prosumatorilor” și ale comunităților locale de energie din surse regenerabile și sugerează o definiție mai puțin restrictivă a rețelelor inteligente în cadrul și infrastructura rețelelor transeuropene de energie (TEN-E); subliniază că este necesar ca noii producători mici să se conecteze la rețelele de joasă și medie tensiune; invită Comisia să ofere un cadru pentru agregarea mai multor proiecte mai mici, cu flexibilitate în special pentru regiunile de frontieră, pentru a putea crea anumite proiecte transfrontaliere agregate și pentru a obține eventual finanțare pentru aceste eforturi; subliniază că grupările europene de cooperare teritorială (GECT) pot juca un rol semnificativ în aceste proiecte; atrage atenția asupra rolului indispensabil al zonelor rurale în producția de energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că actuala criză energetică reprezintă o oportunitate de a crește în mod semnificativ electrificarea și producția de hidrogen din surse regenerabile ca soluții curate pentru decarbonizarea economiei noastre; invită Comisia să prezinte acțiuni ambițioase și concrete pentru punerea în aplicare a Acceleratorului privind hidrogenul, inclusiv un calendar fix pentru fiecare acțiune; ca măsură esențială în acest sens, invită Comisia să elaboreze o inițiativă a UE privind văile de hidrogen („Hydrogen Valleys”), care să o consolideze, să sprijine din punct de vedere structural crearea de rețele europene și cooperarea transfrontalieră și să includă sprijin din partea Fondului pentru inovare al UE și un sprijin sporit prin intermediul întreprinderii comune a Parteneriatului pentru hidrogen curat; salută propunerea privind un Mecanism european global pentru hidrogen și solicită implicarea structurală a regiunilor UE care sunt deja active în domeniu; invită legiuitorii europeni ca, la adoptarea pachetului „Pregătiți pentru 55”, inclusiv a pachetului legislativ pentru decarbonizarea pieței gazelor, să sprijine în mod consecvent introducerea accelerată pe piață a hidrogenului ecologic; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită o actualizare a normelor actuale privind ajutoarele de stat pentru a le optimiza în vederea cofinanțării, funcționării și dezvoltării în continuare a infrastructurii publice de reîncărcare cu energie electrică, și consideră că costurile aferente investițiilor ar trebui să fie eligibile pentru sprijin public, astfel cum s-a menționat în recentul raport privind infrastructura al Rețelei de centre regionale a CoR; |
| --- | --- |

21.

Către un plan REPowerEU în parteneriat cu orașele și regiunile

| 22. | subliniază că viitorul plan REPowerEU ar trebui să includă un plan privind finanțarea și canalizarea finanțării UE existente sau noi pentru a sprijini punerea în aplicare de către autoritățile locale și regionale; invită statele membre să redirecționeze fondurile neutilizate din Mecanismul de redresare și reziliență pentru a sprijini planificarea locală pentru securitatea energetică și investițiile în surse regenerabile; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită Comisiei să fie inclus ca partener instituțional în Grupul de coordonare al Comisiei privind sărăcia energetică și consumatorii vulnerabili, nou instituit, pentru a facilita schimbul de informații și coordonarea între Comisie și statele membre privind chestiunile legate de conceperea și punerea în aplicare a planului REPowerEU, a legislației Uniunii, a programelor și politicilor de la toate nivelurile destinate gospodăriilor vulnerabile și consumatorilor vulnerabili afectați de sărăcia energetică și cea în materie de mobilitate. CoR este gata să contribuie la această cooperare interinstituțională prin intermediul grupului său de lucru privind Pactul verde la nivel local, identificând obstacolele, modurile și mijloacele de concentrare anticipare și intensificare la nivel local și regional a măsurilor din cadrul pachetului „Pregătiți pentru 55”, inclusiv prin schimbul de bune practici, experiențe și cunoștințe; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ia act de faptul că Regulamentul privind Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) impune ca, în toate categoriile de regiuni, un nivel minim de 30 % din resurse să fie dedicat obiectivului ca Europa și regiunile sale să devină mai ecologice, cu emisii scăzute de dioxid de carbon și reziliente; invită statele membre și regiunile să utilizeze posibilitățile oferite de fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) pentru a finanța proiecte privind tranziția energetică, inclusiv privind eficiența energetică, energia din surse regenerabile și dezvoltarea de sisteme, rețele și stocare de energie inteligente în afara cadrului TEN-E; |
| --- | --- |

24.

| 25. | salută lansarea unei cereri speciale în cadrul Instrumentului de sprijin tehnic (IST) pentru a sprijini statele membre să își elimine treptat dependența de combustibilii fosili din Rusia, dar regretă termenul scurt pentru depunerea cererilor pentru acest sprijin specific; invită Comisia să faciliteze accesul la IST pentru a sprijini autoritățile locale și regionale, în special pe cele din regiunile mai puțin dezvoltate care se confruntă cu cel mai mare deficit de capacitate, deoarece acest lucru le descurajează să utilizeze în mod optim sprijinul MRR atunci când realizează investițiile și reformele; este pregătit să sprijine Comisia în asigurarea utilizării efective a acestui instrument de către orașe și regiuni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | recunoaște stabilirea prețului carbonului ca instrument esențial pentru impulsionarea ambițiilor sporite ale UE în materie de climă și sprijină o abordare aplicată tuturor sectoarelor pentru ca aceste ambiții să devină realitate; salută faptul că Comisia recunoaște aceste riscuri și propunerile de abordare a acestora, cum ar fi modificarea Orientărilor privind ajutoarele de stat în cadrul sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii; subliniază că este posibil ca unele dintre măsurile propuse, cum ar fi creșterea impozitării profiturilor excepționale, să nu ofere un sprijin fiabil; este conștient de faptul că introducerea sistemului de comercializare a certificatelor de emisii în sectorul transportului rutier și al construcțiilor (ETS II), combinată cu investiții insuficiente în aceste sectoare și cu creșterea prețurilor combustibililor, ar putea exacerba riscul de sărăcie energetică și în materie de mobilitate; invită, prin urmare, Comisia și colegiuitorii să introducă obligația statelor membre de a stabili un prag procentual minim de cel puțin 20 % din veniturile provenite din licitarea certificatelor ETS, care să fie gestionat direct de autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

26.

| 27. | salută adoptarea cadrului temporar de criză privind ajutoarele de stat pentru a permite statelor membre să utilizeze flexibilitatea prevăzută de normele privind ajutoarele de stat în scopul de a sprijini economia în contextul războiului purtat de Rusia în Ucraina; subliniază că posibilele efecte negative asupra concurenței și denaturarea pieței unice trebuie monitorizate cu atenție. Ia act de faptul că recentul raport al CoR privind infrastructura RegHub (5) se referă la ajutoarele de stat și consideră că normele actuale privind ajutoarele de stat nu sunt optime pentru cofinanțarea, funcționarea și dezvoltarea în continuare a infrastructurii publice de reîncărcare cu energie electrică; o revizuire viitoare ar trebui să ia în considerare costurile de investiții ca fiind eligibile pentru sprijin public; |
| --- | --- |

27.

| 28. | constată cu îngrijorare că actuala criză va avea un impact major asupra finanțelor publice și, prin urmare, invită Comisia să extindă aplicarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) până la adoptarea unui nou cadru de guvernanță economică, și cel puțin până la sfârșitul anului 2023; investițiile publice în sprijinul tranziției ecologice, în special al eficienței energetice și al energiilor din surse regenerabile, nu ar trebui să fie considerate cheltuieli structurale în cadrul de guvernanță economică; |
| --- | --- |

28.

| 29. | salută măsurile prevăzute la articolul 5 din Directiva privind energia electrică în ceea ce privește piața energiei electrice, precum și orientările oferite (6) cu privire la posibilitatea ca statele membre să intervină în stabilirea prețurilor pentru furnizarea energiei electrice; consideră că, având în vedere situația geopolitică actuală și consecințele acesteia asupra pieței energiei, odată cu creșterea și volatilitatea prețurilor la energie electrică, intervenția statelor membre va fi esențială, cu dublul obiectiv de a proteja gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile și întreprinderile mici și de a consolida concurența, în beneficiul, pe termen lung, al consumatorilor. Cu toate acestea, reiterează (7) faptul că aceste măsuri trebuie să fie limitate ca durată, legate de caracterul urgent al crizei energetice și nu trebuie să se transforme niciodată într-o schimbare structurală care ar putea submina liberalizarea gestionării pieței energiei electrice; având în vedere costul din ce în ce mai scăzut al producției de energie din surse regenerabile, sugerează să se ia în considerare decuplarea gazului și a energiei electrice ca măsură posibilă pentru a evita ca prețurile ridicate ale gazelor să afecteze prețurile energiei electrice; |
| --- | --- |

29.

| 30. | salută propunerea legislativă de a asigura un nivel adecvat de stocare a energiei în UE pentru iarna următoare și ulterior; subliniază că stabilirea unor astfel de niveluri minime ar trebui să țină seama de evaluările riscurilor la nivel regional; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază necesitatea unei mai bune înțelegeri a nevoilor și oportunităților regionale de recalificare și perfecționare; invită Comisia să utilizeze inițiative precum Erasmus+ și Orizont Europa pentru a asigura o colaborare mai strânsă între industrie și mediul academic și să lanseze Pactul pentru competențe în ecosistemele industriale esențiale, cum ar fi sectorul hidrogenului, cel solar, cel al pompelor de căldură și cel eolian; invită statele membre să accelereze utilizarea Fondului social european+, a Fondului pentru o tranziție justă și a Mecanismului de redresare și reziliență (MRR) pentru a stimula recalificarea și perfecționarea forței de muncă, în conformitate cu necesitatea de a adapta practicile profesionale la circularitate, la utilizarea materialelor cu emisii scăzute de dioxid de carbon și la noile tehnologii. |
| --- | --- |

31.

Bruxelles, 28 aprilie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_FinalDraft_FullReport.pdf

1

(2)  https://www.energysufficiency.org

2

(3)  Un set de măsuri de acțiune și de sprijin pentru abordarea creșterii prețurilor energiei, 13 octombrie 2021 [COM(2021) 660 final].

3

(4)  Pompele de căldură, care seamănă cu aparatele de aer condiționat și sunt amplasate în afara clădirilor, încălzesc locuințele mai degrabă prin transferul decât prin producerea de căldură. Folosind energie electrică, ele extrag și concentrează căldura din aerul exterior, din sol sau din apă, iar apoi „pompează” această căldură în interior.

4

(5)  https://cor.europa.eu/ro/news/Pages/reghub-launches-consultation-on-21st-century-rules.aspx.

5

(6)  A se vedea anexa 1 la Comunicarea Comisiei Europene privind REPowerEU.

6

(7)  A se vedea Avizul CoR pe tema „Energia din surse regenerabile și piața internă a energiei electrice” (JO C 342, 12.10.2017, p. 79), raportoare: D. Matonienė (LT-CRE), punctul 20.

7

---

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 149‐a sesiune plenară a CoR, 27.4.2022-28.4.2022

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 301/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 301/11

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Consolidarea relațiilor dintre UE și Regatul Unit la nivel subnațional și remedierea impactului teritorial al retragerii Regatului Unit din UE

(2022/C 301/03)

| Raportor: | Michael MURPHY (IE-PPE), membru al Consiliului Local Tipperary, primarul districtului Clonmel |
| --- | --- |

Raportor:

Michael MURPHY (IE-PPE), membru al Consiliului Local Tipperary, primarul districtului Clonmel

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR)

Observații generale

| 1. | salută Acordul comercial și de cooperare UE-Regatul Unit, care a intrat pe deplin în vigoare la 1 mai 2021 și care oferă relației bilaterale un cadru juridic stabil. CoR sprijină o abordare comună și responsabilă a punerii în aplicare a Acordului comercial și de cooperare, inclusiv a Protocolului privind Irlanda de Nord, și respectarea condițiilor de concurență echitabile, și recunoaște eforturile Comisiei Europene de a găsi soluții creative, în special pentru problemele care apar între Irlanda de Nord și restul Regatului Unit; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că Acordul comercial și de cooperare (1) este un acord de liber schimb (ALS) (2), care include dispoziții privind cooperarea în chestiuni economice, sociale, de mediu și în domeniul pescuitului, dar și un „parteneriat strâns cu privire la securitatea cetățenilor” și un cadru general de guvernanță. CoR ia act de faptul că Acordul comercial și de cooperare include domenii de competență ale statelor membre, care, în unele state membre ale UE, țin de competența regiunilor cu competențe legislative; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă, prin urmare, că Acordul comercial și de cooperare este lipsit de „profunzime teritorială” și nu recunoaște în mod corespunzător rolul autorităților locale și regionale (ALR) în relațiile dintre UE și Regatul Unit și se referă la autoritățile locale și regionale numai atunci când este vorba de adaptarea anumitor elemente ale acordului la condițiile regionale specifice (3) sau la chestiuni foarte specifice, cum ar fi dispozițiile fiscale (4). CoR subliniază că Acordul comercial și de cooperare include un rol definit pentru societatea civilă, care este considerată un element în sine al „cadrului instituțional” (5); |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută cooperarea dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit ca reacție la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei și subliniază că autoritățile locale din întreaga Europă se află în prima linie în ceea ce privește furnizarea de sprijin practic și umanitar; |
| --- | --- |

4.

Obiectivul unei mai bune recunoașteri instituționale a relației dintre UE și Regatul Unit la nivel subnațional

| 5. | subliniază că Grupul de contact CoR-Regatul Unit, înființat în februarie 2020, este singurul canal instituțional pentru asigurarea unui forum pentru continuarea dialogului și a parteneriatului politic între UE și autoritățile locale și regionale din Regatul Unit și pentru schimbul de cunoștințe, în special în ceea ce privește cooperarea teritorială și aspectele transfrontaliere. Recunoaște că Grupul de contact CoR-Regatul Unit oferă un spațiu în beneficiul și în interesul comun al ambelor părți pentru a discuta problemele sau oportunitățile care decurg din retragerea Regatului Unit din UE, în special în ceea ce privește domeniile tematice care nu cunosc frontiere (de exemplu, schimbările climatice, turismul, tranziția digitală și tranziția verde și patrimoniul cultural comun). De asemenea, oferă reprezentanților CoR mijloacele de a discuta astfel de chestiuni cu reprezentanții autorităților locale și regionale din Regatul Unit, permițând astfel CoR să mențină și să promoveze relații fructuoase la nivel subnațional; |
| --- | --- |

5.

| 6. | recunoaște că relația dintre UE și Regatul Unit, ținând seama de retragerea fără precedent a unui stat membru din UE, va rămâne relația cea mai intensă și mai multidimensională cu o țară terță, iar relația la nivel subnațional merită recunoaștere. Prin urmare, solicită recunoașterea oficială a Grupului de contact CoR-Regatul Unit și a rolului acestuia de interlocutor subnațional oficial al autorităților locale și regionale din UE și din Regatul Unit în cadrul Acordului comercial și de cooperare, pentru a furniza o evaluare a dimensiunii subnaționale a principalelor aspecte politice și legislative care vor avea un impact asupra relației bilaterale dintre Regatul Unit și UE, la fel cum Adunarea Parlamentară, Forumul societății civile și comisiile specializate Regatul Unit-UE vor fi active în domeniile lor de interes. De asemenea, CoR invită autoritățile locale și regionale din Regatul Unit să colaboreze în continuare cu guvernul Regatului Unit pentru recunoașterea oficială a acestui grup; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă Comisia Europeană să reexamineze structurile Consiliului de parteneriat comun, care supraveghează punerea în aplicare și aplicarea Acordului comercial și de cooperare, pentru a încerca să abordeze lipsa de profunzime teritorială prin implicarea autorităților locale și regionale în monitorizarea și guvernanța Acordului comercial și de cooperare; Instituirea de dialoguri locale (concertare tehnică) pentru a aborda subiecte legate de competențele locale (pescuit, formare, mobilitate, cooperare teritorială etc.) ar contribui la îmbunătățirea relațiilor dintre UE și Regatul Unit la nivel global; |
| --- | --- |

7.

| 8. | încurajează Parlamentul European să adopte o interacțiune formalizată într-un mod reciproc avantajos cu privire la punctele de interes comun pentru CoR și delegația Parlamentului European în Regatul Unit la Adunarea parlamentară a parteneriatului UE-Regatul Unit, pentru a furniza dovezi bazate pe realitatea de pe teren cu privire la punerea în aplicare a Acordului comercial și de cooperare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apreciază discuțiile în curs la nivel politic și tehnic pentru soluționarea problemelor care decurg din punerea în aplicare a Protocolului privind Irlanda de Nord; este conștient, de asemenea, de lucrările în curs ale Comisiei Europene în vederea finalizării unui tratat privind Gibraltarul, dar subliniază, totuși, că punctele care urmează să fie soluționate nu ar trebui să împiedice voința presantă a autorităților locale și regionale de a identifica modalități de cooperare; |
| --- | --- |

9.

Remedierea impactului teritorial al Brexitului

| 10. | Consideră că, de la începutul anului 2020, este încă dificil să se separe efectele care decurg din negocierea și intrarea în vigoare a Acordului comercial și de cooperare de cele ale pandemiei de COVID-19 (6). Salută recentul studiu al CoR pe tema Noile relații comerciale și economice dintre UE și Regatul Unit: impactul asupra regiunilor și orașelor, care ajunge la concluzia că efectele Brexitului sunt asimetrice la nivelul sectoarelor și regiunilor UE, au un impact mai puternic asupra întreprinderilor mai mici, pot reduce mobilitatea capitalului uman și cooperarea dintre întreprinderile din UE și din Regatul Unit și afectează negativ regiunile și comunitățile implicate în proiecte interregionale cu Regatul Unit; salută faptul că studiul confirmă că va fi necesară majorarea bugetului rezervei de ajustare la Brexit pentru a face față acestor efecte asimetrice la nivel european; |
| --- | --- |

10.

| 11. | recunoaște că impactul teritorial al Brexitului se resimte în regiunile din întreaga UE, iar problemele sunt, printre altele, economice, de mediu, sociale, culturale și educaționale – de la comerțul în porturile cele mai importante care sunt deosebit de expuse, cum ar fi cele din Anvers, Calais, Cork, Dover, Dublin, Rotterdam și Zeebrugge, la viitorul schimburilor de studenți, universitățile care colaborează în domeniul adaptării la schimbările climatice, agențiile comerciale regionale care analizează piețe alternative și abordează problemele cetățenilor, printre care mobilitatea și integrarea; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază importanța rezervei de ajustare la Brexit în atenuarea celor mai urgente costuri și în identificarea nevoilor de evaluare pe termen mai lung a impactului Brexitului, sprijinind regiunile și sectoarele economice ale statelor membre, printre altele prin crearea și protecția locurilor de muncă, cum ar fi schemele privind reducerea timpului de muncă, recalificarea și formarea și căutarea de noi piețe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prin urmare, CoR insistă ca dispozițiile Regulamentului privind rezerva de ajustare la Brexit referitoare la implicarea regiunilor și a comunităților locale în punerea în aplicare a rezervei de ajustare la Brexit și raportarea la nivelul NUTS 2 să fie pe deplin respectate. CoR reamintește, de asemenea, că, în vederea programării fondurilor din rezerva de ajustare la Brexit, a solicitat să se pună accentul pe IMM-uri, pe măsurile care vizează reintegrarea cetățenilor UE și pe asistența tehnică. În ceea ce privește distribuirea fondurilor, CoR a pledat pentru o acoperire minimă/un prag minim pentru noile regiuni maritime de la frontiera cu Regatul Unit și pentru alocarea pachetului financiar pentru pescuit fără indexare națională; |
| --- | --- |

13.

| 14. | în prezent, CoR împărtășește preocuparea omologilor regionali din Regatul Unit care sugerează că planificarea strategică a politicii regionale suferă din cauza pierderii finanțării politicii de coeziune a UE și a lipsei securității în ceea ce privește programarea multianuală; |
| --- | --- |

14.

Identificarea unor noi căi de cooperare dincolo de Acordul comercial și de cooperare

| 15. | subliniază disponibilitatea la nivel local a asociațiilor administrației locale și a autorităților locale din Regatul Unit și, în special, a națiunilor descentralizate de a menține relațiile în curs, și chiar de a îmbunătăți relațiile la nivel subnațional cu omologii din UE în această eră post-Brexit; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază meritele reale ale recunoașterii și promovării relațiilor la nivel subnațional, care sunt importante, deoarece concertarea la nivel local poate contribui la relații mai bune la nivel global; de exemplu, restabilirea unei concertări de natură tehnică la nivel local privind pescuitul în zona Insulelor Anglo-Normande ar putea contribui la îmbunătățirea relațiilor dintre UE și Regatul Unit la nivel global; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută faptul că, chiar dacă nu mai participă la programele de finanțare ale UE, Regatul Unit participă în continuare la patru programe tehnice ale UE: Orizont Europa, Copernicus și supravegherea prin satelit, Programul pentru cercetare și formare al Euratom și reactorul termonuclear experimental internațional (ITER). În special primele două programe menționate sunt relevante pentru autoritățile locale și regionale. Ia act de faptul că există o serie de inițiative la care participă în continuare regiunile din Regatul Unit, printre care Scoția și Țara Galilor, care sunt în continuare partenere la inițiativa Vanguard finanțată prin Orizont Europa (7) (care însoțește transformarea industrială pe baza unui proces incluziv, interactiv și antreprenorial bazat pe regiuni RIS3/I3), iar Consiliul Comitatului Kent participă la inițiativa Comitetului pentru Canalul Mânecii (Straits Committee) (8); |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește că unele regiuni din Regatul Unit sunt încă implicate în actuala perioadă de programare (până la sfârșitul anului 2023), de exemplu, programele Interreg Marea Nordului, Interreg Canalul Mânecii și Interreg Irlanda Țara Galilor, și observă că Regatul Unit are o contribuție bugetară majoră la aceste programe transfrontaliere, reprezentând până la o treime din buget. CoR observă că, cel mai probabil, autoritățile locale și regionale nu vor fi în măsură să compenseze pierderea finanțării Interreg prin utilizarea fondurilor regionale sau locale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | recunoaște că, în ceea ce privește închiderea programelor, mai ales în cazul în care autoritățile de management își au sediul în Regatul Unit [Interreg France (Channel) England și Irlanda Țara Galilor], acest lucru trebuie făcut în cele mai bune condiții posibile, în interesul beneficiarilor britanici și din UE și în conformitate cu cerințele UE; |
| --- | --- |

19.

| 20. | recunoaște că singurul program de cooperare transfrontalieră care va supraviețui Brexitului după 2023 va fi programul PEACE PLUS pentru perioada 2021-2027, finanțat de UE cu aproximativ 1 miliard de EUR. Peace PLUS va combina componentele de finanțare PEACE și Interreg existente ale UE într-un singur program transfrontalier coerent pentru Irlanda de Nord și comitatele de graniță ale Irlandei. Programul rămâne o contribuție esențială la punerea în aplicare a Acordului din Vinerea Mare; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ia act de faptul că participarea Regatului Unit la programele Interreg – care se bucură deja de o participare puternică din partea țărilor terțe, cum ar fi programul pentru periferia nordică și Arctica, Programul pentru regiunea Mării Nordului și programul Europa de Nord-Vest – poate fi posibilă dacă guvernul Regatului Unit este de acord să finanțeze participarea; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că ar putea fi posibilă înființarea unei grupări europene de cooperare teritorială (GECT) care să implice un partener dintr-un singur stat membru al UE, inclusiv din regiunile sale ultraperiferice, și o singură autoritate locală sau regională din Regatul Unit, și sugerează că statele membre ale UE ar putea lua în considerare acest instrument, dacă este în concordanță cu cooperarea sa teritorială, în încercarea de a colabora cu Regatul Unit; |
| --- | --- |

22.

| 23. | regretă faptul că impactul Brexitului nu a fost luat în considerare de Comisia Europeană în cel de-al 8-lea raport privind coeziunea. Impactul a contribuit la perturbarea economiei, a cooperării interregionale, a ecosistemelor de cercetare, a sistemelor de formare și a demografiei în multe regiuni ale UE. Comitetul European al Regiunilor ar dori ca evoluțiile geopolitice să fie mai bine luate în considerare în abordarea prospectivă pentru perioada de după 2027; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută faptul că orașele și regiunile din Regatul Unit sunt încă implicate activ în numeroase rețele și asociații ale UE, cum ar fi Congresul Autorităților Locale și Regionale al Consiliului Europei, și se preconizează că vor rămâne în anumite cadre asociative europene, cum ar fi Conferința regiunilor maritime periferice (CRMP), Eurocities și Consiliul localităților și regiunilor europene (CLRE), și că aceste mecanisme asigură un schimb excelent de experiență între autoritățile locale și regionale din Regatul Unit și autoritățile locale și regionale din UE; |
| --- | --- |

24.

| 25. | își exprimă încrederea că cooperarea dintre autoritățile locale și regionale din UE și din Regatul Unit va continua prin înfrățire, având în vedere că aproximativ 100 de orașe din Regatul Unit (9) au o legătură de înfrățire cu orașe din statele membre ale UE; îndeamnă parteneriatele să exploreze în continuare posibile metode de finanțare pentru a sprijini această activitate, deoarece aceste parteneriate promovează schimbul de bune practici, înțelegerea reciprocă și valorile comune, și sunt esențiale pentru un mod de viață european; |
| --- | --- |

25.

| 26. | recunoaște importanța schimburilor educaționale pentru mobilitatea studenților și cercetarea comună, precum și pentru dezvoltarea competențelor lingvistice și a legăturilor umane, și sprijină eforturile administrațiilor descentralizate din Regatul Unit de a deschide noi căi de cooperare dincolo de cadrul Acordului comercial și de cooperare. |
| --- | --- |

26.

| 27. | salută cu căldură în special programul „Taith” din Țara Galilor (10) și programele internaționale de schimb pentru învățare din Țara Galilor și Scoția, care pot compensa cel puțin parțial retragerea Regatului Unit din programul Erasmus+ și pot acoperi lacunele neacoperite de programul național britanic Turing (11); |
| --- | --- |

27.

| 28. | constată că există o tendință vizibilă de bilateralizare a relațiilor la nivel subnațional, după cum o demonstrează deschiderea reprezentanțelor regiunilor UE la Londra și în alte locuri din UK. Națiunile descentralizate din Regatul Unit urmăresc strategii de „națiuni deschise către lume”, care acordă prioritate relațiilor bilaterale cu regiunile europene. În Anglia, orașele și zonele metropolitane inițiază, de asemenea, proiecte de cooperare bilaterală, după cum reiese din parteneriatul Greater Manchester – Renania de Nord-Westfalia. Deși salută relațiile bilaterale, CoR sugerează că această bilateralizare nu ar trebui să fie în detrimentul autorităților locale și regionale din țările cu capacități mai slabe la nivel subnațional, iar acest sprijin nu ar trebui perceput ca intrând în concurență cu obiectivul CoR de a obține o recunoaștere instituțională a dimensiunii subnaționale a relației dintre UE și Regatul Unit; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că există perspective nevalorificate de cooperare între autoritățile locale și regionale din UE și din Regatul Unit în ceea ce privește abordarea în comun a provocărilor comune, cum ar fi acordarea de asistență umanitară, gestionarea durabilă a Mării Nordului, a Canalului Mânecii și a Mării Irlandei, precum și combaterea la nivel global a schimbărilor climatice, punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă la nivel local și regional și trecerea la un turism mai durabil și digitalizat. În acest sens, sprijină ideea lansată de Regatul Unit și Franța de a asigura salarii minime pentru navigatorii și lucrătorii care operează pe legături intraeuropene, adică și între Regatul Unit și Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că relația dintre regiunile UE și cele ale Regatului Unit se bazează, de asemenea, pe patrimoniul cultural comun, pe limbi și pe legături celtice (lingvistice), printre altele, pe valori europene și istorii împărtășite de cetățenii noștri; |
| --- | --- |

30.

| 31. | conchide că toate instituțiile UE au obligația de a identifica și a înțelege mai bine potențialul relațiilor și parteneriatelor UE-Regatul Unit de la nivel subnațional, recunoscând rolul central al autorităților locale și regionale, care reprezintă nivelul de guvernare cel mai apropiat de cetățeni; |
| --- | --- |

31.

| 32. | consideră că instituirea, de către autoritățile regionale sau locale, a unor structuri de consultanță integrală pentru pregătirea pentru efectele Brexitului reprezintă un instrument bun de îmbunătățire a relațiilor dintre Regatul Unit și UE; |
| --- | --- |

32.

| 33. | conchide că, având în vedere provocările cu care se va confrunta UE și direcția în care se va îndrepta în urma Brexitului, este necesar să se înțeleagă mai bine provocările și prioritățile cetățenilor din UE, și recunoaște că Conferința privind viitorul Europei (COFE) oferă un mecanism oportun în acest sens. |
| --- | --- |

33.

Bruxelles, 27 aprilie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  În temeiul articolului 217 din TFUE.

1

(2)  În temeiul articolului 207 din TFUE.

2

(3)  Pagina 61.

3

(4)  Pagina 249.

4

(5)  Pagina 23.

5

(6)  A se vedea capitolul VI din Barometrul anual al CoR pentru 2021: https://cor.europa.eu/en/our-work/Documents/barometer-fullreport%20web.pdf

6

(7)  http://www.s3vanguardinitiative.eu/members

7

(8)  Straits Committee este un forum multilateral de dialog, care oferă membrilor săi un cadru flexibil pentru a colabora în limitele responsabilităților lor și pentru a extinde cooperarea la actorii locali, cum ar fi cei din sectorul voluntariatului, al educației sau al mediului de afaceri.

8

Straits Committee

(9)  Oficiul Național de Statistică, Regatul Unit, date din 2018, publicate în septembrie 2020: https://www.ons.gov.uk/peoplepopulationandcommunity/populationandmigration/populationestimates/datasets/twinnedtownsandsistercities

9

(10)  Program cu o durată de cinci ani (2022-2026), lansat în februarie 2022, care dispune de o finanțare din partea guvernului galez de până la 65 de milioane de euro.

10

(11)  Care nu oferă reciprocitate, are o durată de un an și se concentrează mai curând pe personalul didactic universitar decât pe studenți.

11

---

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 301/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 301/16

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Noul Bauhaus european. Frumos, durabil, pentru toți

(2022/C 301/04)

| Raportor: | Kieran MCCARTHY (IE-AE), membru al Consiliului Local Cork |
| --- | --- |
| Document de referință: | Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Noul Bauhaus european. Frumos, durabil, pentru toți
  COM(2021) 573 |

Raportor:

Kieran MCCARTHY (IE-AE), membru al Consiliului Local Cork

Document de referință:

Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Noul Bauhaus european. Frumos, durabil, pentru toți

COM(2021) 573

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

Prezentarea noului Bauhaus european

| 1. | salută inițiativa interdisciplinară a Comisiei Europene privind noul Bauhaus european (NEB), care contribuie la realizarea Pactului verde european prin adăugarea unei dimensiuni culturale vitale și prin apropierea acestuia de cetățeni. Acest lucru se realizează prin crearea de spații, locuri, produse și moduri de viață estetice, durabile și favorabile incluziunii, care să scoată în evidență facilitarea parteneriatelor și beneficiile reconfigurării și tranziției ecologice, utilizând experiențe concrete la nivel local; |
| --- | --- |

1.

| 2. | recunoaște entuziasmul și sprijinul masiv acordat noului Bauhaus european de către o serie de susținători, actori, organizații ale societății civile, rețele, grupuri, centre și platforme regionale și laboratoare vii, precum și interesul și eforturile continue pentru stimularea creativității și a participării la valoarea și la principiile noului Bauhaus european, a conectării și a construirii acestora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută faptul că rolul autorităților locale și regionale în punerea în aplicare a principiilor noului Bauhaus european este recunoscut, ele fiind bine plasate pentru a contribui la elaborarea politicilor și la punerea în aplicare a acestei inițiative, în conformitate cu principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că, în întreaga UE, orașele și regiunile se află în avangarda dezvoltării bazate pe cultură și că nivelurile local și regional au responsabilități esențiale în ceea ce privește politicile urbane, regionale și culturale durabile; prin urmare, reprezentanții aleși la nivel local și regional sunt esențiali în ceea ce privește creșterea accesibilității noului Bauhaus european și implicarea cetățenilor în procesul de transformare, pentru a promova punerea în aplicare a noului Bauhaus european; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sprijină ferm noul Bauhaus european, ca o ocazie esențială de a valorifica potențialul creativ al regiunilor și localităților și, prin urmare, de a crea soluții acceptate și sustenabile care vor face din Pactul verde un succes; |
| --- | --- |

5.

| 6. | recunoaște caracterul interdisciplinar al noului Bauhaus european, care este integrat într-o serie de programe și componente de finanțare ale UE; cu toate acestea, subliniază că va fi nevoie de adeziunea constantă a partenerilor actuali și viitori; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reafirmă primul principiu-cheie al noului Bauhaus european, care propune o abordare pe mai multe niveluri și bazată pe realitatea zonei. În acest context, CoR subliniază că schimbările au loc la nivel local și regional, acolo unde se înrădăcinează și sentimentul de apartenență; |
| --- | --- |

7.

| 8. | constată cu satisfacție că viziunea Comisiei prevede ca și zonele rurale să fie cuprinse în noul Bauhaus european. Diferitele declarații politice (1) și Pactul rural oferă un cadru pentru viitorul politicilor și măsurilor de dezvoltare rurală în Europa și reprezintă un instrument esențial pentru ca noul Bauhaus european să se conecteze cu zonele rurale, care pot fi calificate și drept „zone experimentale”, prin intermediul desfășurării la scară mică a unor proiecte transformatoare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că noul Bauhaus european are potențialul de a fi un instrument important în redresarea economică, asigurând locuri de muncă la nivel local și promovând o schimbare de mentalitate către o planificare teritorială sustenabilă și eficientă, care va afecta și va îmbunătăți comportamentul social și mobilitatea; |
| --- | --- |

9.

Aspecte problematice

| 10. | este preocupat de faptul că comunicarea rămâne vagă cu privire la modul în care va fi asigurată implicarea autorităților locale și regionale; CoR solicită propuneri specifice privind modul în care autoritățile locale și regionale și CoR vor fi implicate în punerea în practică a acestei inițiative, ținând seama în același timp de principiul echilibrului geografic, reprezentând astfel autoritățile locale și regionale din întreaga UE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că CoR, împreună cu celelalte instituții ale UE, ar trebui să facă parte din rețeaua de sprijin a partenerilor principali ai noului Bauhaus european, care va elabora și testa politici și instrumente de finanțare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită implicarea CoR și a altor instituții ale UE în cadrul mesei rotunde la nivel înalt privind noul Bauhaus european; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că principiile subsidiarității și proporționalității vor determina nivelul la care UE și statele membre vor utiliza instrumentele de politică și măsurile legislative propuse pentru punerea în aplicare a noului Bauhaus european; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că pandemia de COVID-19 va continua să aibă un impact pe termen mediu și lung și că acest lucru ar trebui recunoscut în punerea în aplicare a noului Bauhaus european; ia act de faptul că efectele negative ale pandemiei asupra sărăciei, a aspectelor sociale și a ocupării forței de muncă trebuie să fie luate în considerare în punerea în aplicare a noului Bauhaus european; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia să se asigure că autoritățile locale și regionale se află în centrul strategiei, oferind asistență tehnică, finanțare adecvată și flexibilitate. Succesul noului Bauhaus european va depinde de durabilitate și fezabilitate, ținând seama de diferențele dintre zonele rurale și orașe; |
| --- | --- |

15.

Finanțarea noului Bauhaus european

| 16. | solicită alocarea la nivel local și regional a unor resurse suficiente din bugetele de stat și din programele politicii de coeziune a UE. Cu toate acestea, solicită să se găsească un echilibru între sinergiile creative din cadrul mișcării culturale a noului Bauhaus european și parametrii programelor finanțate de UE; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că ar putea fi utilizate fonduri suplimentare pentru a finanța o asistență externă care să faciliteze schimbul de cunoștințe și valorificarea competențelor personalului existent din sectorul public, într-un schimb fluid și reciproc cu actori privați, locali și din sectorul terțiar; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că experiențele anterioare, premiile și resursele orientate către calitate, estetică și problemele comunitare, în conformitate cu o abordare circulară, ar putea oferi stimulente pentru investiții și finanțarea participativă; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită parteneriate public-privat și investiții în domeniul mai larg al culturii și al patrimoniului cultural, astfel cum se solicită în Apelul la acțiune de la Veneția al Europa Nostra (2); |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că Mecanismul de redresare și reziliență reprezintă, de asemenea, o oportunitate de a sprijini noul Bauhaus european la nivelul statelor membre și al autorităților locale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că noul Bauhaus european ar trebui aliniat la CFM 2021-2027 și la Inițiativa urbană a UE, și că trebuie să se pună la dispoziție o finanțare adecvată pentru a acoperi costurile operaționale ale autorităților locale și regionale care contribuie la noul Bauhaus european; solicită utilizarea unor foi de parcurs ambițioase pentru punerea în aplicare a noului Bauhaus european în cadrul ODD; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită să se țină seama de echilibrul geografic, precum și de diversitatea climatică, economică, socială și culturală a UE, dar și de oportunitățile de finanțare și de alocarea fondurilor, atunci când se elaborează și se pun în aplicare strategiile, proiectele și acțiunile noului Bauhaus european, iar coeziunea teritorială ar trebui să rămână unul dintre obiectivele esențiale; |
| --- | --- |

22.

Indicatori

| 23. | subliniază că autoritățile locale și regionale ar trebui, în limitele competențelor lor, să monitorizeze în ce măsură guvernele naționale utilizează noul Bauhaus european în diferitele programe, instrumente și proceduri și se așteaptă ca Comisia Europeană să prezinte indicatori clari pentru o astfel de monitorizare; |
| --- | --- |

23.

| 24. | este preocupat de faptul că nu există indicatori în actualul ciclu de finanțare a UE (2021-2027) și că aceasta reprezintă o oportunitate ratată de măsurare a succesului; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că principiile de bază ale noului Bauhaus european ar trebui dezvoltate în parteneriat cu autoritățile locale și regionale și crede că aceste principii de bază ale noului Bauhaus european ar trebui integrate ca criterii de calitate pentru programele de finanțare ale UE cu impact direct sau indirect asupra mediului construit, a dezvoltării urbane și rurale, a patrimoniului cultural și a peisajelor culturale; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sugerează crearea unui tablou de bord regional al noului Bauhaus european pentru a stabili o politică regională solidă de monitorizare care să garanteze că noul Bauhaus european este pus în aplicare la toate nivelurile și că investițiile regionale respectă principiile acestuia; |
| --- | --- |

26.

| 27. | observă că autoritățile locale și regionale sunt responsabile pentru un număr considerabil de clădiri publice locale și de spații publice urbane; ele joacă un rol important de reglementare și de finanțare pentru renovarea acestor clădiri și zone urbane. În consecință, autoritățile locale și regionale ar trebui să se concentreze pe identificarea blocajelor în materie de reglementare și să contribuie la simplificarea reglementării și la elaborarea de noi abordări în materie de reglementare; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că CoR a fost implicat în elaborarea și sprijinirea strategiilor privind clima, energia și mediul la nivel local și regional. Grupul de lucru „Pactul verde la nivel local” ar putea fi utilizat pentru a promova principiile noului Bauhaus european și pentru a monitoriza succesul acestuia; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că dialogul dintre autoritățile locale și regionale privind conceptele și procesele inovatoare deschise, abordările interdisciplinare și competențele sunt esențiale. Astfel, noul Bauhaus european ar trebui să fie luat în considerare în cadrul Platformei CoR de schimb de cunoștințe (PSC), al programului „Știința întâlnește regiunile” și al proiectelor de cooperare finanțate prin alte programe ale UE; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că noul Bauhaus european ar trebui să promoveze egalitatea de gen. Egalitatea de gen ar trebui să fie un criteriu transversal și un factor puternic și necesar pentru dezvoltarea durabilă și echilibrată a politicii de coeziune; |
| --- | --- |

30.

Festivalul noului Bauhaus european, premiile și conceptul de laborator

| 31. | salută instituirea celui dintâi premiu NEB și sugerează să se identifice sinergiile cu premiile existente pentru locuințe, patrimoniu cultural, arhitectură contemporană și peisaje. Solicită, de asemenea, un schimb de bune practici rezultate în urma Anului European al Patrimoniului Cultural 2018; |
| --- | --- |

31.

| 32. | recunoaște crearea mărcii europene de excelență ca un prim pas către conceptul de etichetă a noului Bauhaus european, dar este preocupat de faptul că cetățenii pot avea așteptarea ca această etichetă să beneficieze de un flux de finanțare. Utilizarea unei etichete specifice ar putea fi considerată o contribuție concretă a CoR la dezvoltarea inițiativei noului Bauhaus european, astfel cum a susținut CoR în 2021; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută laboratorul NEB și metodologia sa de creare în comun, dar solicită informații suplimentare cu privire la modul său de funcționare; totodată, solicită ca CoR să fie membru activ al laboratorului NEB și să participe la conducerea acestuia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită ca laboratorul să testeze rezultatele/acțiunile selectate pentru primul premiu, să le promoveze și să le transforme în prototipuri; |
| --- | --- |

34.

| 35. | este pregătit să colaboreze cu guvernele naționale, prin intermediul centrelor regionale ale CoR, pentru a dezvolta spații de testare în materie de reglementare și pentru a testa noi abordări în acest domeniu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ia act de faptul că noul Bauhaus european ar trebui să se bazeze pe bunele practici existente în orașele și regiunile UE și să creeze o platformă de resurse disponibilă pentru public; |
| --- | --- |

36.

| 37. | salută Festivalul noului Bauhaus european ca modalitate concretă și vizibilă de a promova în continuare implicarea autorităților locale și regionale și a cetățenilor și de a prezenta proiecte la nivel local și regional; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază activitatea încununată de succes a URBACT, a cooperării teritoriale europene (CTE) și a programului Orizont 2020 privind dezvoltarea unor instrumente interactive eficace, care ar trebui utilizate atunci când este cazul; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că noul Bauhaus european ar trebui să se conecteze la misiunile din cadrul programului Orizont 2020, în special în ceea ce privește adaptarea la schimbările climatice și orașele inteligente și neutre din punct de vedere climatic; |
| --- | --- |

39.

| 40. | reiterează posibilul avantaj al utilizării instrumentului Grupării europene de cooperare teritorială (GECT) pentru proiecte de guvernanță pe mai multe niveluri care implică mai multe țări sau o euroregiune; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ia act de faptul că noul Bauhaus european leagă cei trei piloni ai Agendei urbane a UE (o mai bună legiferare, o mai bună finanțare și o mai bună cunoaștere) (3) și își propune să le pună în practică; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ia act de acțiunile urbane inovatoare în curs (Laboratorul urban al Europei) și de viitoarea Inițiativă urbană europeană. Solicită ca noul Bauhaus european să fie legat de parteneriatele din cadrul Agendei urbane a UE, întrucât această agendă lucrează la concepte legate de Pactul verde și de noul Bauhaus european de aproape patru ani; |
| --- | --- |

42.

| 43. | consideră că noul Bauhaus european are un rol de jucat în punerea în aplicare a Cartei de la Leipzig din 2021 și a Declarației de la Ljubljana din 2021, care solicită abordări integrate, o abordare bazată pe realitatea zonei, guvernanță pe mai multe niveluri, metode de participare și de creare în comun; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră că capitalele europene ale culturii, capitalele europene ale inovării, capitalele europene ale tineretului și capitalele verzi europene pot juca un rol important în promovarea noului Bauhaus european; |
| --- | --- |

44.

| 45. | salută înființarea unor puncte naționale de contact pentru noul Bauhaus european și le solicită să colaboreze îndeaproape cu autoritățile locale și regionale și cu alte părți interesate, inclusiv cu societatea civilă, pentru a se asigura că mișcarea noului Bauhaus european poate continua să crească de la bază la vârf; |
| --- | --- |

45.

| 46. | sugerează că ar putea fi creat un program de formare pentru 100 de orașe interesate, pe baza principiilor noului Bauhaus european. Aceasta ar putea utiliza metodologiile programului „Orașe digitale” sau ale programului „100 de orașe inteligente” și conceptul de piață folosit în cadrul acestui program; |
| --- | --- |

46.

Mediul construit, conceptele de arhitectură și renovare

| 47. | subliniază că mediul construit reflectă o comunitate, iar responsabilitatea pentru calitatea sa globală revine organismelor din sectorul public și părților interesate, inclusiv societății civile, în strânsă cooperare cu publicul; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază că patrimoniul cultural și arhitectural bogat și divers al Europei este un indicator important al calității mediului nostru construit (din punctul de vedere al experienței utilizatorilor și al bunurilor fizice); |
| --- | --- |

48.

| 49. | salută faptul că noul Bauhaus european recunoaște rolul esențial al amenajării teritoriului urban în realizarea unei dezvoltări urbane durabile; |
| --- | --- |

49.

| 50. | salută faptul că noul Bauhaus european recunoaște necesitatea unei culturi comune a arhitecturii de înaltă calitate. Acest lucru va necesita sensibilizarea, diseminarea informațiilor și promovarea rolului culturii și al patrimoniului cultural, al arhitecturii de înaltă calitate și al mediului construit; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că Comisia ar trebui să ajute sectorul construcțiilor să combată utilizarea nesustenabilă a resurselor și deșeurile și să promoveze circularitatea, cu accent pe reutilizarea și reciclarea materialelor. Acest lucru ar putea fi realizat prin eliminarea lacunelor în materie de cunoștințe și competențe și prin digitalizarea proiectării; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ia act de faptul că noul Bauhaus european poate găsi modalități de reducere a birocrației pentru a face renovarea mai ușoară și mai eficientă din punctul de vedere al costurilor; abordarea provocărilor legate de modernizarea clădirilor foarte vechi și a patrimoniului cultural necesită serviciile arhitecților și ale altor experți, precum și meșteșugari cu înaltă calificare (4); |
| --- | --- |

52.

| 53. | reiterează cu fermitate că autoritățile locale și regionale au un rol esențial în asigurarea faptului că măsurile de renovare a clădirilor îndeplinesc cerințele de planificare spațială și urbană, promovează politici de contracarare a depopulării și respectă criteriile de justiție socială și de protecție a mediului. Subliniază că metodologiile statelor membre pentru valul de renovări nu trebuie să submineze acest rol fundamental de coordonare; |
| --- | --- |

53.

| 54. | solicită încă o dată ca semestrul european să țină mai bine seama de problemele urbane: coordonarea politicilor economice și sociale în UE trebuie să acopere locuințele accesibile, inegalitatea și investițiile pe termen lung; |
| --- | --- |

54.

| 55. | salută discursul noului Bauhaus european privind explorarea soluțiilor care să permită accesul la locuințe decente și la prețuri accesibile, în special pentru tineri și alte grupuri sociale vulnerabile; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază că noul Bauhaus european trebuie să se conecteze la Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale (PEDS) și la Declarația Summitului social de la Porto din 2021 pentru a contribui la procesul de reflecție de la nivel european privind locuințele sociale și accesibile după pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

56.

| 57. | solicită promovarea sinergiilor dintre artă, arhitectură, peisaj și arhitectură interioară, amenajarea teritoriului, proiectare și artizanat, precum și modele inovatoare de formare pentru arhitecți și alți profesioniști; |
| --- | --- |

57.

| 58. | solicită, de asemenea, implicarea în Agenda pentru competențe în Europa, pentru a contribui, prin urmare, la promovarea și o mai bună înțelegere, prin intermediul noului Bauhaus european, a nevoilor și oportunităților regionale legate de competențe în domeniul planificării urbane, al construcțiilor, al utilizării durabile a materialelor de construcții, precum și pentru a reduce migrația forței de muncă calificate, care ar putea cauza o scădere a numărului întreprinderilor locale de producție. În acest sens, Agenda digitală pentru Europa joacă un rol important, deoarece tehnologia digitală poate oferi cetățenilor oportunități de creare în comun a mediului lor, fiind un instrument extrem de important în toate etapele dezvoltării inițiativelor noului Bauhaus european; |
| --- | --- |

58.

| 59. | solicită ca noul Bauhaus european să colaboreze cu parteneriatele anterioare din cadrul Agendei urbane a UE, în special în ceea ce privește capacitatea de acțiune în domeniul climei, propunerea privind ecologizarea orașelor și utilizarea spațiilor publice; parteneriatele privind utilizarea durabilă a terenurilor și soluțiile bazate pe natură, economia circulară și cultura și patrimoniul cultural sunt deosebit de relevante; |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază că noul Bauhaus european este un instrument puternic pentru deblocarea inițiativelor economiei sociale, deoarece se bazează pe cooperare și angajament civic. Astfel de inițiative stimulează coeziunea socială, economică, teritorială și culturală și sporesc nivelul de încredere la nivel local în întreaga UE; |
| --- | --- |

60.

Principiile de calitate ale patrimoniului cultural

| 61. | sprijină documentul „Apelul la acțiune de la Veneția: Pentru o nouă renaștere europeană” al Asociației Europa Nostra și declarația acesteia privind patrimoniul comun și memoria istorică; |
| --- | --- |

61.

| 62. | solicită să se identifice sinergii între principiile de calitate definite prin Instrumentul de la Davos privind calitatea culturii construirii („Davos Baukultur”), noul Bauhaus european și principiile de calitate pentru intervențiile finanțate de UE care ar putea avea un impact asupra patrimoniului cultural și ca aceste sinergii să fie integrate în toate politicile și programele de finanțare europene; |
| --- | --- |

62.

| 63. | consideră că patrimoniul cultural este o dimensiune vitală a noului Bauhaus european; valul de renovări trebuie să aibă un „suflet” și o identitate, promovând în același timp o viziune holistică asupra modului în care dorim să ne dezvoltăm orașele și regiunile; |
| --- | --- |

63.

| 64. | solicită CoR să colaboreze cu părțile interesate pentru a promova premiul „Noul Bauhaus european” și premiul „Primarul anului angajat în promovarea patrimoniului”; |
| --- | --- |

64.

| 65. | solicită ca patrimoniul cultural și Pactul verde european să fie strâns interconectate, astfel cum s-a demonstrat în Cartea verde a UE privind patrimoniul cultural (5); |
| --- | --- |

65.

| 66. | este de acord că ar trebui alocate fonduri publice strategiilor de mediu bazate pe cultură prin proiecte-pilot și inițiative ale noului Bauhaus european care abordează principalele aspecte culturale ale tranziției verzi și valorifică diferitele capacități ale comunităților locale și ale regiunilor; |
| --- | --- |

66.

Concluzii

| 67. | solicită Comisiei Europene să stabilească legături mai bune între noul Bauhaus european și cadrele conceptuale, legate de cultură, estetice și de proiectare existente. Acest lucru ar transpune principiile în acțiune și ar permite noului Bauhaus european să valorifice potențialul creativ, cultural și de patrimoniu al autorităților locale și regionale pentru a renova și revitaliza cartierele din întreaga UE. Propune, prin urmare, un sistem de bonuri valorice pentru laboratorul noului Bauhaus european, prin care orașele și regiunile interesate să poată primi un astfel de bon valoric care să le permită să obțină sprijinul necesar pentru organizarea unui laborator al noului Bauhaus european în circumscripția lor. O condiție pentru alocarea unui astfel de bon valoric ar fi, pe de o parte: 1. capacitatea laboratorului noului Bauhaus european de „a crea, a realiza prototipuri și a testa în comun instrumentele, soluțiile și măsurile în materie de politici care vor facilita transformarea la nivel concret”; și, pe de altă parte, 2. ca rezultatele laboratorului noului Bauhaus european să fie prezentate consiliului regional sau local; |
| --- | --- |

67.

| 68. | solicită să se identifice sinergii între inițiativa noului Bauhaus european și procesele de implicare a cetățenilor din Europa (cum ar fi Conferința privind viitorul Europei) și strategiile și planurile de acțiune care promovează calitatea arhitecturală și estetică (cum ar fi valul de renovări din cadrul Agendei urbane a UE); |
| --- | --- |

68.

| 69. | consideră că noul Bauhaus european trebuie să devină o mișcare reală care implică autoritățile locale și regionale, și nu doar un alt proiect cu o abordare descendentă. Crearea unui mod de viață european conștient de aspectele ecologice este esențială pentru toate orașele și cetățenii UE. Trebuie să fie un proiect pentru toți, nu doar pentru unii. Asumarea responsabilității trebuie să înceapă cu cetățenii de la nivel local și să treacă dincolo de marile zone urbane. Accesibilitatea pentru cetățenii obișnuiți și organizațiile societății civile este un aspect pozitiv important al inițiativei noului Bauhaus european. Pentru a avea succes, acest exercițiu trebuie să fie incluziv din punct de vedere social, cultural și teritorial. |
| --- | --- |

69.

Bruxelles, 27 aprilie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Cum ar fi Declarația de la Cork 2.0 din 2016: O viață mai bună în zonele rurale.

1

(2)  Apelul la acțiune de la Veneția: Pentru o nouă renaștere europeană, care urmărește „să permită sinergii mai strânse și mai puternice între comunitatea de afaceri și vastul ecosistem cultural, creativ și al patrimoniului, printre altele prin consolidarea unei alianțe strategice între mișcarea patrimoniului european și Banca Europeană de Investiții și institutul acesteia”.

2

Apelul la acțiune de la Veneția: Pentru o nouă renaștere europeană

(3)  Astfel cum au fost identificate în Pactul de la Amsterdam.

3

(4)  Astfel cum se subliniază în Cartea verde privind patrimoniul european a Europa Nostra.

4

(5)  „Punerea patrimoniului comun al Europei în centrul Pactului verde european”, publicat de Europa Nostra.

5

---

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 301/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 301/22

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Misiunile europene

(2022/C 301/05)

| Raportor: | Markku MARKKULA (FI-PPE), președintele regiunii Helsinki |
| --- | --- |
| Document de referință: | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind misiunile europene
  COM(2021) 609 final |

Raportor:

Markku MARKKULA (FI-PPE), președintele regiunii Helsinki

Document de referință:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind misiunile europene

COM(2021) 609 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

| 1. | salută misiunile UE, ca efort coordonat al Comisiei de a pune în comun resursele necesare în ceea ce privește programele de finanțare, politicile și reglementările, precum și alte activități de mobilizare și activare a actorilor publici și privați, pentru a crea împreună un impact real și durabil care să stimuleze adoptarea de noi soluții și abordări de către societate. CoR subliniază necesitatea unei abordări favorabile incluziunii, în care misiunile UE, împreună cu politica de coeziune la nivelul UE și cu toate celelalte instrumente de finanțare ale UE să fie utilizate pentru a promova coeziunea teritorială și a atinge obiectivele de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază (1) că, în lumina Conferinței privind viitorul Europei, misiunile europene, ca instrument nou și vital în abordarea provocărilor societale arzătoare, reprezintă un adevărat test al impactului și credibilității UE. Ele trebuie să se bucure de legitimitate și să fie acceptate pe scară largă. După cum a subliniat Comisia Europeană, rolul orașelor și al regiunilor, al tuturor părților interesate și cetățenilor lor, este esențial pentru atingerea obiectivelor ambițioase ale misiunilor UE; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reiterează declarația CoR (2) de sprijinire a punerii în aplicare a misiunilor UE, ca un demers curajos în direcția abordării provocărilor societale, și subliniază nevoia unui sistem eficient de guvernanță pe mai multe niveluri, care să combine misiunile UE cu strategii de dezvoltare de la nivel local și regional, cu strategii de specializare inteligentă, cu măsuri de redresare în urma pandemiei de COVID și cu finanțarea inovării din fonduri structurale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă principalii factori de decizie din UE și din statele membre să reacționeze rapid și cu hotărâre la situația din Ucraina, inclusiv în momentul lansării misiunilor UE, în special al misiunii privind orașele. Criteriile de finanțare care se aplică în cazul fondurilor instrumentului NextGenerationEU și al altor surse de finanțare publică trebuie să fie orientate în mod flexibil, astfel încât o parte a activităților misiunii privind orașele să contribuie la accelerarea tranziției energetice în Europa. Aceste finanțări ar trebui să sprijine parteneriatele public-privat în materie de cercetare destinate găsirii de noi soluții pentru sistemele energetice. În special, orașele și alți actori publici, alături de întreprinderi, pot utiliza achizițiile publice inovatoare pentru a accelera utilizarea surselor regenerabile de energie și a crea soluții energetice durabile și inovatoare, în vederea înlocuirii combustibililor fosili pe care țările din UE îi achiziționează în prezent din Rusia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută Comunicarea privind misiunile europene (3) pentru că recunoaște în mod corespunzător relevanța autorităților locale și regionale în punerea în aplicare, precum și în etapele de proiectare și comunicare ale misiunilor europene; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că, având în vedere crearea în comun de cunoștințe și know-how, punerea în aplicare a misiunilor UE trebuie să se bazeze pe procesele de lucru de zi cu zi, care se axează pe elaborarea și modernizarea proceselor orașelor și regiunilor. Acest lucru va crea sinergii sistematice cu politica de coeziune a UE și cu utilizarea fondurilor structurale și a altor instrumente specifice, scoțând, de asemenea, în evidență, la nivel mondial, potențialul regiunilor și al comunităților locale și rolul municipalităților în realizarea transformărilor vizate; |
| --- | --- |

6.

Misiunile UE ca instrument nou și ambițios de abordare a marilor provocări societale

| 7. | recunoaște că misiunile UE sunt menite să devină un instrument nou și vital, astfel cum a afirmat Comisia Europeană: „Misiunile UE sunt un nou mod de a aduce soluții concrete la unele dintre cele mai mari provocări cu care ne confruntăm, prin obținerea unor rezultate concrete și a unui impact concret până în 2030, plasând cercetarea și inovarea într-un nou rol, împreună cu noi forme de guvernanță și colaborare, precum și prin implicarea cetățenilor” (4); |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește că fiecare misiune a UE ar trebui să definească o foaie de parcurs clară și să creeze o nouă abordare sistemică bazată pe multiguvernanță și metodologii privind experimentarea, crearea de prototipuri, monitorizarea și extinderea activităților la toate nivelurile de guvernanță. Este necesar să se acorde o atenție deosebită creării de portofolii de acțiuni, atât la nivelul UE, cât și la nivel regional/local, și diseminării eficiente a acestora în toate etapele de planificare și punere în aplicare. Pentru aceasta sunt necesare participarea și implicarea autorităților locale și regionale și a parteneriatelor în partajarea experiențelor inovatoare și eficace în materie de guvernanță; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază necesitatea de a aloca fonduri pentru misiuni la nivel local și regional pentru a găsi în comun soluții neconvenționale în multe situații de „blocaj”, care împiedică prea des înregistrarea de progrese adecvate în obținerea de noi soluții și de impact. Acest lucru necesită noi parteneriate europene bazate pe interesele locale și regionale definite în strategiile de specializare inteligentă. Misiunile UE ar trebui să utilizeze experiențele care vor rezulta din exercițiul-pilot comun al CoR și JRC „Parteneriate pentru inovare regională”; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încurajează misiunile UE să sublinieze progresele în direcția umanității și a orientării către factorul uman, pentru care durabilitatea în toate dimensiunile sale – ecologică, economică, socială și culturală – este catalizatorul schimbării pentru atingerea obiectivelor ambițioase ale misiunilor UE. Calitatea vieții poate fi îmbunătățită numai prin colaborare conștientă în cadrul unor entități complexe. În acest sens, trebuie să găsim un echilibru mai bun între bunăstarea materială și cea imaterială, în Europa și la nivel mondial. Natura face posibilă viața pe această planetă. Trebuie să respectăm dependența omului de natură; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că misiunile UE trebuie să creeze în comun noi moduri de funcționare. Pentru dezvoltare este necesar ca toți actorii să deprindă competențe noi, integrând tehnologia și cercetarea cu o abordare centrată pe factorul uman, angajându-se în dublul proces de transformare – verde și digitală – și asigurând accesul la resursele necesare. Cerințele sunt esențiale pentru a crea ecosisteme regionale și locale funcționale în domeniul CDI care să construiască noi punți de inovare bazate pe cunoștințe, pentru a asigura legătura dintre principalii creatori de cunoștințe europeni, laboratoarele vii de la nivel regional și local și alte centre de experimentare, precum și activități demonstrative, cum ar fi centrele-far. Cu ajutorul acestora, toate orașele și regiunile pot crea procese practice de învățare și rețele între egali, utilizând proiectele și soluțiile aplicate de orașele și regiunile aflate în avangardă în practici inteligente și durabile; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că guvernanța locală și regională, studiile de prospectivă și creșterea investițiilor în cercetare, dezvoltare și inovare sunt pietrele de temelie ale portofoliilor misiunilor UE, constând în acțiuni organizate profesional la nivel european, național, regional și local. Coordonarea în cadrul misiunilor UE sporește colaborarea, motivația și capacitățile, cu alte cuvinte competitivitatea, prin crearea în comun de noi portofolii și acțiuni. Coordonarea implică multe etape paralele și activități de guvernanță multiplă în cadrul unor sisteme diferite. Instrumentele financiare, atât publice, cât și private, vor trebui să fie implicate în acest proces, iar sprijinul trebuie acordat în special regiunilor mai puțin dezvoltate, pentru a încuraja toate regiunile să își îmbunătățească sistemele de CDI și să contribuie la punerea în aplicare a misiunilor UE; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește rolul său esențial, care se bazează pe experiența celor șase comisii și pe campaniile sale, de exemplu „Pactul verde la nivel local” și „Regiunile europene întreprinzătoare” (REI), în punerea în aplicare a misiunilor UE – menționând punctul natural de acces pe care îl reprezintă CoR pentru cooperarea cu sectorul public și cel privat, cu industria și serviciile, precum și cu cetățenii; |
| --- | --- |

13.

Rolul orașelor și al regiunilor în cadrul misiunilor UE

| 14. | subliniază, în conformitate cu Planul de acțiune comun semnat în 2020 de comisarul Mariya Gabriel și de CoR, că – împreună cu statele membre și regiunile și orașele europene – CoR este pregătit să joace un rol activ în crearea în comun a unui sistem de guvernanță pe mai multe niveluri pentru a atinge obiectivele misiunilor UE. Măsurile care să garanteze dezvoltarea necesară se vor sprijini pe ecosisteme regionale de inovare bazate pe realitatea zonei, și pe strategii de specializare inteligentă (S3/S4); |
| --- | --- |

14.

| 15. | poate influența procesele generale ale misiunilor UE, poate informa factorii de decizie și poate mobiliza regiunile și orașele să devină contribuitori activi în diferite moduri etc. Planurile misiunilor UE au o puternică dimensiune regională și locală, bazată pe realitatea zonei, iar mecanismele de punere în aplicare includ propuneri care plasează regiunile și orașele – și ecosistemele lor de cercetare, dezvoltare și inovare – în centrul lor. Astfel, CoR poate coopera intens cu toți partenerii pentru a se asigura că acest nou instrument politic ascendent creează impactul dorit; |
| --- | --- |

15.

| 16. | este de acord să sprijine – cu participarea tuturor comisiilor CoR competente în ce privește diversele subiecte ale misiunilor – implicarea unui număr cât mai mare de orașe și regiuni, pentru a se asigura că nivelurile regional și local sprijină misiunile UE prin:






  (a) | desfășurarea unor campanii de informare, dialoguri directe și a altor procese comune deschise și interactive de implicare, care să vizeze diferite grupuri, inclusiv pe cei sub 18 ani; |
| --- | --- | --- |

16.

(a)

desfășurarea unor campanii de informare, dialoguri directe și a altor procese comune deschise și interactive de implicare, care să vizeze diferite grupuri, inclusiv pe cei sub 18 ani;

| (b) | implicarea comunităților din avangardă în procesul de experimentare a soluțiilor inovatoare în practicile din viața lor reală; |
| --- | --- |

(b)

implicarea comunităților din avangardă în procesul de experimentare a soluțiilor inovatoare în practicile din viața lor reală;

| (c) | încurajarea comunităților exemplare să contribuie la procese de implementare la scară largă a soluțiilor inovatoare și la extinderea celor mai bune soluții pentru aplicarea lor la nivel european; |
| --- | --- |

(c)

încurajarea comunităților exemplare să contribuie la procese de implementare la scară largă a soluțiilor inovatoare și la extinderea celor mai bune soluții pentru aplicarea lor la nivel european;

| (d) | garanția că diversitatea europeană a regiunilor cu comunitățile lor diverse de părți interesate și cetățeni se regăsește în mare măsură în activitățile de punere în aplicare a misiunii; |
| --- | --- |

(d)

garanția că diversitatea europeană a regiunilor cu comunitățile lor diverse de părți interesate și cetățeni se regăsește în mare măsură în activitățile de punere în aplicare a misiunii;

| 17. | invită statele membre să sprijine punerea în aplicare a misiunilor UE, prin crearea de sinergii cu programele naționale și regionale și prin facilitarea accesului la finanțare europeană și națională; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită garanții că toate zonele și regiunile urbane și rurale (indiferent dacă au performanțe înalte, medii sau reduse) dispun de suficiente capacități și posibilități de a inova în comunitățile lor și că sunt sprijinite prin procese de învățare relevante care le permit inclusiv să funcționeze ca platforme pentru furnizorii de servicii cu mai mulți actori care sprijină alte entități, inclusiv toate grupurile de actori. Procesele locale/regionale de creare de valoare trebuie să fie organizate la nivelul lanțurilor valorice colaborative eficiente și al fluxurilor valorice care dezvoltă în continuare ecosistemele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că obiectivele ambițioase necesită, ca o condiție prealabilă esențială, ca factorii de decizie, funcționarii publici și profesioniștii din domeniul inovării să dobândească competențe pentru a acționa ca agenți ai schimbării în dobândirea de noi cunoștințe și capacități. Cele trei procese esențiale sunt:






  (a) | procesele operaționale de învățare ale orașelor și regiunilor, punându-se accentul pe integrarea activităților legate de misiuni în activitățile locale, pentru ca ele să facă parte din procesul decizional strategic și operațional obișnuit; |
| --- | --- | --- |

19.

(a)

procesele operaționale de învățare ale orașelor și regiunilor, punându-se accentul pe integrarea activităților legate de misiuni în activitățile locale, pentru ca ele să facă parte din procesul decizional strategic și operațional obișnuit;

| (b) | motivarea și sprijinirea întreprinderilor, a institutelor de cercetare, a universităților, institutelor profesionale și a ecosistemelor lor bazate pe realitatea zonei, stimulându-le să contribuie la crearea în comun a soluțiilor inovatoare de primă linie; precum și |
| --- | --- |

(b)

motivarea și sprijinirea întreprinderilor, a institutelor de cercetare, a universităților, institutelor profesionale și a ecosistemelor lor bazate pe realitatea zonei, stimulându-le să contribuie la crearea în comun a soluțiilor inovatoare de primă linie; precum și

| (c) | utilizarea unor metode noi și incluzive în inovare. |
| --- | --- |

(c)

utilizarea unor metode noi și incluzive în inovare.

Mijloacele din cadrul acestor procese ar trebui să cuprindă parteneriate la scară largă, achiziții publice inovatoare, prototipuri dezvoltate rapid și experimentarea de noi soluții;

| 20. | reamintește că sunt disponibile procese cu eficiență dovedită, dar acestea necesită angajamentul fiecărui oraș și fiecărei regiuni și o cooperare specifică organizată de echipele misiunilor UE. Alocarea de fonduri pentru parteneriate la nivel european va stimula apariția acestor factori critici în numeroase orașe și regiuni europene. Mai multe instrumente existente ale UE (Centrul Comun de Cercetare, Interreg, inițiativele de programare în comun, Institutul European de Inovare și Tehnologie și comunitățile sale de cunoaștere și inovare) pot avea un rol esențial în acest sens; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază necesitatea de a revizui toate instrumentele financiare ale UE pentru a sprijini activitățile misiunilor, în special la nivel local și regional. Fondurile Orizont nu sunt ușor accesibile pentru regiuni și orașe și nu sunt încă aliniate suficient la noile obiective strategice ale misiunilor UE. Multe regiuni se confruntă cu dificultăți considerabile în ceea ce privește accesul la finanțare prin intermediul mai multor cereri de propuneri, al unor criterii foarte specializate și al unor sisteme complexe. De exemplu, numeroase regiuni se confruntă cu probleme în ceea ce privește finanțarea perfecționării forței lor de muncă în vederea accelerării tranziției verzi, esențială în cadrul misiunilor UE. Acest lucru va necesita o revizuire pentru a simplifica accesul la fondurile UE; |
| --- | --- |

21.

Orientări pentru o punere în aplicare cu o mai mare influență a misiunilor UE

| 22. | subliniază necesitatea de a contribui la crearea de parteneriate dinamice care trebuie să ia forma unor angajamente reciproce parțial formalizate, dar totodată flexibile, pentru contractele de parteneriat între misiunile UE și orașele și regiunile cu rol de exemplu pentru a spori impactul la nivel european al misiunilor importante și al activității diseminate de cei cu rol de exemplu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sprijină utilizarea flexibilă și subliniază dezvoltarea conceptuală activă a contractelor urbane și regionale care sunt propuse în planurile de punere în aplicare a misiunilor UE; |
| --- | --- |

23.

| 24. | propune crearea unei etichete „Misiune a UE” aplicată orașelor și regiunilor care își vor asuma responsabilitatea de a fi exemple și susținătoare ale tranziției verzi și digitale europene prin atingerea obiectivelor misiunii UE și diseminarea rezultatelor soluțiilor lor inovatoare, și îndeamnă la desprinderea de învățăminte din practicile deja existente, cum ar fi Convenția primarilor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | propune diferite moduri de utilizare a etichetei „Misiune a UE” pentru a câștiga sinergie cu alte inițiative relevante ale UE și cu alte inițiative conexe, precum și cu utilizarea instrumentelor de finanțare, cum ar fi Fondul InvestEU, Mecanismul de redresare și reziliență, investițiile interregionale pentru inovare I3, Interreg Europa, Mecanismul pentru interconectarea Europei, Europa digitală, EU4Health, BEI și EIT. CoR propune crearea unui sistem la nivel european prin care atât UE, cât și statele membre să utilizeze eticheta „Misiune a UE” pentru a simplifica procesele de depunere a cererilor. Eticheta ar trebui să ajute la accesarea fondurilor UE și a celor naționale pentru a sprijini activități la nivel local și regional, în vederea atingerii obiectivelor ambițioase ale misiunii UE și, în același timp, a îmbunătățirii procedurilor locale și regionale; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că, la nivel local și regional, centrele SEC pot fi unul dintre cele mai eficiente instrumente pentru alinierea strategiilor regionale de cercetare și inovare, inclusiv a strategiilor de specializare inteligentă (S3/S4), la strategiile naționale și europene, SEC, Orizont Europa și misiunile UE. Astfel, centrele SEC pot contribui la apariția unor proiecte de structurare care să susțină în special misiunile UE și să mobilizeze diferitele surse de finanțare din jurul acestora, astfel încât ar fi util să se coreleze, ori de câte ori este posibil, marca misiunilor UE cu centrele SEC; |
| --- | --- |

26.

| 27. | reamintește necesitatea de a crea și utiliza proceduri eficace de gestionare a cunoștințelor pentru a pune în aplicare misiunile UE, prin aplicarea celor mai bune cunoștințe la nivel mondial și regional, luând în considerare criteriile etice din noua strategie a Comisiei referitoare la internaționalizarea cercetării și inovării. Pentru a adopta și a extinde rezultatele, Orizont Europa și alte instrumente trebuie să fie mai dinamice pentru experimentarea și crearea de prototipuri în contexte reale; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că misiunile UE ar trebui puse în aplicare printr-un proces deschis și participativ, care să implice toate părțile interesate la nivel local, regional, european și mondial (5). Mai ales implicarea regiunilor, a localităților și a cetățenilor va fi esențială pentru punerea în aplicare cu succes a misiunilor UE. În acest sens, trebuie să se garanteze un dialog direct între părțile interesate respective în cadrul fiecăreia dintre misiuni. CoR este gata să fie un aliat puternic al misiunilor UE; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că experimentele și demonstrațiile legate de misiunile UE ar trebui să se concentreze pe activități de orchestrare care să extindă și mai mult frontierele științei, prin cunoașterea tehnologiilor profunde (deep tech), și care să combine inovațiile digitale, fizice, de mediu și biologice, precum și pentru a reanaliza și a disemina periodic rezultatele la cel mai înalt nivel. Strategiile de specializare inteligentă, dat fiind că reprezintă concepte de colaborare regională cu industria și domeniul cercetării, ar trebui să aibă un rol important în cadrul misiunilor UE; |
| --- | --- |

29.

Prospectivă și inovații societale esențiale pentru misiunile UE și create de acestea

| 30. | reafirmă că provocările sunt complexe și că există doar o parte din cunoștințele științifice și tehnologice necesare. Atingerea obiectivelor este posibilă prin activități prospective ample, sporirea investițiilor în cercetare și dezvoltare, crearea de prototipuri în lumea reală, prin experimentare și extinderea utilizării rezultatelor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | recunoaște potențialul semnificativ al cercetării pentru toate tipurile de inovații și pentru abordarea marilor provocări societale. Se așteaptă, în acest sens, ca procesul decizional politic, în general, să se bazeze mai mult pe dovezi, să sprijine cercetarea și să fie precis orientat către crearea unor condiții favorabile inovațiilor societale, punându-le în aplicare suficient de rapid în practica și în procesele din viața reală; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reamintește că obiectivele ambițioase ale misiunilor UE pot fi atinse numai prin sprijinirea unor procese de învățare eficace pentru liderii politici regionali și de organizații, pentru manageri, experți și cetățeni. Conceptele axate pe orașe/regiuni europene trebuie adaptate la situația zonelor respective printr-o dezvoltare profesională sistemică, bazată pe învățarea practică la nivel local destinată tuturor; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că misiunile UE ar trebui să se concentreze pe utilizarea potențialului activelor necorporale și al capitalului intelectual. Integrarea acestor cunoștințe în procesul decizional politic, în special pentru a crea orașe inteligente și centrate pe factorul uman, în care accentul este pus pe sustenabilitate, poate avea un rol esențial în catalizarea investițiilor în capitalul uman, capitalul structural, capitalul relațional și cercetare, dezvoltare și inovare, în general; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază importanța trecerii la acțiune, pe baza principalelor declarații din politica europeană în domeniul cercetării și dezvoltării și din politica europeană privind tehnologia, astfel cum sunt definite în raportul de analiză prospectivă strategică a UE pentru 2021 (6), în special:






  (a) | Deceniile următoare vor fi marcate de o redistribuire din ce în ce mai mare a puterii globale, centrul său de gravitație geoeconomic mutându-se spre est. |
| --- | --- | --- |

34.

(a)

Deceniile următoare vor fi marcate de o redistribuire din ce în ce mai mare a puterii globale, centrul său de gravitație geoeconomic mutându-se spre est.

| (b) | UE este în competiție mondială pentru a beneficia de avantajul primului venit în materie de standardizare. |
| --- | --- |

(b)

UE este în competiție mondială pentru a beneficia de avantajul primului venit în materie de standardizare.

| (c) | UE trebuie să se poziționeze mai ferm în ce privește dezvoltarea și producția de tehnologii favorabile incluziunii de nouă generație. |
| --- | --- |

(c)

UE trebuie să se poziționeze mai ferm în ce privește dezvoltarea și producția de tehnologii favorabile incluziunii de nouă generație.

| (d) | Dincolo de tehnologiile specifice, hiperconectivitatea impulsionează transformarea. |
| --- | --- |

(d)

Dincolo de tehnologiile specifice, hiperconectivitatea impulsionează transformarea.

| (e) | Materiile prime critice sunt esențiale pentru dubla tranziție a UE. |
| --- | --- |

(e)

Materiile prime critice sunt esențiale pentru dubla tranziție a UE.

| (f) | Suveranitatea digitală a UE va depinde de capacitatea de a stoca, a extrage și a prelucra date, îndeplinind, în același timp, cerințele în materie de încredere, securitate și drepturi fundamentale. |
| --- | --- |

(f)

Suveranitatea digitală a UE va depinde de capacitatea de a stoca, a extrage și a prelucra date, îndeplinind, în același timp, cerințele în materie de încredere, securitate și drepturi fundamentale.

| (g) | Stimularea autonomiei strategice europene. |
| --- | --- |

(g)

Stimularea autonomiei strategice europene.

| (h) | O combinație inteligentă de politici de cercetare, industriale și comerciale cu parteneriate internaționale ar putea asigura o aprovizionare sustenabilă și diversificată; |
| --- | --- |

(h)

O combinație inteligentă de politici de cercetare, industriale și comerciale cu parteneriate internaționale ar putea asigura o aprovizionare sustenabilă și diversificată;

| 35. | subliniază că, în trecerea la acțiune, dezvoltarea tehnologică ar trebui, mai mult decât până în prezent, să fie aliniată la evoluțiile socioeconomice și să aibă loc într-un context real, asigurând astfel adoptarea și extinderea rapidă a rezultatelor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | propune intensificarea colaborării interinstituționale a UE în materie de prospectivă, cu roluri speciale pentru JRC, serviciile de cercetare ale Parlamentului European și CoR. CoR propune să se ia în considerare, la nivel național, regional și local, organizarea unor activități științifice participative ale cetățenilor pentru tineri, în general și mai ales pentru studenți și pentru elevii din ciclul secundar, pentru antreprenori, precum și pentru luarea de decizii politice, prin înființarea de comitete pentru viitor care să se concentreze pe prospectivă și pe evaluarea tehnologiei; |
| --- | --- |

36.

O nouă abordare a misiunilor UE în ce privește politica în materie de tehnologie și cercetare și dezvoltare

| 37. | subliniază că transformarea societală și comportamentală care sprijină obiectivele misiunii UE trebuie să fie favorabilă incluziunii și pozitivă prin aplicarea pe scară largă a creării de prototipuri și experimentare ca abordare metodologică; |
| --- | --- |

37.

| 38. | reamintește că nucleul misiunilor UE este cercetarea și inovarea. Provocările societale complexe pot fi abordate numai prin sporirea investițiilor în CDI. Atât studiile SEC, cât și cele industriale arată clar (7) că UE se află în urmă față de principalii săi concurenți la nivel mondial în ce privește intensitatea cercetării și dezvoltării, în special în sectoarele de înaltă tehnologie, și în ce privește dezvoltarea IMM-urilor inovatoare, ceea ce are efecte negative asupra productivității, a creării de locuri de muncă și a competitivității; |
| --- | --- |

38.

| 39. | este de acord cu obiectivele SEC (8) de a stimula redresarea Europei și de a sprijini tranziția sa verde, digitală și socială, prin sprijinirea competitivității bazate pe inovare și promovarea suveranității tehnologice în domenii cheie strategice (de exemplu, inteligență artificială, robotică, securitate cibernetică, ecologia datelor, microelectronică, informatică cuantică, 5G, baterii de nouă generație, energie din surse regenerabile, tehnologii pe bază de hidrogen, medii construite cu emisii zero, mobilitate inteligentă etc.), în conformitate cu modelul autonomiei strategice deschise; |
| --- | --- |

39.

| 40. | solicită politici de neutralitate a emisiilor de dioxid de carbon bazate pe cerere, care să includă amprente de carbon (footprints) și acțiuni de reducere a lor (handprints) drept criterii pentru achiziții publice sustenabile. Pe lângă amprenta de carbon (footprint), CoR subliniază importanța acțiunii de reducere a sa (handprint), o nouă abordare pentru crearea și calcularea impactului climatic, arătând impactul pozitiv pe care îl au produsele și serviciile ecologice (9); |
| --- | --- |

40.

| 41. | sprijină măsurile industriale de CDI privind amprenta carbonului în crearea de noi produse, sisteme și alte soluții inovatoare extinse, care joacă un rol esențial în atingerea obiectivelor climatice și subliniază că, fără o accelerare semnificativă a inovării în domeniul energiei curate, obiectivele privind un nivel net al emisiilor egal cu zero nu vor fi realizabile; |
| --- | --- |

41.

| 42. | reiterează necesitatea unor noi tehnologii. Raportul Agenției Internaționale a Energiei (AIE) (10) prezintă dovezi analitice care arată că 25 % din reducerea emisiilor de carbon necesară pentru a plasa clima Pământului pe o traiectorie sustenabilă vor proveni din tehnologii mature. Pentru comparație, 41 % din tehnologiile necesare vor proveni din noi tehnologii aflate în faza inițială de adoptare, iar 34 % vor proveni din tehnologie aflată în etapa demonstrativă, de prototip sau care nu a fost încă concepută; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază importanța și complexitatea măsurării emisiilor de gaze cu efect de seră (GES). Metoda de bază de măsurare a emisiilor de GES utilizează domeniile de aplicare 1 și 2. Dacă este utilizat și domeniul de aplicare 3, pot fi atinse obiectivele nete egale cu zero și negative. Domeniul de aplicare 3 cuprinde toate celelalte emisii indirecte care apar de-a lungul întregului lanț valoric; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază rolul misiunilor UE în centrul priorităților UE privind realizarea tranziției verzi și celei digitale. Comisia Europeană a lansat faza-pilot a inițiativei privind centrele SEC pentru a facilita colaborarea regională în domeniul CDI și schimbul de bune practici, stimulând maximizarea valorii producției, circulației și utilizării cunoștințelor. CoR încurajează misiunile UE să analizeze posibilitatea utilizării centrelor SEC ca instrument de conectare a ecosistemelor locale și regionale de cercetare și inovare și să colaboreze activ cu factorii de decizie de la nivel local și regional în pilotarea centrelor SEC, pentru a dezvolta o cooperare concretă; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că sistemul centrelor SEC încearcă să completeze elementele lipsă din cadrul SEC și al spațiului european al educației, pentru a crea societăți europene puternice bazate pe cunoaștere în întreaga Europă și pentru a accelera trecerea societăților la o creștere verde, durabilă și digitală. În mod ideal, rețeaua de centre SEC garantează că ecosistemele locale și regionale de CDI devin o parte integrantă a ecosistemului de cercetare, dezvoltare și inovare la nivel european; |
| --- | --- |

45.

| 46. | sprijină facilitarea contribuțiilor locale active la punerea în aplicare integrată a centrelor SEC, a altor activități experimentale ale ecosistemelor regionale și a misiunilor UE prin experimentare, crearea rapidă de prototipuri, testare, demonstrare și intensificarea eficacității cercetării și inovării în orașe și regiuni; |
| --- | --- |

46.

| 47. | recunoaște că orchestrarea diverselor perspective, idei și instruiri regionale și locale este esențială pentru crearea unei abordări paneuropene a acțiunilor inovatoare. Schimbul de cunoștințe între orașe și regiuni, precum și între cele cinci misiuni ale UE, este esențial. CoR recomandă crearea timpurie a unei rețele de învățare în comun prin intermediul căreia informațiile esențiale privind atât procesul, cât și conținutul să poată fi partajate și adaptate – aduse la nivelul altor orașe/regiuni și extinse la alte misiuni ale UE și la Europa în ansamblu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | solicită ca concluziile Consiliului privind misiunile UE să fie publicate în timpul Președinției franceze, pentru a oferi, de asemenea, o oportunitate de a consolida conceptul de centre SEC, pe care misiunile trebuie să se bazeze pentru a se implanta cu succes la nivel local și regional. Aceste concluzii ar trebui să sublinieze inclusiv importanța infrastructurii de cercetare, care este puternic sprijinită de orașe și regiuni și care este esențială pentru desfășurarea misiunilor UE; |
| --- | --- |

48.

| 49. | afirmă că, deși punerea în aplicare a misiunilor deja decise reprezintă o prioritate, reflecția trebuie să continue fără întrerupere în perspectiva creării de noi misiuni atunci când apar noi provocări colective majore. În urma creării Autorității Europene pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară (HERA), ar trebui să se reflecteze asupra înființării unei noi misiuni axate pe chestiunea crucială a îmbunătățirii nivelului de pregătire a societăților europene și a capacității acestora de a gestiona amenințările și crizele sanitare, având în vedere natura sistemică, transversală și multipartită a acestei provocări; |
| --- | --- |

49.

Experiențele CoR: Sinergia dintre misiunile UE și principalele instrumente de politică

| 50. | solicită insistent ca misiunile UE să se bazeze pe experiența și cunoștințele inițiativelor și programelor UE existente, pentru a funcționa în sinergie. Schimbarea sistemică necesită crearea în comun a unor ecosisteme transformaționale bazate pe învățare și cercetare-dezvoltare-inovare, cu o sinergie științifică și operațională interdisciplinară în toată Europa și care să acopere toate cele cinci misiuni ale UE; |
| --- | --- |

50.

| 51. | reamintește necesitatea încurajării ideii de a colabora în mod deschis și de a intensifica colaborarea locală și parteneriatele europene pentru a concepe noul viitor sustenabil, centrat pe factorul uman pentru Europa. Capacitățile potențiale depind în mare măsură de nivelul local și regional, în toate părțile Europei. Rapiditatea este esențială. Marile provocări societale vor trebui abordate în următorii ani, iar cunoștințele și învățarea sunt fundamentale; |
| --- | --- |

51.

| 52. | propune să se acorde o atenție deosebită etapelor de punere în aplicare a misiunilor UE de către orașe și regiuni, cu rolul de sprijin al CoR, inclusiv guvernanței pe mai multe niveluri, finanțării și executării cu succes a obiectivelor ambițioase prin integrarea lor efectivă în politicile de cercetare și inovare ale UE, în special în strategiile de specializare inteligentă (S3/S4), centrele SEC, noul Bauhaus european și alte inițiative, programe și instrumente foarte relevante finanțate de politicile pe mai multe niveluri ale UE; |
| --- | --- |

52.

| 53. | se angajează să organizeze activități de învățare în colaborare cu JRC pentru a sprijini activitățile misiunilor UE din cadrul capitolelor „Știință urbană” și „Știință regională”, stimulând activitățile cu impact pe scară largă și împărtășind rezultatele misiunilor UE. Măsurile pe termen scurt nu reprezintă un răspuns adecvat pentru a aborda aspectele cu adevărat necesare. O activitate utilă este sprijinirea creării unei rețele de centre regionale pentru viitor pentru a stimula creativitatea și spiritul antreprenorial și pentru a le corela cu noul Bauhaus, cu activitatea ONU privind ODD și cu laboratoarele „Futures Literacy” ale UNESCO, pentru a asigura sustenabilitatea atât pe termen scurt, cât și pe termen lung a inițiativelor întreprinse; |
| --- | --- |

53.

| 54. | încurajează aprofundarea colaborării cu rețelele europene care sunt active în consolidarea cercetării, dezvoltării și inovării în abordarea provocărilor societale, cum ar fi EUA, EARTO și ERRIN. În plus, fiecare misiune a UE ar trebui să colaboreze în mod eficace cu rețelele sale tematice specifice, cum ar fi CLRE, Eurocities și CRMP. CoR colaborează intens cu toate aceste rețele ale părților interesate pentru a se asigura că misiunile UE ca instrument politic nou, ascendent, creează impactul dorit; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază că este important să se consolideze capacitățile regiunilor și orașelor, pentru a solicita finanțare din partea misiunilor UE, și să se utilizeze experiențele inițiativelor pe scară largă finanțate de UE, cum ar fi Rețeaua europeană a laboratoarelor vii (ENoLL), inițiativa Vanguard, Digitalizarea orașelor, Orașe inteligente, deschise și agile, Inițiativa privind știința urbană și Living-in.EU (modul european de transformare digitală în orașe și comunități). Aceste măsuri vor spori reziliența, capacitatea de răspuns și participarea activă a orașelor și regiunilor în cadrul reformelor europene și vor consolida incluziunea cetățenilor din întreaga UE. Aceste măsuri au un efect multiplicator al impactului inițiativelor UE și asigură o distribuție mai largă și mai echitabilă a resurselor, astfel încât condițiile să fie, peste tot, mai favorabile colectării de fonduri din surse UE și non-UE și poziționării în avangarda tendinței de dezvoltare; |
| --- | --- |

55.

Recomandări specifice misiunii

| 56. | subliniază importanța cooperării între misiuni la toate nivelurile de guvernanță. CoR subliniază că misiunile UE pun împreună un accent clar pe conceperea unui viitor durabil și inteligent. Acest lucru se poate manifesta prin abordarea creării în comun și a soluțiilor bazate pe cercetare-dezvoltare-inovare:






  — | adaptarea la schimbările climatice: gestionarea inundațiilor, a incendiilor forestiere și a altor dezastre, soluții bazate pe natură, rezistența la schimbările climatice a infrastructurii critice, sisteme de supraveghere și avertizare cu privire la efectele lor asupra sănătății populației; |
| --- | --- | --- |

56.

—

adaptarea la schimbările climatice: gestionarea inundațiilor, a incendiilor forestiere și a altor dezastre, soluții bazate pe natură, rezistența la schimbările climatice a infrastructurii critice, sisteme de supraveghere și avertizare cu privire la efectele lor asupra sănătății populației;

| — | cancerul: sănătatea în general, creșterea previzibilității și prevenirea bolilor prin obiceiuri de viață sănătoase; |
| --- | --- |

—

cancerul: sănătatea în general, creșterea previzibilității și prevenirea bolilor prin obiceiuri de viață sănătoase;

| — | oceanele și apele: protejarea și refacerea ecosistemelor acvatice, reducerea poluării și realizarea neutralității climatice a economiei albastre; |
| --- | --- |

—

oceanele și apele: protejarea și refacerea ecosistemelor acvatice, reducerea poluării și realizarea neutralității climatice a economiei albastre;

| — | orașe neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei: realizarea unor progrese în domeniul mediului, în infrastructură și în soluțiile industriale care contribuie la neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon în orașe; |
| --- | --- |

—

orașe neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei: realizarea unor progrese în domeniul mediului, în infrastructură și în soluțiile industriale care contribuie la neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon în orașe;

| — | solul: prevenirea poluării legate de utilizarea terenurilor și protejarea, în toate circumstanțele, a apelor subterane proaspete și sănătoase; |
| --- | --- |

—

solul: prevenirea poluării legate de utilizarea terenurilor și protejarea, în toate circumstanțele, a apelor subterane proaspete și sănătoase;

| 57. | propune următoarele activități specifice pentru a spori impactul misiunilor UE: |
| --- | --- |

57.

(a)   Adaptarea la schimbările climatice

CoR subliniază că misiunea privind adaptarea la schimbări climatice ar trebui să aibă un rol general esențial, în special în ceea ce privește previziunile și motivarea tuturor actorilor din Europa pentru a contribui în mod activ la misiunile UE. Această misiune ar trebui să se concentreze asupra sensibilizării sociale și societale și să ducă la un angajament general de a crea soluții sistematice la scară largă. În special, ea trebuie să abordeze provocările transformării ecologice a industriei, a locuințelor și a mobilității. Pierderile cauzate de schimbările climatice sunt deja de 12 miliarde EUR pe an în medie; UE ar trebui să efectueze analize macrobugetare cu privire la climă, pentru a fundamenta accelerarea măsurilor de adaptare, în paralel cu atenuarea. Abordarea privind protejarea cetățenilor împotriva schimbărilor climatice trebuie să includă, de asemenea, aspecte sociale și provocări legate de coeziune.

(b)   Cancerul

CoR subliniază importanța cercetării de vârf la nivel mondial și încurajează cercetătorii și inovatorii să intensifice colaborarea europeană și transsectorială între părțile interesate pentru succesul acestei misiuni. CoR subliniază importanța extinderii vaccinării împotriva papilomavirusului uman și importanța băncilor biologice, precum și a accesului la cele mai inovatoare terapii, precum și importanța diseminării celor mai bune practici în țări și regiuni. Una din principalele provocări constă în disparitățile dintre țările UE și între regiunile aceleiași țări în accesul la tratamentul cancerului și în calitatea vieții pacienților. Prin urmare, îmbunătățirea accesului la screening timpuriu, la noi instrumente de diagnosticare și la tratamente inovatoare împotriva cancerului în țările și regiunile europene este vitală și necesită investiții în infrastructură, echipamente, transformarea digitală a asistenței medicale și a forței de muncă din domeniul sănătății, precum și noi modele de îngrijire. O altă provocare o reprezintă accesul la tratamente și produse medicale la prețuri accesibile, la fel ca și calitatea sprijinului individualizat acordat pacienților și inovarea socială în sprijinul îngrijitorilor.

(c)   Refacerea oceanelor și a apelor noastre până în 2030

CoR subliniază că refacerea sănătății oceanelor și a apelor și asigurarea apei dulci sunt chestiuni cruciale pentru viitorul lumii, pe termen scurt și lung. Problemele legate de poluare pot fi rezolvate numai prin sublinierea dimensiunii internaționale, luând în considerare bazinele maritime în ansamblul lor, ca în cazul Mării Mediterane, al Oceanului Atlantic, al Mării Baltice, al Mării Negre și al bazinului Dunării, și intensificând colaborarea dintre regiuni. Este necesar să se acorde atenție deosebită regiunii arctice. CoR solicită ca oceanele și apele să devină o nouă ambiție comună plasată în centrul proiectului de relansare european; subliniază că accentul specific pus pe cercetare și tehnologiile apei curate și pe o alimentare mai eficientă este vital pentru misiune, precum și pentru economia albastră a oceanelor, cu acordarea unei atenții deosebite antreprenoriatului, turismului sustenabil, decarbonizării transportului maritim și energiei marine din surse regenerabile. Acestea vor crea noi oportunități ample de colaborare transfrontalieră și neconvențională. CoR subliniază necesitatea de a mobiliza orașele și regiunile pentru a construi rețele europene care să reunească ecosisteme locale de inovare maritimă în jurul unor lanțuri valorice și să creeze inovații în industriile maritime.

(d)   Orașe inteligente și neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei

CoR subliniază că Europa are nevoie de orașe de avangardă active pentru a crea în comun noi soluții de urgență și pentru a împărtăși rezultatele experiențelor lor cu ceilalți – toate orașele și regiunile din Europa trebuie să fie implicate și sprijinite. Orașele „din avanposturi” ar trebui să fie utilizate ca centre de inovare, creând în comun soluții reproductibile și direct aplicabile care să fie extinse la toate celelalte orașe europene în tranziția lor către neutralitatea climatică până în 2050. Orașele care au candidat, dar nu au fost selectate, ar trebui reunite într-un grup extins de către Comisia Europeană, astfel încât să poată utiliza în multiple moduri progresele și rezultatele orașelor „din avanposturi”, inclusiv să aplice direct unele soluții reproductibile. Programele și proiectele de succes deja existente sau alte „inițiative ecologice” conexe sunt enumerate în anexa la planul de punere în aplicare al prezentei misiuni. Lecțiile învățate ar trebui să servească drept bază pentru elaborarea unor foi de parcurs pe mai multe niveluri în vederea atingerii neutralității climatice a orașelor. Ar trebui implicate comunități de transformare cu mai mulți actori, cu instrumente comune, astfel încât comunitățile să nu funcționeze pe cont propriu. CoR subliniază că pregătirea de către orașele participante a contractelor pentru orașe în domeniul climei este un proces bazat pe cerere, care ar trebui să permită soluții locale, dar necesită un sprijin puternic din partea nivelurilor național și regional.

(e)   Un pact al solului pentru Europa

CoR subliniază necesitatea gândirii sistemice și a gestionării instrumentale a transformărilor, inclusiv cercetarea-dezvoltarea-inovarea și învățarea, pentru a atinge obiectivele misiunii pentru protecția solului, care acoperă toate tipurile de utilizare a terenurilor, precum și de a explora noi căi pentru o transformare mai ambițioasă a politicii agricole comune a UE. Pentru a spori sechestrarea carbonului în solurile agricole și forestiere, reproiectarea sistemelor de producție agricolă și crearea de grupuri transnaționale de laboratoare vii sunt esențiale pentru succesul misiunii. Sprijinirea biodiversității și preferința cetățenilor pentru bioproduse forestiere, pentru alimente durabile și de origine locală sunt acțiuni necesare în mediul rural și urban. Un alt aspect esențial este modul în care activitățile forestiere pot deveni atractive și sustenabile din punct de vedere economic, fără a-și pierde rentabilitatea, pentru a sprijini obiectivele misiunii pentru protecția solului;

Rolul CoR în sprijinirea unei transformări europene și mondiale

| 58. | subliniază că oamenii trăiesc și muncesc în orașe și regiuni și că toate activitățile misiunilor UE ar trebui să se axeze pe oameni: de la întreprinderi, mediul academic și părțile interesate guvernamentale la cetățeni de toate vârstele și din toate mediile. CoR, JRC și alți actori relevanți cunosc diverse tehnologii eficace și dovedite pentru participarea cetățenilor, de la descoperirile antreprenoriale la taberele de inovare societală care urmează să fie utilizate pentru a asigura implicarea cetățenilor; |
| --- | --- |

58.

| 59. | este pregătit să obțină rezultate în ceea ce privește stabilirea de contacte cu comunitățile locale pentru a crește gradul de sensibilizare cu privire la misiunile UE ca atare și pentru a le ajuta să colaboreze cu cetățenii și întreprinderile din Europa; |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază că misiunile UE vor avea succes numai dacă se va elimina decalajul în materie de cunoștințe și inovare din Europa și se va evidenția decalajul în materie de inovare dintre Europa și SUA. Trebuie să se pună accentul pe măsuri reale ambițioase, concrete și favorabile incluziunii, care să utilizeze rezultatele cercetării, dezvoltării și inovării; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază că noile evoluții în domeniul cercetării, dezvoltării și inovării reprezintă o premisă a succesului misiunilor UE. Aceasta presupune noi soluții ample pentru asigurarea complementarității și promovarea sinergiilor cu programele-cadru de cercetare și inovare ale Uniunii și cu alte programe și fonduri globale și ale Uniunii. O nouă etapă constă în experimentarea sistemului centrelor SEC, care ar trebui să promoveze utilizarea tuturor inițiativelor relevante ale UE în domeniul cercetării, dezvoltării și inovării ca parte esențială a procesului de elaborare a politicilor regionale; |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază că punerea în aplicare a misiunilor UE va promova rolul de vector activ al nivel local și regional în UE, dar și la nivel mondial. În ceea ce privește consolidarea rolului orașelor și regiunilor în cadrul Convenției primarilor și al altor rețele globale, CoR ar trebui să creeze sinergii între misiunile UE, pe de o parte, și activitățile ONU privind ODD și campaniile „Obiectivul zero” și „Lupta pentru reziliență”, pe de altă parte. Consolidarea rolului de vector activ la nivel mondial al orașelor și regiunilor din UE poate sprijini, de asemenea, eforturile CoR de recunoaștere oficială a guvernelor subnaționale în cadrul CCONUSC și de pregătirea COP27; |
| --- | --- |

62.

Sinteza factorilor esențiali de succes

| 63. | reamintește că Europa trebuie să își consolideze competitivitatea la nivel mondial pe baza cunoștințelor, a parteneriatelor la nivel european, a capacităților și a talentelor pentru progresul viitor – o abordare favorabilă incluziunii, care să îi implice pe toți. Europa are ocazia de a-și asuma rolul de lider mondial în punerea în aplicare a politicilor colaborative pentru realizarea ODD și combaterea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază că măsurile luate cu privire la situații reale sunt elemente-cheie ale misiunilor UE. Cercetarea este esențială pentru crearea de noi soluții și pentru stabilirea celor mai bune căi de urmat – aplicațiile adecvate sunt esențiale pentru obținerea de rezultate. Misiunile UE vor avea succes dacă se vor desfășura într-un ecosistem local favorabil. Nu este vorba doar de tehnologie și cercetare; este vorba, mai ales, despre o abordare centrată pe factorul uman, care să consolideze competențele, să abordeze riscurile locale și să acceseze cele mai bune resurse la nivel european. Aspectele umane în inovare sunt esențiale pentru a crea în comun soluții durabile; |
| --- | --- |

64.

| 65. | afirmă că misiunile UE sunt esențiale pentru sprijinirea transformării Europei într-un continent mai ecologic, mai sănătos, mai incluziv și mai rezilient. Pentru a atinge obiectivele ambițioase, fiecare misiune a UE trebuie să funcționeze ca un portofoliu amplu de acțiuni. Aceste portofolii europene trebuie să fie formate pe baza unor portofolii cuprinzătoare de acțiuni, orchestrate la nivel regional și local, inclusiv proiecte de cercetare integrată, măsuri politice și legislative și activități de punere în aplicare la nivel local; |
| --- | --- |

65.

| 66. | subliniază necesitatea de a cofinanța și de a sprijini activitatea de zi cu zi a orașelor și regiunilor în crearea de valoare și învățarea comparativă, pentru a extinde cele mai bune procese și acțiuni pentru bunăstarea de zi cu zi a cetățenilor. Rolul comunităților cu rol demonstrativ este de a acționa ca pionieri, dezvoltatori și testatori în prima linie ai schimbărilor sistemice, în beneficiul tuturor celorlalți; |
| --- | --- |

66.

| 67. | este pregătit să coopereze cu misiunile UE pentru a face atractive procesele de evaluare comparativă și de învățare comparativă între orașele/regiunile demonstrative și celelalte. Instrumentele de finanțare trebuie să fie flexibile și inovatoare și să încurajeze interesele reale ale orașelor/regiunilor; |
| --- | --- |

67.

| 68. | subliniază că principalele întrebări sunt: în ce mod învață orașele și regiunile să organizeze activitățile necesare? și cum atrag activitățile respective investiții private industriale și de alte feluri. În mod ideal, rețeaua de centre SEC garantează că ecosistemele locale și regionale de CDI devin o parte integrantă a ecosistemului de cercetare, dezvoltare și inovare la nivel european; |
| --- | --- |

68.

| 69. | solicită o mai bună previzibilitate societală și tehnologică și o colaborare sporită ca factori esențiali de succes pentru accelerarea investițiilor industriale și de alte feluri pentru realizarea obiectivului de neutralitate a emisiilor de dioxid de carbon și a altor obiective ale misiunilor UE. Politica orientată spre îndeplinirea obiectivelor misiunilor este potrivită pentru consolidarea dimensiunii ascendente a sistemului unic de guvernanță pe mai multe niveluri al UE: învățămintele desprinse pot fi și vor fi diseminate în mod activ în statele membre. Este necesară luarea în considerare și integrarea în mod mai substanțial a obiectivelor misiunilor UE în elaborarea legislației viitoare; exemple în acest sens fiind stabilirea prețului carbonului și pachetul „Pregătiți pentru 55”; |
| --- | --- |

69.

| 70. | subliniază că cele mai recente orientări și planuri de politică industrială și de inovare de la nivelul UE, precum și noile cunoștințe și inovații științifice și tehnologice necesare trebuie să fie integrate în misiunile UE și dezvoltate și transferate către soluții și practici reale, prin gestionarea eficace și ascendentă a cunoștințelor și prin alte acțiuni; |
| --- | --- |

70.

| 71. | recunoaște necesitatea platformelor digitale ale misiunilor UE pentru a accelera transferul și gestionarea cunoștințelor, pentru a sprijini colaborarea virtuală și colaborarea în parteneriat sau pentru a simplifica procesele de finanțare etc. Acestea trebuie create în colaborare cu reprezentanții orașelor și regiunilor; |
| --- | --- |

71.

| 72. | conchide că noi procese de lucru adecvate și eficace sunt esențiale pentru asigurarea succesului misiunilor UE. Aceste procese trebuie să reflecte învățămintele desprinse din Inovarea deschisă 2.0, din diverse inițiative de tip elice cvadruplă și multe alte inițiative în crearea în comun a unei guvernanțe participative atractive de nouă generație. Trebuie să fie implicate toate categoriile de cetățeni, de la tineri la vârstnici. Activitățile misiunilor ar trebui să țină seama de diverse aspecte ale diferitelor generații și să creeze modalități inovatoare și responsabile de a obține angajamentul necesar pentru a plăsmui un viitor durabil pentru Europa. |
| --- | --- |

72.

Bruxelles, 27 aprilie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Sesiunea plenară a CoR din 27 ianuarie 2022 – Rezoluție pe tema Conferinței privind viitorul Europei (JO C 270, 13.7.2022, p. 1).

1

(2)  Sesiunea plenară a CoR din 1 și 2 decembrie 2021, Rezoluția privind programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2022 (JO C 97, 28.2.2022, p. 1).

2

(3)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind misiunile europene [COM(2021) 609 final].

3

(4)  Agenda politică a Spațiului european de cercetare – Prezentare generală a acțiunilor pentru perioada 2022-2024, Comisia Europeană 2021.

4

(5)  Avizul CoR pe tema „Orizont Europa: al nouălea program-cadru pentru cercetare și inovare” (COR-2018-03891) (JO C 461, 21.12.2018, p. 79).

5

(6)  Raport pe 2021 de analiză prospectivă strategică [COM(2021) 750 final].

6

(7)  Un nou SEC pentru cercetare și inovare [COM(2020) 628 final].

7

(8)  Un nou SEC pentru cercetare și inovare [COM(2020) 628 final].

8

(9)  Sesiunea plenară, 1 iulie 2021, Avizul pe tema „Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – Noua strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice” (JO C 440, 29.10.2021, p. 42).

9

(10)  AIE, Perspective tehnologice energetice 2020.

10

---

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 301/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 301/33

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Autoritatea Europeană pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară

(2022/C 301/06)

| Raportor: | Christophe CLERGEAU (FR-PSE), membru al Consiliului Regional Ținuturile Loarei |
| --- | --- |

Raportor:

Christophe CLERGEAU (FR-PSE), membru al Consiliului Regional Ținuturile Loarei

RECOMANDĂRI POLITICE

Observații generale

| 1. | Comitetul European al Regiunilor reamintește că, în martie 2020, președinția sa a invitat Comisia Europeană și statele membre să instituie un mecanism european în domeniul sănătății (1) și că a dezvoltat această idee în avizul său elaborat ulterior, tot în 2020, pe tema „Un mecanism european pentru situațiile de urgență din domeniul sănătății” (2); constată că acesta a fost o sursă de inspirație pentru Comunicarea Comisiei COM(2021) 576. |
| --- | --- |

1.

Dezbaterea privind înființarea Autorității Europene pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară (HERA) are loc într-un context caracterizat de continuarea epidemiei de COVID-19, care ne incită mai mult ca niciodată să ridicăm sănătatea la rangul de prioritate pentru Uniunea Europeană. Cu toate acestea, obiectivul vizat prin înființarea HERA este mai amplu și se referă la orice tip de risc pentru sănătatea umană, cu efecte pe scară largă și/sau transfrontaliere, atât în fazele de pregătire pentru situații de criză, cât și în cele de gestionare a crizelor, la care ar trebui să se adauge provocările legate de prevenire și de reziliența societăților și a teritoriilor, și toate acestea în contextul mai larg al războiului din Ucraina, care are un impact enorm asupra serviciilor de sănătate, a infrastructurii și a cooperării transfrontaliere, deja supuse unei tensiuni și unei epuizări intense în timpul celor mai grave momente ale pandemiei de COVID-19.

| 2. | Comitetul European al Regiunilor sprijină crearea HERA ca autoritate responsabilă cu pregătirea și gestionarea crizelor sanitare, ținând seama, pe de o parte, de faptul că statele membre sunt principalele responsabile pentru prevenție, sănătatea publică și asistența medicală, pregătirea pentru situații de criză și gestionarea lor, iar, pe de altă parte, de rolul important al regiunilor, întrucât două treimi din statele membre din Europa au sisteme de sănătate descentralizate după modele diferite. Acesta subliniază necesitatea unei viziuni de ansamblu asupra protecției cetățenilor, în contextul în care acțiunea Comisiei este încă divizată între mai multe centre decizionale, evidențiind și că UE trebuie să ofere sprijin statelor și regiunilor. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Crizele sanitare, indiferent de originea lor, reprezintă un pericol pentru cetățeni, pe care îi afectează într-un mod foarte inegal, dar și o amenințare la adresa construcției europene, dacă aceasta nu este în măsură să răspundă la aceste crize într-un mod rapid, eficace, coerent și solidar. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a pus la încercare solidaritatea dintre europeni, integritatea pieței interne și cooperarea în cadrul spațiului Schengen. Comitetul European al Regiunilor consideră că criza a demonstrat, de asemenea, că obiectivele UE privind siguranța sanitară și protecția populației „nu pot fi realizate în mod satisfăcător de statele membre, nici la nivel central, nici la nivel regional și local” și că, prin urmare, o intervenție sporită a UE în acest domeniu este în conformitate cu principiul subsidiarității (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Deși gestionarea sistemelor de sănătate și de îngrijire este o competență națională, Comisia Europeană are un rol important de jucat în protecția sănătății cetățenilor și în menținerea pieței unice, în conformitate cu tratatele, care includ protecția sănătății populației ca cerință esențială și conferă un rol în protejarea acquis-ului comunitar. Această intervenție trebuie să se desfășoare în strânsă cooperare cu statele membre, și justifică implicarea activă a Parlamentului European. Comitetul European al Regiunilor dorește să își facă auzită vocea în cadrul acestei dezbateri, în primul rând pentru că, într-un context de criză, acțiunea locală și de proximitate este esențială pentru a asigura protecția cetățenilor, în al doilea rând pentru că numeroase regiuni dispun de competențe importante în domeniul sănătății și, în cele din urmă, pentru că sprijinul regiunilor pentru inovare și industrie constituie un element-cheie în ce privește punerea la dispoziție a contramăsurilor pentru a face față crizelor. |
| --- | --- |

4.

Sfera de intervenție a HERA, guvernanța sa și traiectoria sa de extindere

| 5. | Comitetul European al Regiunilor pledează în favoarea unei sfere de intervenție foarte ample a HERA, astfel cum propune Comisia, fără a aduce atingere competențelor altor organisme existente (4). Într-adevăr, scopul este de a aborda amenințările la adresa sănătății umane, care pot avea caracter natural, accidental sau deliberat, pot fi consecințele unor acte teroriste, și pot fi de origine pandemică, biologică, legate de mediu, nucleare sau de origine necunoscută; |
| --- | --- |

5.

| 6. | Comitetul subliniază că, dincolo de sfera de intervenție, domeniul de aplicare al activităților HERA este, de asemenea, foarte larg, având în vedere că este vorba despre identificarea și analizarea riscurilor înaintea crizelor, încurajarea acțiunilor în materie de previziune, consolidarea capacității societăților și a teritoriilor de a face față crizelor, definirea unor scenarii de gestionare care să includă răspunsuri adecvate, consolidarea ecosistemului industrial și de cercetare și inovare (C&I) pentru a dezvolta și a produce contramăsuri adecvate și, în cele din urmă, asigurarea disponibilității acestor contramăsuri în toate orașele și regiunile Uniunii și pentru întreaga populație. |
| --- | --- |

6.

| 7. | În fața acestor provocări uriașe, Comitetul European al Regiunilor își exprimă îngrijorarea cu privire la capacitatea HERA de a-și îndeplini cu succes misiunile. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Deși înființarea HERA sub forma unui serviciu intern al Comisiei trebuie înțeleasă ca o alegere pragmatică ce permite realizarea de progrese rapide și coordonarea optimă a diferitelor activități ale Comisiei, această alegere ar trebui să fie doar temporară și, după caz, revizuită. Statutul de serviciu intern al Comisiei nu trebuie să reprezinte o frână în calea recrutării de personal specializat și de nivel înalt necesar pentru pregătirea în vederea crizelor sanitare și gestionarea acestora. Este important ca, în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității, să se asigure autonomia decizională, care este esențială pentru a analiza riscurile în mod independent și pentru a lua fără întârziere măsurile necesare în vederea protejării vieților omenești. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Planul de acțiune pentru 2022, publicat la 10 februarie, prevede un buget anual de 1,3 miliarde EUR, ceea ce reprezintă un semnal pozitiv, dar nu este în concordanță cu previziunile bugetare de 6 miliarde EUR pentru 6 ani. Examinarea acestui buget anual demonstrează ponderea substanțială a achiziționării de contramăsuri și a constituirii și gestionării stocurilor europene (675,5 milioane EUR) – fără a menționa impactul asupra finanțării celorlalte măsuri de protecție civilă europeană –, a sprijinului pentru noi capacități de producție (160 de milioane EUR) și a programelor de cercetare din cadrul programului Orizont Europa (350 de milioane EUR), majoritatea acestora nefiind noi. Astfel, rămân doar 100 de milioane EUR pentru acțiunile de anticipare a riscurilor și de adaptare a sistemelor de sănătate; |
| --- | --- |

9.

| 10. | Guvernanța HERA reprezintă un al treilea punct slab. Aceasta este limitată strict la Comisie și la statele membre, Parlamentului European revenindu-i simplul rol de observator. Ea exclude din organismele permanente ale HERA toate părțile interesate, orașele și regiunile, precum și actorii societății civile. Această guvernanță nu este nici adecvată, nici eficace, deoarece pregătirea pentru situații de criză și gestionarea acestora implică o gamă largă de actori și de competențe. Orașele și regiunile, diverșii profesioniști din domeniul sănătății, asociațiile pacienților, ceilalți actori-cheie din domeniul științei și al cercetării, ONG-urile din domeniul sănătății și solidarității sunt actori-cheie pentru soluționarea cu succes a crizelor, iar opinia lor trebuie luată în considerare pe deplin. Cel puțin, diferitele părți interesate ar trebui să fie membri permanenți ai „forumului consultativ”, care ar trebui să poată formula recomandări la adresa organelor de conducere ale HERA și să fie implicat în diferitele componente ale activității sale. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Comitetul European al Regiunilor recunoaște supremația competențelor naționale și importanța crucială a activității comune a Comisiei și a statelor membre, dar invită Comisia și Consiliul să revină pe calea unei metode deschise și incluzive de coordonare cu părțile interesate și să acorde reprezentanților autorităților locale și regionale și Parlamentului European rolul care li se cuvine. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Acțiunea operațională a HERA pare să se concentreze pe furnizarea de contramăsuri medicale. Cu toate acestea, în gestionarea crizelor sunt implicate multe alte aspecte, în special în domeniul prevenirii și în cel al protecției civile. Comitetul European al Regiunilor consideră că termenul „contramăsuri” ar trebui să acopere toate medicamentele și produsele farmaceutice, inclusiv substanțele active ale acestora, precum și toate antibioticele, vaccinurile, testele și metodele de diagnosticare, dispozitivele și materialele medicale, echipamentele individuale de protecție, echipamentele spitalicești și locale, dar și sistemele de informare și sistemele de supraveghere a bolilor infecțioase și a contaminanților emergenți. Într-adevăr, toate aceste resurse sunt necesare pentru gestionarea crizelor și protecția populației și a sănătății sale. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Comitetul solicită să se acorde o atenție egală dezvoltării rezilienței societăților și unei culturi comune a gestionării crizelor și a dezastrelor. În acest cadru, ar trebui să se acorde un sprijin sporit mecanismului de protecție civilă al UE, al cărui buget nu ar trebui să fie subminat de înființarea HERA. Includerea termenului „urgență” în titlul HERA nu ar trebui să creeze confuzie sau să determine HERA să dubleze dispozitivele de gestionare a crizelor deja elaborate în cadrul mecanismului de protecție civilă al Uniunii, a cărui piatră de temelie este Centrul de coordonare a răspunsului la situații de urgență (ERCC). Este nevoie de o coordonare foarte puternică și de o repartizare clară a sarcinilor între aceste două instrumente ale Comisiei, care ar putea fi, pe viitor, apropiate. De asemenea, este necesar să se facă o distincție între acțiunile din actul legislativ revizuit privind amenințările transfrontaliere privind sănătatea, aflat în curs de negociere între Consiliu și Parlament, și sarcinile EMA și, în special, ale ECDC; |
| --- | --- |

13.

| 14. | Elaborarea planului strategic multianual al HERA constituie o prioritate absolută și trebuie să implice, de asemenea, Parlamentul European, orașele și regiunile, precum și părțile interesate. Acest plan ar trebui să stabilească nivelul de resurse necesar pentru ca HERA să își îndeplinească în mod eficace numeroasele sale sarcini, să descrie etapele ascensiunii sale și să prevadă indicatori de monitorizare. Planul strategic ar trebui să specifice, de asemenea, mecanismele de cooperare dintre HERA și celelalte instrumente de intervenție ale UE, inclusiv Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA), Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) și mecanismul de protecție civilă al Uniunii, precum și modul în care acestea pot fi, totodată, consolidate pentru a-și îndeplini pe deplin rolul în coordonare cu HERA. |
| --- | --- |

14.

Pregătirea Europei pentru crize și dezastre, protejând în mod eficace toți cetățenii din toate orașele și regiunile UE

| 15. | Experiența pandemiei de COVID-19 arată că nu există nicio acțiune eficace fără un răspuns comun la nivel european, care să fie adaptat la diferitele nevoi și circumstanțe naționale, regionale și locale. HERA trebuie, de asemenea, să aibă o ambiție mai mare la nivel european și convergentă în ceea ce privește protejarea cetățenilor atunci când apar situații de criză. Or pandemia de COVID-19 evidențiază, în prezent, inegalitățile dintre teritorii și inegalitățile sociale în ceea ce privește accesul la îngrijire și vaccinare, care subminează răspunsul la crizele sanitare și pun în pericol Europa în ansamblu. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Comitetul European al Regiunilor dorește ca HERA să efectueze o analiză a vulnerabilităților teritoriilor și populațiilor în fața crizelor sanitare. Această analiză a vulnerabilității trebuie să țină seama de disponibilitatea stocurilor în întreaga Europă și capacitatea operațională de a ajunge la toți cetățenii și, în mod prioritar, la cei a căror stare de sănătate este mai fragilă și la cei care trăiesc într-o situație de excluziune și precaritate. Aceasta trebuie, de asemenea, să abordeze capacitatea sistemelor de sănătate, a spitalelor și a altor instituții sanitare de a-și spori capacitatea în caz de criză, pentru a menține, în măsura posibilului, îngrijirile planificate, primind, în același timp, pacienți suplimentari ca urmare a crizei. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Prin urmare, Comitetul consideră că este esențial ca HERA să definească, în colaborare cu celelalte organe competente ale UE, un „tablou de bord al vulnerabilității în materie de siguranță sanitară” („health safety vulnerability scoreboard”) și să elaboreze, împreună cu statele membre și regiunile, programe de răspuns la diversele situații de urgență și de „simulare de criză” („stress test”) pentru sistemele de sănătate. Pe baza rezultatelor acestor teste, Comisia și Consiliul ar trebui să elaboreze recomandări, care să facă obiectul unei monitorizări, astfel încât statele membre și regiunile să își consolideze sistemele de sănătate, capacitatea de răspuns a teritoriilor în domeniul sănătății și egalitatea în ceea ce privește protecția diferitelor grupuri de populație, acolo unde este necesar. |
| --- | --- |

17.

| 18. | În mod similar, HERA ar trebui să contribuie la dezvoltarea programelor de cercetare din cadrul programului Orizont Europa care implică intervenții destinate populațiilor celor mai vulnerabile (persoane aflate în situație de sărăcie sau de excluziune, minorități, refugiați, femei victime ale violenței, persoane în vârstă și persoane cu handicap, persoane cu factori de comorbiditate etc.), care sunt adesea primele victime, astfel cum demonstrează experiența legată de COVID-19. Aceste programe de cercetare ar trebui, de asemenea, să abordeze în mod specific inegalitățile în accesul la sănătate al persoanelor în vârstă, sănătatea mintală a copiilor și a tinerilor, complementaritatea dintre medicina spitalicească și îngrijirile de sănătate de proximitate, precum și inovațiile, mai ales digitale, în organizarea sistemelor de sănătate. Acestea trebuie să includă întotdeauna o abordare de gen care să asigure luarea adecvată în considerare a nevoilor femeilor. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Pregătirea cetățenilor pentru viitoarele dezastre și epidemii reprezintă o miză esențială la care HERA trebuie să contribuie. La nivel european, avem nevoie și de consolidarea și coordonarea programelor de prevenție în materie de sănătate publică, de promovare a sănătății și de combatere a decalajului digital și a dezinformării. Aceste măsuri de prevenire în materie de sănătate trebuie să fie transversale în toate politicile publice. Intervenția HERA trebuie să se înscrie într-o politică europeană de prevenire mai ambițioasă, stabilită în cadrul EU4Health, program care ar trebui să fie consolidat și să țină seama mai bine de provocările legate de sănătatea mintală, de dizabilitate și de combaterea bolilor cronice. |
| --- | --- |

19.

| 20. | De asemenea, este necesar să se tragă învățăminte concrete din criza provocată de pandemia de COVID-19 și din războiul din Ucraina, prin acțiuni de cercetare. De asemenea, ar trebui inițiate acțiuni care vizează un răspuns rapid al sistemelor de sănătate și implementarea accelerată pe teren a contramăsurilor (spitale modulare, dispozitive medicale mobile și simplificate, unități medicale mobile, centre de vaccinare mici, prezența suficientă a personalului medical calificat etc.). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Va trebui să se acorde o atenție deosebită provocărilor specifice cu care se confruntă zonele rurale îndepărtate, zonele montane și regiunile ultraperiferice. Trebuie remarcat faptul că acest set de acțiuni lipsește în mare măsură din programul de lucru al HERA pentru 2022, lucru pe care Comitetul European al Regiunilor îl regretă, solicitând revizuirea acestei situații începând cu 2023. |
| --- | --- |

21.

| 22. | În opinia Comitetului European al Regiunilor, acest set de măsuri nu amenință competențele statelor membre, ci, dimpotrivă, reprezintă o oportunitate pentru fiecare stat de a-și proteja, în coordonare cu regiunile, populația în mod mai eficient. |
| --- | --- |

22.

| 23. | O analiză detaliată efectuată de Comisia Europeană cu privire la cheltuielile de sănătate efectuate în cadrul fondurilor de coeziune și al Mecanismului de redresare și reziliență în cursul anilor pandemiei ar putea fi utilă pentru gestionarea crizelor viitoare. Bunele practici naționale, regionale și locale ar putea fi, de asemenea, evidențiate în conceperea viitoarelor acțiuni de prevenire și gestionare a crizelor sanitare. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Comitetul European al Regiunilor solicită o abordare specifică a cheltuielilor legate de consolidarea sistemului de sănătate și de pregătire pentru situații de criză, care vor crește cu siguranță, în cadrul semestrului european și cere ca acestea să fie în permanență eligibile pentru fondurile politicii de coeziune, în urma Inițiativei pentru investiții ca reacție la coronavirus. Este preocupat de faptul că, până în prezent, cheltuielile cu sănătatea au reprezentat doar o parte foarte minoritară a planului de redresare, și solicită un sprijin sporit pentru reziliența și dotarea orașelor și regiunilor în domeniul sănătății și al protecției civile. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Reamintește că orașele și regiunile ar trebui să joace un rol activ, alături de UE și de statele membre, în ceea ce privește dezvoltarea acestor noi abordări privind protecția cetățenilor. Acest lucru este cu atât mai valabil atunci când ele dispun de competențe specifice în materie de sănătate și când gestionează sistemul spitalicesc și de sănătate. Acest rol trebuie recunoscut la nivel național și european, în conformitate cu principiul subsidiarității active. |
| --- | --- |

25.

Învățămintele care trebuie desprinse din războiul din Ucraina

| 26. | Comitetul European al Regiunilor salută participarea HERA la campania de vaccinare a refugiaților ucraineni din UE și sprijinul acordat de HERA mecanismului de protecție civilă al UE, care asigură vaccinuri pentru copii și alte materiale medicale esențiale, mulțumită sprijinului industriei farmaceutice și al ministerelor sănătății. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Comitetul European al Regiunilor consideră că războiul din Ucraina ne obligă să conștientizăm că Europa trebuie să fie pregătită pentru orice tip de criză: la fel cum COVID-19 a lovit teritoriile noastre fără niciun avertisment, nici conflictul armat din vecinătatea directă a Uniunii nu era așteptat. Impactul său asupra sistemelor de sănătate, în special în Europa Centrală și de Est, este în continuă creștere și trebuie monitorizat îndeaproape, pentru a evita atingerea unui punct critic. Capacitățile analitice și de prognoză ale HERA trebuie dezvoltate rapid, pentru a se garanta că următorul dezastru iminent nu ia Uniunea Europeană prin surprindere. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Prin urmare, reafirmă că trebuie să se acorde prioritate, în toate statele membre și în toate regiunile UE, eforturilor de a consolida capacitatea sistemelor de sănătate de a se adapta rapid la evenimente neprevăzute. În acest sens, „tabloul de bord al vulnerabilității în materie de siguranță sanitară” și programele de „simulare de criză” ale sistemelor de sănătate par a fi, mai mult ca niciodată, acțiuni prioritare. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Comitetul European al Regiunilor atrage atenția asupra riscului de expunere la radiațiile datorate eventualei prejudicieri a infrastructurilor nucleare civile și întreruperii tratamentului bolilor cronice, inclusiv a cancerului și a HIV (Ucraina prezintă una din cele mai înalte rate de prevalență a HIV din Europa); aceste riscuri vor afecta probabil și sistemele de sănătate din țările-gazdă. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Războiul din Ucraina, care a avut drept consecință sosirea a milioane de persoane nevaccinate în UE, reprezintă un catalizator pentru consolidarea cooperării internaționale în ceea ce privește accesul la contramăsuri, inclusiv la vaccinuri, ca o prioritate pentru vecinătatea noastră. Prin urmare, Comitetul European al Regiunilor este preocupat de deficiențele acestor acțiuni din cadrul programului de lucru al HERA pentru 2022. |
| --- | --- |

30.

O politică industrială și de achiziții publice în serviciul sănătății

| 31. | Comitetul European al Regiunilor salută inițiativele luate de la începutul crizei pentru a accelera disponibilitatea contramăsurilor, și proiectul de regulament al Consiliului privind măsurile de gestionare a crizelor. Cu toate acestea, consideră că propunerile actuale nu sunt încă suficiente în vederea unei pregătiri eficace pentru crizele sanitare. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Comitetul subliniază necesitatea unei politici industriale și de inovare înainte de crize și nevoia absolută de a crea un nou cadru intervenție care să facă posibilă suveranitatea UE în materie de sănătate și capacitatea sa de a industrializa produsele de reglementare și de rezultate în urma cercetării și a inovării. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Comitetul consideră că Uniunea Europeană ar trebui să își ofere mijloacele de a produce pe teritoriul său contramăsurile „esențiale”, care sunt, în mare parte, comune gestionării diferitelor tipuri de criză. Producerea în Europa a acestor medicamente, inclusiv a substanțelor active, precum și a dispozitivelor medicale, testelor, metodelor de diagnosticare și echipamentelor „de bază” nu poate fi decât rezultatul unei politici proactive de achiziții publice, cu costuri de aprovizionare potențial mai ridicate. În prezent, nu se poate înțelege modul în care normele și principiile de acțiune europene vor face posibilă realizarea acestui obiectiv esențial. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Este profund îngrijorat de dificultățile cu care se confruntă multe întreprinderi care au realizat, la începutul crizei și la cererea autorităților publice, investiții pentru a acoperi lipsurile și care sunt în prezent abandonate în favoarea achizițiilor din afara UE. Consideră că nu s-au tras învățămintele cuvenite în urma crizei și că această chestiune trebuie abordată de urgență. În special, solicită constituirea și reînnoirea stocurilor strategice naționale și europene, ori de câte ori este posibil, utilizând produse fabricate în Europa. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Prin urmare, Comitetul European al Regiunilor solicită Comisiei Europene să analizeze și să propună un cadru legislativ adecvat care să permită derogări de la normele privind ajutoarele de stat și achizițiile publice, în special în ceea ce privește contramăsurile „esențiale”. Ceea ce se întâmplă în prezent în domeniul semiconductorilor („Actul legislativ european privind cipurile”) ar trebui să fie preconizat și în domeniul sănătății. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Acest nou cadru juridic ar trebui să vizeze relaxarea normelor privind achizițiile publice, în special cele inovatoare, să consolideze controlul investițiilor străine și să permită acordarea unui sprijin direct suficient pentru a contribui eficient la accelerarea dezvoltării și introducerea pe piață a inovațiilor medicale, precum vaccinurile. Într-adevăr, în prezent, Uniunea Europeană nu poate avea din punct de vedere juridic același tip de intervenție ca Regatul Unit sau Statele Unite, ceea ce pune în pericol accesul său la vaccinuri. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Comitetul European al Regiunilor este preocupat de timpul pierdut, regretă faptul că publicarea programului de lucru al HERA pentru 2022 nu a fost însoțită de lansarea unei inițiative în acest sens și invită Comisia să prezinte rapid o propunere Parlamentului și Consiliului. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Comitetul European al Regiunilor ia notă de progresele recente în ceea ce privește structurarea cercetării și inovării în domeniul pregătirii pentru crizele sanitare. Într-adevăr, Președinția franceză sprijină cu fermitate un „proiect important de interes european comun” (PIEEC) „pentru a consolida politica industrială a UE în domeniul sănătății și poziționarea sa strategică în acest sector prin încurajarea inovării în diferitele segmente ale industriilor din domeniul sănătății”. În aprilie 2021, Comisia a lansat consultări în vederea lansării, în cadrul programului de lucru pentru perioada 2023-2024 al programului Orizont Europa, a unui parteneriat european public privind pregătirea pentru pandemii, în vederea coordonării activităților de cercetare desfășurate de statele membre. Cu toate acestea, în prezent, nu există un cadru pentru a asigura coerența tuturor acțiunilor programului Orizont Europa care pot contribui la îndeplinirea misiunilor HERA și bugetul prevăzut de 1,7 miliarde, în timp ce s-au alocat 4 miliarde EUR din cele două programe-cadru anterioare pentru cercetare în domeniul pandemiei și al vaccinurilor. Prin urmare, Comitetul European al Regiunilor solicită:






  — | crearea unui consiliu științific al HERA pluralist și care să asocieze părțile interesate, cu scopul de a defini prioritățile științifice și o foaie de parcurs privind cercetarea și inovarea, la care ar trebui să răspundă programul Orizont Europa; |
| --- | --- | --- |

38.

—

crearea unui consiliu științific al HERA pluralist și care să asocieze părțile interesate, cu scopul de a defini prioritățile științifice și o foaie de parcurs privind cercetarea și inovarea, la care ar trebui să răspundă programul Orizont Europa;

| — | un efort sporit de mobilizare bugetară în cadrul programului Orizont Europa pentru a răspunde nevoilor HERA în materie de cercetare și inovare; |
| --- | --- |

—

un efort sporit de mobilizare bugetară în cadrul programului Orizont Europa pentru a răspunde nevoilor HERA în materie de cercetare și inovare;

| — | lansarea unui proces de reflecție privind crearea unei viitoare „misiuni” dedicate pregătirii și gestionării crizelor sanitare, care ar permite o abordare transversală în cadrul programului Orizont Europa, o coordonare științifică și operațională și implicarea tuturor părților interesate, cu acordarea unei atenții speciale promovării colaborării între sectorul public și cel privat. |
| --- | --- |

—

lansarea unui proces de reflecție privind crearea unei viitoare „misiuni” dedicate pregătirii și gestionării crizelor sanitare, care ar permite o abordare transversală în cadrul programului Orizont Europa, o coordonare științifică și operațională și implicarea tuturor părților interesate, cu acordarea unei atenții speciale promovării colaborării între sectorul public și cel privat.

| 39. | Cercetarea privind rezistența la antimicrobiene este o prioritate de vârf pentru HERA. Utilizarea excesivă a antimicrobienelor, atât în creșterea animalelor, cât și în sănătatea umană, este o bombă cu efect întârziat. Dacă nu se găsește rapid o soluție, în curând ne vom confrunta probabil cu un scenariu în care nu vom mai avea „nici remediu, nici tratament”. Aproape toate antibioticele noi care au fost introduse pe piață în ultimele decenii sunt variații ale familiilor de antibiotice descoperite în anii ’80. Pentru moment, Comisia nu a obținut niciun rezultat concludent în acest domeniu, astfel cum s-a demonstrat în raportul (5) din 2019 al Curții de Conturi. Prin urmare, este necesar să se consolideze serviciile de sănătate preventivă, astfel încât acestea să asigure coordonarea tuturor actorilor implicați în controlul utilizării antimicrobienelor la nivel teritorial, spitalicesc și comunitar, și, totodată, să se investească în cercetarea privind noi antibiotice și metode alternative de profilaxie. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Un nou cadru legislativ ar permite dezvoltarea unui parteneriat strategic între UE și industria farmaceutică, pentru a ține mai bine seama de obiectivele de interes general în materie de sănătate. Sprijinul direct al UE ar trebui să se regăsească, în schimb, într-un proces european de industrializare, un acces privilegiat la produse și dreptul de control asupra prețului contramăsurilor și al politicii de acordare a licențelor. |
| --- | --- |

40.

| 41. | De asemenea, ar trebui să se analizeze acțiunile de cercetare și inovare avute în vedere și rolul HERA în această privință. Este necesar să se îmbunătățească rapid punerea în aplicare a acestei componente în cadrul programului Orizont Europa, pentru a dota rapid HERA cu o foaie de parcurs în materie de cercetare și inovare care să clarifice modul de funcționare a celor 1,8 miliarde EUR din bugetul său corespunzătoare acestui program. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Comitetul European al Regiunilor subliniază necesitatea dezvoltării imediate a structurii IMM-urilor inovatoare în domeniul contramăsurilor medicale, precum și al tuturor tipurilor de dispozitive și echipamente pentru protecția persoanelor și pentru întâmpinarea crizelor. În acest sens, trebuie, în primul rând, sprijinite crearea de întreprinderi și inovarea, ceea ce este de competența orașelor și regiunilor, iar în al doilea rând, acestea trebuie ajutate să se dezvolte și să dispună de capacitatea de a efectua studii clinice și de a fabrica produse în Europa. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Aceasta implică investiții considerabile și consolidarea capitalului întreprinderilor în cauză. Prin urmare, pare necesar să se mobilizeze Consiliul European pentru Inovare (CEI), pentru a structura mai bine un ecosistem european de inovare în jurul dezvoltării contramăsurilor și al gestionării crizelor sanitare, precum și pentru a consolida instrumentele de intervenție în capital de risc și dezvoltare în scopul de a permite întreprinderilor inovatoare să se dezvolte menținându-și rădăcinile în Europa. Aceste intervenții trebuie, de asemenea, să permită partajarea riscului industrial legat de dezvoltarea și producția de contramăsuri. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Eficacitatea contramăsurilor medicale merge mână în mână cu o gestionare mai flexibilă a studiilor clinice, asigurând în același timp respectarea normelor etice și protecția datelor cu caracter personal. HERA trebuie să propună un cadru mai solid de cooperare cu AEM pentru coordonarea studiilor clinice realizate pe scară medie și largă, a cărui lipsă s-a simțit din plin în faza de apogeu a crizei provocate de pandemia de COVID-19. Inițiativele „Vaccelerate” și „Hera incubator” reprezintă un început încurajator pentru acoperirea acestor lacune, dar trebuie stabilite legături operaționale mai clare cu autoritățile naționale, pentru a elimina mai rapid orice barieră în materie de reglementare sau de protocol. Revizuirea noii strategii farmaceutice europene ar trebui să permită progrese importante, inclusiv centralizarea autorizațiilor pentru studii clinice pentru medicamente, care au ca scop obținerea unei autorizații de introducere pe piața europeană. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Infrastructurile de cercetare sunt, de asemenea, esențiale. Pentru a face față marilor probleme transfrontaliere din domeniul sănătății, este indispensabil să existe instalații adecvate pentru analize, calculatoare de înaltă performanță, depozite de date de studii epidemiologice și studii de cohortă complete pentru a analiza amenințările emergente și modelele de scenarii de răspuns. |
| --- | --- |

45.

O acțiune internațională care are la bază prevenirea și solidaritatea

| 46. | Comitetul European al Regiunilor consideră că a acționa atunci când apar noi riscuri pentru sănătate este în interesul Europei, pentru a limita expunerea Uniunii la riscuri. Prin urmare, HERA trebuie să dispună de mijloacele necesare pentru a colabora în rețea cu numeroși parteneri (în special, la nivel internațional, cu Organizația Națiunilor Unite și cu Consiliul Europei) și pentru a participa la intervenții în afara frontierelor UE, în cooperare cu țările în cauză, de îndată ce riscurile sunt identificate, mobilizând resurse importante. Această cooperare ar trebui să acopere, de asemenea, faza pregătitoare și, în special, măsurile de prevenire, de reducere a vulnerabilităților și pregătire a societăților pentru situații de criză. În acest scop, HERA va trebui să dezvolte parteneriate cu actorii societății civile, cu ONG-urile locale și internaționale și cu organizațiile multilaterale angajate în programe de prevenire a riscurilor. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Trecerea în domeniul public a proprietății intelectuale a vaccinurilor și altor produse medicale nu este o soluție suficientă dacă țările mai puțin dezvoltate nu au capacitatea de a-și dezvolta singure producția. Comitetul European al Regiunilor pledează pentru ca prețul anumitor medicamente să fie reglementat, acolo unde este necesar, și pentru ca industria farmaceutică să fie obligată să acorde licențe de fabricație, astfel cum a sugerat OMC. Comitetul solicită ca politicile UE să contribuie la dezvoltarea de produse adaptate la contextul specific al țărilor mai puțin dezvoltate. El ar dori ca Uniunea să se angajeze într-o politică activă de transfer de tehnologii și de sprijin pentru producția locală, și să ofere un ajutor direct adecvat pentru a contribui la a garanta, oriunde este necesar, că populația este acoperită sub aspectul serviciilor de sănătate. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Comitetul European al Regiunilor constată și împărtășește înaltele așteptări ale cetățenilor europeni ca UE să joace un rol mai important în domeniul sănătății. El remarcă că formularea actuală foarte restrictivă a articolului 168 din tratate reprezintă, la ora actuală, un obstacol în acest sens, și consideră că problema consolidării competențelor europene în domeniul siguranței sănătății ar trebui să figureze pe lista priorităților la încheierea Conferinței privind viitorul Europei. Competențele UE în domeniul pieței interne ar trebui să permită deja să se înainteze pe calea întreprinderii de acțiuni comune în domeniul sănătății, programul EU4Health trebuie să poată fi consolidat, iar miniștrii sănătății din UE ar trebui să se reunească cât mai regulat, în cadrul unei structuri ad-hoc a Consiliului, nu doar de două ori pe an, în marja Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori (EPSCO). |
| --- | --- |

48.

Bruxelles, 27 aprilie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://cor.europa.eu/en/news/Pages/COVID-19-CoR-President-calls-for-a-EU-Health-Emergency-Mechanism-to-support-regions-and-cities.aspx

1

(2)  JO C 440, 18.12.2020, p. 15.

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12008M005:RO:HTML

3

(4)  În special, Centrul de coordonare a răspunsului la situații de urgență (ERCC – Protecție civilă), Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) și Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC).

4

(5)  https://www.eca.europa.eu/ro/Pages/DocItem.aspx?did={8892C8C4-6776-4B27-BE36-C181456EED71}

5

---

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 301/40 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 301/40

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Economia UE după pandemia de COVID-19: implicații pentru guvernanța economică

(2022/C 301/07)

| Raportor: | Elio DI RUPO (BE-PSE), ministru-președinte al Regiunii Valone |
| --- | --- |
| Document de referință: | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Economia UE după pandemia de COVID-19: implicații pentru guvernanța economică
  COM(2021) 662 final |

Raportor:

Elio DI RUPO (BE-PSE), ministru-președinte al Regiunii Valone

Document de referință:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Economia UE după pandemia de COVID-19: implicații pentru guvernanța economică

COM(2021) 662 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR)

| 1. | salută prezentarea comunicării Comisiei Europene, intitulată „Economia UE după pandemia de COVID-19: implicații pentru guvernanța economică”, și deschiderea sa față de reforma normelor economice și bugetare de care CE dă dovadă în acest document, inclusiv dacă se ține seama de impactul crizei de COVID-19; își exprimă, de asemenea, satisfacția cu privire la anunțarea prezentării unei propuneri legislative la jumătatea anului 2022; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că reforma guvernanței economice europene trebuie să ia în considerare propunerile cetățenilor care au făcut tema dezbaterilor desfășurate în contextul Conferinței privind viitorul Europei; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește constatarea prezentă mai ales în rapoartele Barometrului 2020 și 2021 (1), potrivit cărora efectele multidimensionale ale crizei de COVID-19 sunt asimetrice și au dimensiuni teritoriale, accentuând unele divergențe preexistente între regiunile diverselor state membre și în interiorul acestor state membre, ținând seama că autoritățile locale și regionale rămân în avangarda combaterii pandemiei și a efectelor sale, dar și în implementarea măsurilor de sprijinire a cetățenilor și a întreprinderilor și în pregătirile pentru o redresare treptată și durabilă; |
| --- | --- |

3.

| 4. | observă că cetățenii din întreaga UE fac apel la autoritățile de aplicare a legii, la autorități naționale, regionale și locale, pentru a primi ajutor să facă față nu numai consecințelor pandemiei de COVID-19, ci și tranziției ecologice și digitale pe care UE o dorește, precum și, în prezent, consecințelor războiului din Ucraina; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că, încă înainte de criza provocată de pandemia de COVID-19, existau întârzieri semnificative în materie de investiții în unele state membre, cum ar fi reînnoirea infrastructurii și renovarea clădirilor, și că, cu cât investițiile publice – suspendate pentru a face față crizei – sunt amânate, cu atât ele devin mai costisitoare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | constată că UE se află într-un moment crucial și că trebuie să găsească modalități și resurse pentru a asigura coeziunea și prosperitatea cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

6.

Răspunsul la criză

| 7. | salută succesul programului SURE, finanțat prin obligațiuni emise de Comisia Europeană, și invită Comisia să asigure monitorizarea adecvată a acestui program, prin prezentarea unei Cărți albe care, pe baza unei evaluări a programului SURE, să prezinte opțiunile de politică pentru un sistem european permanent de reasigurare pentru indemnizațiile de șomaj; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută, de asemenea, succesul obligațiunilor verzi emise pentru NextGenerationEU – cea mai mare emisiune de obligațiuni verzi din lume, care va contribui la finanțarea investițiilor în domeniul climei, prin intermediul Mecanismului de redresare și reziliență (MRR); |
| --- | --- |

8.

| 9. | își reiterează sprijinul pentru activarea – pentru prima dată în istoria zonei euro – a clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere (PSC). Această activare a jucat un rol important în răspunsul statelor membre, al regiunilor și al autorităților locale și regionale la actuala criză, permițând utilizarea deplină a bugetelor publice pentru a atenua consecințele – în primul rând sociale – ale pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că războiul din Ucraina a demonstrat importanța independenței energetice pentru Uniunea Europeană și că tranziția energetică trebuie accelerată; se teme, însă, că clasificarea gazului și a energiei nucleare ca energie durabilă în Regulamentul privind taxonomia va oferi stimulente care să contravină dezvoltării rapide a energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

10.

| 11. | regretă că datoria publică a crescut ca urmare a acestor măsuri: nivelul îndatorării publice a crescut cu 13 procente în 2020, atingând 92 % din PIB-ul UE în ansamblu și 100 % pentru zona euro (2); |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că, în cazul în care clauza derogatorie din PSC ar fi eliminată în stadiul actual al cadrului de guvernanță economică și în contextul unei crize energetice, al instabilității geopolitice și al redresării în urma pandemiei de COVID-19, reducerea necesară a nivelului datoriei ar duce din păcate la revenirea politicilor de austeritate și, ca atare, ar avea un cost economic, social și ecologic uriaș; solicită, prin urmare, ca clauza derogatorie generală să se aplice în continuare până la instituirea, cât mai curând posibil, a unui cadru revizuit de guvernanță economică; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sprijină analiza Consiliului bugetar european privind necesitatea unei reforme a PSC, pentru a se ajunge la o datorie publică sustenabilă, cu o regulă operațională principală – o eșalonare a cheltuielilor publice – pentru a viza reducerea treptată a ponderii îndatorării și a se ajunge la rate suportabile, într-un ritm care să fie adaptat circumstanțelor naționale (3); |
| --- | --- |

13.

Un cadru de guvernanță revizuit

| 14. | subliniază că cadrul european de guvernanță economică produce efecte majore asupra tuturor nivelurilor de guvernanță și îndeosebi asupra autorităților locale și regionale, care realizează aproape o treime din cheltuielile publice și care atrag mai mult de jumătate din investițiile publice din Uniunea Europeană în ansamblul său, cu diferențe semnificative între statele membre (4); |
| --- | --- |

14.

| 15. | reiterează că PSC și celelalte elemente ale actualului cadru european de guvernanță economică se confruntă cu cinci deficiențe majore: efecte prociclice nedorite, complexitate ridicată, lipsă de eficiență, luarea insuficientă în considerare a indicatorilor legați de dezvoltarea durabilă și de bunăstare și lipsa de transparență și de legitimitate democratică; |
| --- | --- |

15.

| 16. | consideră că un cadru revizuit de guvernanță economică europeană ar trebui să asigure transparența procesului decizional, care să implice Parlamentul European, parlamentele naționale și, în funcție de competențele interne ale statelor membre, adunările parlamentare cu competențe legislative. De asemenea, prin această asociere trebuie să poată fi posibilă participarea autorităților locale și regionale, a partenerilor sociali, a societății civile și a comunității academice; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că acest cadru revizuit trebuie să țină seama și de nivelul foarte ridicat al datoriei publice, care trebuie coborât treptat și nu poate fi redus în mod substanțial peste noapte, din cauza crizei de COVID-19, a dezastrelor naturale și a altor împrejurări extraordinare, a disparităților puternice dintre și în interiorul statelor membre, din cauza noii situații macroeconomice (rate foarte scăzute ale obligațiunilor, limite atinse de politica monetară, precum și mari incertitudini în ceea ce privește inflația, ratele dobânzilor și piața forței de muncă), a necesității de a evita politicile de austeritate și imperativele de mediu, energetice, tehnologice și sociale; |
| --- | --- |

17.

| 18. | își reiterează poziția în favoarea renunțării la procesul decizional unanim în materie de fiscalitate, pentru a permite UE să ia deciziile necesare cu majoritate calificată, la fel ca în alte domenii de politică, deoarece permite realizarea de progrese în lupta împotriva abuzurilor fiscale și schimbul de informații între statele membre. Această dispoziție respectă în continuare competența la nivel național, regional sau local în materie de colectare a impozitelor sau de stabilire a cotelor de impozitare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | își reiterează apelul ca autoritățile naționale, regionale și locale, precum și cetățenii, să poată înțelege în mod clar normele aplicabile; salută, în acest sens, poziția Comisiei în favoarea unor reguli fiscale simplificate, care să utilizeze indicatori observabili; reamintește că este mai important să se integreze stabilizarea anticiclică, curățată de variații ciclice; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră că un cadru de guvernanță ce urmărește bugete solide trebuie să se bazeze nu numai pe cheltuieli justificate, ci și pe venituri solide și echilibrate; reamintește că evaziunea fiscală și frauda fiscală din UE privează bugetele publice de câteva sute de miliarde de euro în fiecare an și că lupta împotriva fraudei fiscale este una din temele-cheie care întrunesc cea mai mare adeziune din partea cetățenilor europeni pentru o intervenție europeană sporită; |
| --- | --- |

20.

| 21. | consideră că guvernanța economică trebuie să se bazeze pe un echilibru între indicatorii referitori la disciplina bugetară și unii indicatori de coeziune socială, precum și pe punerea la dispoziție a infrastructurii și a unor servicii de interes economic general pentru toți cetățenii, cum ar fi cele cu privire la sănătate publică și la bunăstare; consideră, prin urmare, că, în conformitate cu procedura privind dezechilibrele macroeconomice (PDM), care include indicatori mai variați, printre care rata șomajului, o guvernanță economică reformată trebuie să ia în considerare și alte obiective de mediu și sociale; aceste preocupări nu pot rămâne în plan secundar în raport cu indicatorii legați de disciplina fiscală; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sugerează din nou ca PDM să fie extinsă, incluzând indicatori auxiliari care să vizeze disparitățile regionale și consideră că ar putea, de asemenea, să țină cont de progresele realizate în punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD), care acoperă nu numai protecția mediului, ci și criterii sociale, economice și de guvernanță și sunt sprijinite de 193 de state din întreaga lume; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că măsurile corective adoptate în cadrul procedurilor statelor membre privind dezechilibrele macroeconomice au efecte diferite în diferite regiuni și sunt deosebit de dăunătoare în regiunile cu economii mai puțin diversificate, cum ar fi regiunile ultraperiferice, care se confruntă cu constrângeri structurale și excepționale identificate la articolul 349 din TFUE. Aceste regiuni sunt foarte sensibile la șocuri exogene, iar politicile economice restrictive au un impact mai mare asupra reducerii investițiilor și a ocupării forței de muncă în aceste regiuni; |
| --- | --- |

23.

Promovarea rațională a investițiilor publice

| 24. | consideră în continuare că, în parte, responsabil de căderea puternică a investițiilor publice înregistrată în siajul crizei din zona euro este cadrul european de guvernanță economică, pentru că nu ține destul seama de distincția dintre cheltuieli curente și cheltuieli pe termen lung pentru investiții: între 2009 și 2018, investițiile publice în ansamblu au scăzut cu 20 % din PIB la nivelul UE. În ce privește investițiile făcute de autoritățile locale și regionale, acestea au scăzut cu aproape 25 % și, în mai multe state membre din rândul celor care au fost cel mai grav afectate de criză (5), chiar cu 40 % sau mai mult; consideră că este imperativ să se evite repetarea acestui scenariu după criza COVID-19 și că investițiile la nivel local și regional pot juca un rol esențial în revitalizarea economiei; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reamintește că Consiliul bugetar european a determinat că statele membre care au o rată ridicată a investițiilor publice au tendința de a le reduce semnificativ în cadrul procedurii lor de deficit excesiv (PDE) (6) și că Comisia a remarcat că cadrul bugetar nu a împiedicat diminuarea investițiilor (7); |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că, în avizul său privind comunicarea interpretativă din 2015 pe această temă (8), CoR afirmase deja că flexibilitatea pentru investiții existentă în cadrul PSC era prea restrictivă și limitată, fiind solicitată doar de două state membre și, chiar și în aceste cazuri, a avut doar un impact minim; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că, în același timp, UE se confruntă cu nevoi uriașe de finanțare pentru a face față principalelor provocări actuale: 650 de miliarde EUR pe an pentru Comisie, doar pentru tranziția verde și cea digitală (9), și aproape 200 de miliarde EUR pe an pentru infrastructura socială (10); |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră că, în contextul actual al nevoilor extraordinare de investiții, descurajarea finanțării deficitare a investițiilor publice, inclusiv din partea autorităților locale și regionale, cum se procedează în cadrul fiscal actual, poate stimula un nivel insuficient de investiții, în detrimentul generațiilor viitoare și al obiectivelor și țintelor climatice ale UE; |
| --- | --- |

28.

| 29. | își exprimă satisfacția că, în cele din urmă, Comisia recunoaște în mod clar necesitatea ca cadrul de guvernanță să încurajeze investițiile și, în special, investițiile publice verzi, digitale și de consolidare a rezilienței; |
| --- | --- |

29.

| 30. | își reiterează solicitarea – exprimată în repetate rânduri – pe care o consideră o regulă de aur a cofinanțării: printre cheltuielile structurale, publice sau asimilate acestora, definite în Pactul de stabilitate și de creștere, să nu fie incluse cheltuielile publice suportate de statele membre și de autoritățile locale și regionale ca urmare a cofinanțării în cadrul fondurilor structurale și de investiții, în conformitate cu limitele respective de cofinanțare din partea UE; subliniază că investițiile publice ale guvernelor, cum ar fi tranziția verde, digitală și socială sustenabilă, și menținerea competitivității europene sunt importante pentru generațiile viitoare și, prin urmare, ar trebui tratate în mod adecvat când este vorba de investiții publice ale guvernelor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că, datorită tipului de proiect sprijinit de fondurile structurale și de investiții, o astfel de regulă de „aur” pentru cofinanțare ar favoriza automat mai ales eforturile depuse pentru a face față provocărilor majore actuale și a pune în aplicare prioritățile europene. Printre acestea se numără coeziunea economică, socială și teritorială; consolidarea rezilienței; punerea în aplicare a politicilor sociale, de mediu și digitale etc. Dacă li s-ar acorda un tratament favorabil în cadrul financiar, s-ar consolida coerența globală a politicilor europene; |
| --- | --- |

31.

| 32. | îndeamnă Comisia, ca după ce își va fi reformulat propunerile ținând cont de prejudiciile economice și bugetare cauzate de COVID-19, să prezinte o carte albă privind reformarea guvernanței economice, întemeiată pe eventuala instituire a unei astfel de reguli de aur, în conformitate cu limitele respective de cofinanțare din partea UE. În evaluarea sa, Comisia ar trebui să ia în considerare și alte instrumente, cum ar fi o regulă privind cheltuielile, care, pe baza tendințelor de creștere economică și a nivelului datoriei, să limiteze creșterea anuală a cheltuielilor publice totale și să servească la păstrarea încrederii publice, prin creșterea transparenței, reducerea sarcinilor administrative și găsirea unui echilibru între disciplina bugetară și menținerea unei capacități suficiente pentru investițiile publice; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reamintește că aceste cheltuieli reprezintă, prin definiție, investiții de interes general european, al căror efect de levier, din punctul de vedere al creșterii durabile și al consolidării coeziunii teritoriale, este evident; |
| --- | --- |

33.

| 34. | preconizează, în plus, stabilirea unei „reguli de aur ecologice și de coeziune socială”, care ar exclude luarea în considerare a investițiilor publice în contabilitatea proiectelor care își propun să încurajeze tranziția către o societate durabilă din punct de vedere ecologic, economic și din perspectiva coeziunii sociale, astfel cum este definită în ODD și în Pactul verde, dat fiind că se recunoaște că aceste investiții sunt esențiale, nu doar în cadrul relansării ulterioare crizei COVID-19, ci și pentru a asigura prosperitatea și calitatea vieții generațiilor viitoare; |
| --- | --- |

34.

| 35. | propune, ca soluție alternativă, excluderea sectorului administrației locale și regionale de la aplicarea normelor Pactului de stabilitate și de creștere. În 2019, investițiile publice în acest sector au reprezentat 49,2 % din totalul investițiilor publice (11) la nivelul Uniunii Europene, în timp ce datoria brută a sectorului administrației locale din Uniunea Europeană reprezintă doar 6,0 % din produsul intern brut al Uniunii Europene (12) și, ca atare, nu reprezintă cauza datoriei publice ridicate. În plus, sectorul administrației locale contractează datorii doar pentru investiții, nu și pentru stabilizarea macroeconomică cu cheltuieli curente, administrațiile locale aflându-se, pe plan intern, sub controlul bugetar al autorităților regionale sau naționale. Comitetul îndeamnă explicit Comisia să examineze posibilitatea de a scuti autoritățile locale de la aplicarea normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere; |
| --- | --- |

35.

| 36. | consideră că este necesar, în general, să se țină seama de principiul de a „nu aduce prejudicii coeziunii”, inclus în Comunicarea Comisiei cu privire la cel de-al 8-lea raport privind coeziunea, pentru a asigura complementaritatea și sinergiile dintre politica de coeziune și alte politici ale UE, evitând împiedicarea procesului de convergență și accentuarea disparităților regionale; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia să prezinte, până la sfârșitul anului 2022, o propunere legislativă de reformare a cadrului de guvernanță economică, bazată mai ales pe introducerea acestor reguli de aur, combinate cu regula de cheltuieli, care să poată asigura un echilibru între disciplina bugetară și menținerea unei capacități suficiente pentru investițiile publice; |
| --- | --- |

37.

| 38. | cu toate acestea, pentru a asigura conformitatea cheltuielilor identificate de guverne ca intrând sub incidența uneia sau alteia dintre regulile de aur, propune ca aplicarea lor să facă obiectul unei supravegheri stricte, la două niveluri: de către consiliile fiscale naționale independente și de către Consiliul bugetar european, care va prezenta rapoarte anuale publice Consiliului și Parlamentului European; |
| --- | --- |

38.

Revizuirea aprofundată a semestrului european

| 39. | reamintește că guvernanța economică, care este transpusă în practică prin ciclul de coordonare din cadrul semestrului european, suferă din cauza unei lipse de eficacitate a punerii în aplicare a reformelor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază și că amploarea reformelor structurale luate în considerare în cadrul semestrului european nu a fost niciodată definită în textele juridice europene, în special în ceea ce privește pertinența lor și valoarea lor adăugată pentru nivelul european. Consideră că această lipsă a unei definiții limitează interacțiunile posibile dintre reformele întreprinse la nivel național și politicile comunitare (legislație și programe financiare) și pune probleme în ceea ce privește principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

40.

| 41. | consideră că este necesar ca semestrul european să reprezinte, pe picior de egalitate și în sinergie cu obiectivele sale economice și bugetare, cadrul pentru punerea în aplicare a imperativelor de mediu și de coeziune socială prevăzute în obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite, pe care UE și statele sale membre s-au angajat să le atingă până în 2030; |
| --- | --- |

41.

| 42. | este convins că propunerea sa privind un cod de conduită, în scopul asocierii colectivităților locale și regionale la semestrul european (13), poate remedia lipsa de eficacitate a semestrului, datorită unei analize mai bune a realităților locale și regionale și, de asemenea, că punerea sa în aplicare rămâne necesară cu atât mai mult cu cât planurile naționale din cadrul MRR se bazează, în parte, pe recomandările specifice fiecărei țări din cadrul semestrului european; |
| --- | --- |

42.

| 43. | consideră că o astfel de dublă reorientare a semestrului, atât în ceea ce privește obiectivele sale, cât și procesul său de funcționare, poate duce la consolidarea legitimității sale democratice și pe cea a sistemului european de guvernanță economică în ansamblu, care rămâne mult prea puțin marcată. |
| --- | --- |

43.

Bruxelles, 27 aprilie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Comitetul European al Regiunilor, Barometrul regional și local al UE în 2020, 12 octombrie 2020, și Barometrul regional și local anual al UE în 2021, 12 octombrie 2021.

1

(2)  Comisia Europeană, Previziunile economice europene din toamna anului 2021, Documentul instituțional 160, noiembrie 2021.

2

Previziunile economice europene din toamna anului 2021

(3)  Raportul anual al Consiliului pe 2021:https://bit.ly/3HqqvIQ.

3

(4)  Cifre aferente anului 2018. Sursă: Eurostat, cod date: TEC00023 și TEC00022.

4

(5)  Eurostat, cod date: TEC00022.

5

(6)  Consiliul bugetar european, Assessment of EU fiscal rules with a focus on the six and two-pack legislation („Evaluarea normelor fiscale ale UE cu accent pe pachetul de șase, respectiv de două măsuri legislative”), p. 76.

6

Assessment of EU fiscal rules with a focus on the six and two-pack legislation

(7)  Comisia Europeană (2020, Evaluarea guvernanței economice, COM(2020) 55 final, din 5 februarie 2020.

7

Evaluarea guvernanței economice

(8)  Avizul CoR pe tema „Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere” (COR-2015-01185) (JO C 313, 22.9.2015, p. 22), raportoare: Olga Zrihen (BE-PSE), adoptat la 9 iulie 2015.

8

Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere

(9)  Comisia Europeană, „Economia UE după pandemia de COVID-19: implicații pentru guvernanța economică” [COM(2021) 662 final, 19 octombrie 2020].

9

Economia UE după pandemia de COVID-19: implicații pentru guvernanța economică

(10)  Comisia Europeană, Commission Staff Working Document: Identifying Europe’s recovery needs (Document de lucru al serviciilor Comisiei – „Identificarea nevoilor Europei în vederea redresării” [SWD(2020) 98 final, 27 mai 2020].

10

Commission Staff Working Document: Identifying Europe’s recovery needs

(11)  Sursă: Conturile naționale Eurostat.

11

(12)  Sursă: Conturile naționale Eurostat.

12

(13)  Avizul CoR pe tema „Îmbunătățirea guvernanței semestrului european: un cod de conduită pentru implicarea autorităților locale și regionale” (COR-2016-05386) (JO C 306, 15.9.2017, p. 24), raportor: Rob Jonkman (NL-CRE), adoptat la 11 mai 2017.

13

Îmbunătățirea guvernanței semestrului european: un cod de conduită pentru implicarea autorităților locale și regionale

---

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 301/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 301/45

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Asigurarea unui nivel minim global de impozitare a grupurilor multinaționale în Uniune

(2022/C 301/08)

| Raportor general: | Federico BORGNA (IT-PSE) |
| --- | --- |
| Document de referință: | Propunere de directivă a Consiliului privind asigurarea unui nivel minim global de impozitare a grupurilor multinaționale în Uniune
  COM(2021) 823 final |

Raportor general:

Federico BORGNA (IT-PSE)

Document de referință:

Propunere de directivă a Consiliului privind asigurarea unui nivel minim global de impozitare a grupurilor multinaționale în Uniune

COM(2021) 823 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Considerentul 7

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Deși este
  necesar să se asigure descurajarea practicilor de evitare a obligațiilor fiscale, ar trebui evitate efectele negative asupra întreprinderilor multinaționale mai mici de pe piața internă. În acest scop, prezenta directivă ar trebui să se aplice numai entităților situate în Uniune care sunt membre ale unor grupuri de întreprinderi multinaționale sau ale unor grupuri exclusiv naționale de mari dimensiuni care ating pragul anual al veniturilor consolidate de cel puțin 750 000 000 EUR. Acest prag ar fi în concordanță cu pragul prevăzut în normele fiscale internaționale existente, cum ar fi normele privind raportarea pentru fiecare țară în parte. Entitățile care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive sunt denumite entități constitutive. Anumite entități ar trebui excluse din domeniul de aplicare pe baza scopului și a statutului lor specific. Entitățile excluse ar fi cele care nu sunt orientate spre profit și care desfășoară activități de interes general și care, din aceste motive, nu sunt susceptibile de a fi supuse impozitării în statul membru în care sunt situate. Pentru a proteja aceste interese specifice, este necesar să se excludă din domeniul de aplicare al prezentei directive entitățile guvernamentale, organizațiile internaționale, organizațiile non-profit
  și fondurile de pensii
  .
  Fondurile de investiții și vehiculele de investiții imobiliare ar trebui, de asemenea, să fie excluse din domeniul de aplicare atunci când se află la cel mai înalt nivel al lanțului proprietății, deoarece, pentru așa-numitele entități de tip „flow-through”, profiturile obținute sunt impozitate la nivelul proprietarilor. | Este
  necesar să se asigure descurajarea practicilor de evitare a obligațiilor fiscale. În același timp
  , ar trebui evitate efectele negative asupra întreprinderilor multinaționale mai mici de pe piața internă. În acest scop, prezenta directivă ar trebui să se aplice numai entităților situate în Uniune care sunt membre ale unor grupuri de întreprinderi multinaționale sau ale unor grupuri exclusiv naționale de mari dimensiuni care ating pragul anual al veniturilor consolidate de cel puțin 750 000 000 EUR. Acest prag ar fi în concordanță cu pragul prevăzut în normele fiscale internaționale existente, cum ar fi normele privind raportarea pentru fiecare țară în parte. Entitățile care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive sunt denumite entități constitutive. Anumite entități ar trebui excluse din domeniul de aplicare pe baza scopului și a statutului lor specific. Entitățile excluse ar fi cele care nu sunt orientate spre profit și care desfășoară activități de interes general și care, din aceste motive, nu sunt susceptibile de a fi supuse impozitării în statul membru în care sunt situate. Pentru a proteja aceste interese specifice, este necesar să se excludă din domeniul de aplicare al prezentei directive entitățile guvernamentale
  (inclusiv autoritățile locale și regionale și asociațiile lor)
  , organizațiile internaționale, organizațiile non-profit
  și fondurile de pensii
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Deși este
  necesar să se asigure descurajarea practicilor de evitare a obligațiilor fiscale, ar trebui evitate efectele negative asupra întreprinderilor multinaționale mai mici de pe piața internă. În acest scop, prezenta directivă ar trebui să se aplice numai entităților situate în Uniune care sunt membre ale unor grupuri de întreprinderi multinaționale sau ale unor grupuri exclusiv naționale de mari dimensiuni care ating pragul anual al veniturilor consolidate de cel puțin 750 000 000 EUR. Acest prag ar fi în concordanță cu pragul prevăzut în normele fiscale internaționale existente, cum ar fi normele privind raportarea pentru fiecare țară în parte. Entitățile care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive sunt denumite entități constitutive. Anumite entități ar trebui excluse din domeniul de aplicare pe baza scopului și a statutului lor specific. Entitățile excluse ar fi cele care nu sunt orientate spre profit și care desfășoară activități de interes general și care, din aceste motive, nu sunt susceptibile de a fi supuse impozitării în statul membru în care sunt situate. Pentru a proteja aceste interese specifice, este necesar să se excludă din domeniul de aplicare al prezentei directive entitățile guvernamentale, organizațiile internaționale, organizațiile non-profit
  și fondurile de pensii
  .
  Fondurile de investiții și vehiculele de investiții imobiliare ar trebui, de asemenea, să fie excluse din domeniul de aplicare atunci când se află la cel mai înalt nivel al lanțului proprietății, deoarece, pentru așa-numitele entități de tip „flow-through”, profiturile obținute sunt impozitate la nivelul proprietarilor.

Este
  necesar să se asigure descurajarea practicilor de evitare a obligațiilor fiscale. În același timp
  , ar trebui evitate efectele negative asupra întreprinderilor multinaționale mai mici de pe piața internă. În acest scop, prezenta directivă ar trebui să se aplice numai entităților situate în Uniune care sunt membre ale unor grupuri de întreprinderi multinaționale sau ale unor grupuri exclusiv naționale de mari dimensiuni care ating pragul anual al veniturilor consolidate de cel puțin 750 000 000 EUR. Acest prag ar fi în concordanță cu pragul prevăzut în normele fiscale internaționale existente, cum ar fi normele privind raportarea pentru fiecare țară în parte. Entitățile care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive sunt denumite entități constitutive. Anumite entități ar trebui excluse din domeniul de aplicare pe baza scopului și a statutului lor specific. Entitățile excluse ar fi cele care nu sunt orientate spre profit și care desfășoară activități de interes general și care, din aceste motive, nu sunt susceptibile de a fi supuse impozitării în statul membru în care sunt situate. Pentru a proteja aceste interese specifice, este necesar să se excludă din domeniul de aplicare al prezentei directive entitățile guvernamentale
  (inclusiv autoritățile locale și regionale și asociațiile lor)
  , organizațiile internaționale, organizațiile non-profit
  și fondurile de pensii
  .

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 2

Articolul 2 alineatul (3) litera (a)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (a) | o entitate guvernamentală, o organizație internațională, o organizație non-profit, un fond de pensii
  , o entitate de investiții care este o societate-mamă finală și un vehicul de investiții imobiliare care este o societate-mamă finală;
  sau |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(a)

o entitate guvernamentală, o organizație internațională, o organizație non-profit, un fond de pensii
  , o entitate de investiții care este o societate-mamă finală și un vehicul de investiții imobiliare care este o societate-mamă finală;
  sau

| (a) | o entitate guvernamentală
  (inclusiv autorități locale și regionale și asociații ale lor)
  , o organizație internațională, o organizație non-profit, un fond de pensii; |
| --- | --- |

(a)

o entitate guvernamentală
  (inclusiv autorități locale și regionale și asociații ale lor)
  , o organizație internațională, o organizație non-profit, un fond de pensii;

Expunere de motive

Pentru clarificare. Motivele sunt evidente.

Amendamentul 3

Articolul 3 alineatul (31) litera (d)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (d) | unei entități guvernamentale, unei organizații internaționale, unei organizații non-profit, unui fond de pensii
  , unei entități de investiții care nu face parte din grupul de întreprinderi multinaționale sau unei societăți de asigurări de viață, în măsura în care dividendele sunt primite în legătură cu activitățile unui fond de pensii care sunt supuse impozitării în același mod precum un fond de pensii
  ; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(d)

unei entități guvernamentale, unei organizații internaționale, unei organizații non-profit, unui fond de pensii
  , unei entități de investiții care nu face parte din grupul de întreprinderi multinaționale sau unei societăți de asigurări de viață, în măsura în care dividendele sunt primite în legătură cu activitățile unui fond de pensii care sunt supuse impozitării în același mod precum un fond de pensii
  ;

| (d) | unei entități guvernamentale
  (inclusiv autorități locale și regionale și asociații ale lor)
  , unei organizații internaționale, unei organizații non-profit, unui fond de pensii; |
| --- | --- |

(d)

unei entități guvernamentale
  (inclusiv autorități locale și regionale și asociații ale lor)
  , unei organizații internaționale, unei organizații non-profit, unui fond de pensii;

Expunere de motive

Pentru clarificare. Motivele sunt evidente.

Amendamentul 4

Articolul 11

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Aplicarea unei UTPR la nivelul grupului de întreprinderi multinaționale | Aplicarea unei UTPR la nivelul grupului de întreprinderi multinaționale |
| În cazul în care societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale este situată într-o jurisdicție dintr-o țară terță care nu aplică o regulă recunoscută privind includerea veniturilor, statele membre se asigură că entitățile sale constitutive situate în Uniune sunt supuse, în statul membru în care sunt situate, unui impozit suplimentar pentru exercițiul financiar („impozit suplimentar alocat în temeiul UTPR”) pentru suma alocată statului membru respectiv în conformitate cu articolul 13.


  Entitățile constitutive care sunt entități de investiții și fonduri de pensii nu sunt supuse impozitului suplimentar alocat în temeiul UTPR. | În cazul în care societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale este situată într-o jurisdicție dintr-o țară terță care nu aplică o regulă recunoscută privind includerea veniturilor, statele membre se asigură că entitățile sale constitutive situate în Uniune sunt supuse, în statul membru în care sunt situate, unui impozit suplimentar pentru exercițiul financiar („impozit suplimentar alocat în temeiul UTPR”) pentru suma alocată statului membru respectiv în conformitate cu articolul 13.
  Fondurile de pensii nu sunt supuse impozitului suplimentar alocat în temeiul UTPR. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Aplicarea unei UTPR la nivelul grupului de întreprinderi multinaționale

Aplicarea unei UTPR la nivelul grupului de întreprinderi multinaționale

În cazul în care societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale este situată într-o jurisdicție dintr-o țară terță care nu aplică o regulă recunoscută privind includerea veniturilor, statele membre se asigură că entitățile sale constitutive situate în Uniune sunt supuse, în statul membru în care sunt situate, unui impozit suplimentar pentru exercițiul financiar („impozit suplimentar alocat în temeiul UTPR”) pentru suma alocată statului membru respectiv în conformitate cu articolul 13.

Entitățile constitutive care sunt entități de investiții și fonduri de pensii nu sunt supuse impozitului suplimentar alocat în temeiul UTPR.

În cazul în care societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale este situată într-o jurisdicție dintr-o țară terță care nu aplică o regulă recunoscută privind includerea veniturilor, statele membre se asigură că entitățile sale constitutive situate în Uniune sunt supuse, în statul membru în care sunt situate, unui impozit suplimentar pentru exercițiul financiar („impozit suplimentar alocat în temeiul UTPR”) pentru suma alocată statului membru respectiv în conformitate cu articolul 13.
  Fondurile de pensii nu sunt supuse impozitului suplimentar alocat în temeiul UTPR.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 5

Articolul 12

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Aplicarea unei UTPR în jurisdicția UPE | Aplicarea unei UTPR în jurisdicția UPE |
| În cazul în care societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale este situată într-o jurisdicție care aplică o impozitare la nivel redus, statele membre se asigură că entitățile sale constitutive situate într-un stat membru fac obiectul unui impozit suplimentar alocat în temeiul UTPR pentru exercițiul financiar și pentru suma alocată statului membru respectiv în conformitate cu articolul 13 în ceea ce privește entitățile constitutive impozitate la un nivel redus care sunt situate în jurisdicția societății-mamă finale, indiferent dacă jurisdicția respectivă aplică sau nu o regulă recunoscută privind includerea veniturilor.


  Entitățile constitutive care sunt entități de investiții și fonduri de pensii nu sunt supuse impozitului suplimentar alocat în temeiul UTPR. | În cazul în care societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale este situată într-o jurisdicție care aplică o impozitare la nivel redus, statele membre se asigură că entitățile sale constitutive situate într-un stat membru fac obiectul unui impozit suplimentar alocat în temeiul UTPR pentru exercițiul financiar și pentru suma alocată statului membru respectiv în conformitate cu articolul 13 în ceea ce privește entitățile constitutive impozitate la un nivel redus care sunt situate în jurisdicția societății-mamă finale, indiferent dacă jurisdicția respectivă aplică sau nu o regulă recunoscută privind includerea veniturilor.
  Fondurile de pensii nu sunt supuse impozitului suplimentar alocat în temeiul UTPR. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Aplicarea unei UTPR în jurisdicția UPE

Aplicarea unei UTPR în jurisdicția UPE

În cazul în care societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale este situată într-o jurisdicție care aplică o impozitare la nivel redus, statele membre se asigură că entitățile sale constitutive situate într-un stat membru fac obiectul unui impozit suplimentar alocat în temeiul UTPR pentru exercițiul financiar și pentru suma alocată statului membru respectiv în conformitate cu articolul 13 în ceea ce privește entitățile constitutive impozitate la un nivel redus care sunt situate în jurisdicția societății-mamă finale, indiferent dacă jurisdicția respectivă aplică sau nu o regulă recunoscută privind includerea veniturilor.

Entitățile constitutive care sunt entități de investiții și fonduri de pensii nu sunt supuse impozitului suplimentar alocat în temeiul UTPR.

În cazul în care societatea-mamă finală a unui grup de întreprinderi multinaționale este situată într-o jurisdicție care aplică o impozitare la nivel redus, statele membre se asigură că entitățile sale constitutive situate într-un stat membru fac obiectul unui impozit suplimentar alocat în temeiul UTPR pentru exercițiul financiar și pentru suma alocată statului membru respectiv în conformitate cu articolul 13 în ceea ce privește entitățile constitutive impozitate la un nivel redus care sunt situate în jurisdicția societății-mamă finale, indiferent dacă jurisdicția respectivă aplică sau nu o regulă recunoscută privind includerea veniturilor.
  Fondurile de pensii nu sunt supuse impozitului suplimentar alocat în temeiul UTPR.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 6

Articolul 36 alineatul (2) litera (b)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (b) | o entitate guvernamentală, o organizație internațională, o organizație non-profit
  sau un fond de pensii, altul decât o entitate care prestează servicii de pensii, care are rezidența fiscală în jurisdicția în care este situată societatea-mamă finală și care deține participații în capitalurile proprii reprezentând un drept la maximum 5 % din profiturile și activele societății-mamă finale
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(b)

o entitate guvernamentală, o organizație internațională, o organizație non-profit
  sau un fond de pensii, altul decât o entitate care prestează servicii de pensii, care are rezidența fiscală în jurisdicția în care este situată societatea-mamă finală și care deține participații în capitalurile proprii reprezentând un drept la maximum 5 % din profiturile și activele societății-mamă finale
  .

| (b) | o entitate guvernamentală
  (inclusiv autorități locale și regionale și asociații ale lor)
  , o organizație internațională, o organizație non-profit
  sau un fond de pensii
  ; |
| --- | --- |

(b)

o entitate guvernamentală
  (inclusiv autorități locale și regionale și asociații ale lor)
  , o organizație internațională, o organizație non-profit
  sau un fond de pensii
  ;

Expunere de motive

Pentru clarificare. Motivele sunt evidente.

Amendamentul 7

Articolul 37 alineatul (3) litera (c)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (c) | o entitate guvernamentală, o organizație internațională, o organizație non-profit
  sau un fond de pensii, altul decât o entitate care prestează servicii de pensii, care are rezidența fiscală în jurisdicția în care este situată societatea-mamă finală și care deține participații în capitalurile proprii reprezentând un drept la maximum 5 % din profiturile și activele societății-mamă finale
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(c)

o entitate guvernamentală, o organizație internațională, o organizație non-profit
  sau un fond de pensii, altul decât o entitate care prestează servicii de pensii, care are rezidența fiscală în jurisdicția în care este situată societatea-mamă finală și care deține participații în capitalurile proprii reprezentând un drept la maximum 5 % din profiturile și activele societății-mamă finale
  .

| (c) | o entitate guvernamentală
  (inclusiv autorități locale și regionale și asociații ale lor)
  , o organizație internațională, o organizație non-profit
  sau un fond de pensii
  ; |
| --- | --- |

(c)

o entitate guvernamentală
  (inclusiv autorități locale și regionale și asociații ale lor)
  , o organizație internațională, o organizație non-profit
  sau un fond de pensii
  ;

Expunere de motive

Pentru clarificare. Motivele sunt evidente.

Amendamentul 8

Articolul 53a (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | La trei ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive, Comisia Europeană revizuiește rezultatele sale și poate propune o modificare a ei, în special în ceea ce privește adaptarea definițiilor referitoare la pragul cifrei de afaceri și la rata minimă de impozitare, în conformitate cu evoluțiile de la nivel internațional. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

La trei ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive, Comisia Europeană revizuiește rezultatele sale și poate propune o modificare a ei, în special în ceea ce privește adaptarea definițiilor referitoare la pragul cifrei de afaceri și la rata minimă de impozitare, în conformitate cu evoluțiile de la nivel internațional.

Expunere de motive

În absența unei evaluări a impactului de către Comisia Europeană în momentul elaborării prezentei directive, o revizuire este cu atât mai importantă pentru a analiza rezultatele și consecințele punerii sale în aplicare.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR)

Observații generale

| 1. | salută propunerea de directivă a Consiliului privind asigurarea unui nivel minim global de impozitare a grupurilor multinaționale în Uniune (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiterează că articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) se referă la dezvoltarea durabilă a Europei, întemeiată pe o creștere economică echilibrată și pe stabilitatea prețurilor, pe o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate, care tinde spre ocuparea deplină a forței de muncă și spre progres social, și că articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că Consiliul, hotărând în unanimitate, urmărește să asigure instituirea și funcționarea pieței interne și să evite denaturarea concurenței; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că activitatea desfășurată până în prezent de OCDE pentru elaborarea de măsuri de combatere a erodării bazei impozabile și a transferului profiturilor în afara UE poate avea și un impact benefic semnificativ asupra realităților locale și regionale, nu numai în ceea ce privește veniturile fiscale mai mari de care dispun statele membre, ci și pentru a asigura o mai mare echitate și competitivitate pentru IMM-uri, care – la nivel național și local – se confruntă în prezent cu condiții fiscale mai nefavorabile, ce au însă și efecte benefice pentru ocuparea forței de muncă și lucrători; |
| --- | --- |

3.

| 4. | este convins că introducerea propunerii privind un nivel minim de impozitare este primul pas către crearea unui sistem de impozitare unic în cadrul UE, care este foarte necesar pentru a trece la o concurență reală pentru întreprinderile de pe piața internă europeană, pentru a spori competitivitatea Europei și pentru a evita delocalizarea sau închiderea arbitrară a centrelor de producție, cu repercusiuni grave asupra lucrătorilor, forțați să caute noi locuri de muncă sau să efectueze deplasări lungi pentru a nu-și pierde locul de muncă; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că este absolut esențial ca normele să nu sporească birocrația pentru întreprinderi, împiedicându-le astfel dezvoltarea, în special în domeniile cercetării și inovării și neutralității climatice, care sunt cu atât mai importante pentru a asigura tranziția digitală și ecologică necesară. |
| --- | --- |

5.

Armonizarea perfectă a normelor în UE

| 6. | speră ca aplicarea directivei să se desfășoare în mod cuprinzător și coerent între statele membre ale UE, dar și în deplină conformitate cu Acordul OCDE: lipsa armonizării normelor fiscale minime în cadrul UE sau între UE și țările terțe ar putea da naștere unor potențiale litigii privind dubla impunere, cu un efect negativ direct asupra unui număr mare de întreprinderi aflate în avangardă la nivel mondial și cu posibile repercusiuni asupra furnizorilor lor (adesea IMM-uri) în ceea ce privește veniturile fiscale colectate, comerțul și investițiile; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că este esențial ca observațiile OCDE și detaliile tehnice suplimentare privind normele standard să fie incluse în directiva UE în mod global și să nu facă obiectul unei transpuneri pripite, fără a exclude în cele din urmă măsurile declanșate de reglementare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază importanța, în redactarea finală a directivei și în aplicarea sa ulterioară, a unei terminologii comune și lipsite de ambiguitate: este posibil ca unele dintre noile definiții utilizate în directivă să nu fie pe deplin aliniate la definițiile deja stabilite în dreptul fiscal internațional: pentru a asigura o mai mare securitate juridică, va fi esențial să se verifice încrucișat traducerile directivei UE pentru a realiza o aliniere precisă cu conceptele de drept fiscal ale fiecărei țări; |
| --- | --- |

8.

| 9. | în ceea ce privește marile grupuri naționale, solicită să se depună toate eforturile pentru a garanta că noua taxă minimă este conformă cu legislația UE, pentru a evita insecuritatea juridică, și încurajează ferm instituirea, acolo unde este posibil, a unor măsuri de simplificare pentru aceste grupuri strict naționale. În prezent, nu este clar câte mari grupuri exclusiv naționale există în UE și care ar fi costul fiscal și administrativ al unei astfel de măsuri. |
| --- | --- |

9.

Interacțiune și condiții de concurență echitabile cu țările terțe

| 10. | speră că, la transpunerea în legislație a taxei minime a OCDE, UE va colabora în mod constant cu partenerii săi mondiali și își va respecta orientările politice, pentru a evita ca întreprinderile europene să se confrunte cu standarde mai stricte decât concurenții lor direcți, impunând astfel UE un mediu de afaceri mai puțin deschis, cu o creștere economică mai redusă, cu mai puține locuri de muncă, cu capacități și resurse limitate pentru a răspunde provocărilor inovării. Consideră, în special, că neparticiparea SUA la primul pilon ar putea submina scopul și echilibrul acordului OCDE în ansamblu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită UE să monitorizeze îndeaproape influența introducerii sistemului celui de-al doilea pilon asupra comportamentului investitorilor și al întreprinderilor, pentru a înțelege modul în care noile norme vor afecta investițiile, locurile de muncă, creșterea economică, comerțul sau impactul fiscal. Această monitorizare este esențială pentru a evita efectele colaterale negative asupra lucrătorilor (sub formă de salarii mai mici), asupra consumatorilor (prin prețuri mai mari) sau asupra acționarilor (prin dividende mai mici). Întrucât este esențial ca toți principalii parteneri comerciali ai UE să aplice taxa minimă, trebuie neapărat ca țările terțe să respecte normele internaționale, pentru a evita ca întreprinderile din UE să fie supuse unui regim mai strict decât altele și pentru a le lăsa la discreția unui sistem global necoordonat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că regula privind plățile subimpozitate (UTPR) poate limita într-o anumită măsură condițiile de concurență inegale dintre întreprinderi, dar acest lucru nu rezolvă pe deplin situația, în special deoarece regula este foarte dificil de aplicat în practică și ar putea face UE mai puțin atractivă, de exemplu pentru activitățile de cercetare și dezvoltare sau pentru investițiile în tranziția energetică și climatică; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că este esențial să se evite dubla impozitare a întreprinderilor din UE, de exemplu din cauza lipsei de coordonare între BEPS sau IIR din Europa și BEAT sau GILTI din SUA. |
| --- | --- |

13.

Armonizarea cu stimulentele și cu alte norme fiscale ale UE

| 14. | sugerează ca, în cadrul reducerii substanțiale a impozitării profiturilor întreprinderilor la nivel european (înjumătățită în ultimii 25 de ani), să se realizeze o evaluare a numeroaselor măsuri de combatere a evitării obligațiilor fiscale adoptate în ultimii zece ani și să se evalueze eficiența, eficacitatea, coerența și valoarea adăugată europeană în ceea ce privește veniturile fiscale (inclusiv modul în care statele membre au pus în aplicare această legislație în activitatea lor de audit); |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia să evalueze dacă mecanismul UE de soluționare a litigiilor din 2017 poate fi utilizat pentru al doilea pilon sau dacă sunt necesare modificări; |
| --- | --- |

15.

| 16. | consideră că Comisia și autoritățile fiscale ale statelor membre ar trebui să își actualizeze și să își restructureze sistemele fiscale, pentru a se asigura că pot încuraja în continuare inovarea (ecologică), creșterea economică și crearea de locuri de muncă. În ultimele decenii, țările au conceput și pus în aplicare o serie de impozite și stimulente naționale pentru a stimula ocuparea forței de muncă și inovarea în economiile locale. Cel mai recent și mai important fenomen este creșterea stimulentelor fiscale concepute special pentru a încuraja protecția climei, securitatea aprovizionării cu energie și cercetarea și dezvoltarea în cadrul Pactului verde european: unele dintre stimulentele fiscale utilizate în prezent în statele membre nu vor mai fi disponibile sau vor fi mai puțin atractive din punctul de vedere al investițiilor după introducerea directivei. Prin urmare, ar fi util pentru Comisie să pregătească un ghid pentru a clarifica modul de concepere a viitoarelor stimulente fiscale în conformitate cu cerințele pilonului 2 (de exemplu, stimulente care să ofere reduceri ale impozitelor pe salarii sau ale contribuțiilor la asigurările sociale ale cercetătorilor, ori sisteme de amortizare accelerată pentru a încuraja investițiile); |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că este esențial ca țările UE să ofere în continuare stimulente fiscale pentru a atrage investiții străine, cu condiția ca acestea să favorizeze activitatea economiei reale prin angajarea mai multor angajați, prin creșterea salariilor lucrătorilor sau prin investiții în active corporale: întreprinderile multinaționale se bazează, de asemenea, pe IMM-urile locale pentru factorii de producție în lanțurile lor valorice, iar prezența lor poate conduce la noi efecte pozitive de propagare pentru mediul de afaceri local; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sprijină apelul făcut de comunitatea de afaceri pentru introducerea unei etape de testare în aplicarea sancțiunilor prevăzute, de exemplu pentru primul an de punere în aplicare, pentru a permite tuturor întreprinderilor să ia cunoștință de noile norme, astfel încât sancțiunile aplicate entităților neconforme să fie proporționale și să nu le implice pe cele în cazul cărora nerespectarea este cauzată de o adaptare tardivă a procedurilor și nu de un comportament intenționat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sugerează, în ceea ce privește cerințele de depozitare, ca informațiile referitoare la întreprinderi să fie comunicate numai printr-un schimb oficial de informații între administrațiile fiscale, cu respectarea strictă a confidențialității și a unor condiții adecvate de utilizare, pentru a preveni scurgerile necontrolate de informații sensibile, fără a încălca însă cerințele de transparență, așa cum se stipulează în Recomandarea Consiliului OCDE cu privire la abordările comune privind creditele la export care beneficiază de sprijin public și îndatoririle de diligență socială și în domeniul mediului; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită introducerea unor simplificări administrative pentru a limita costurile de adaptare la noile norme, atât pentru întreprinderi, cât și pentru autoritățile fiscale: ar trebui depuse toate eforturile pentru a menține sarcina administrativă la un nivel cât mai scăzut posibil. O legislație care nu este prea complicată poate facilita cunoașterea de către întreprinderi a noilor norme și scurtează perioada de tranziție necesară, facilitând verificarea de către autoritățile fiscale a aplicării efective a noilor norme. |
| --- | --- |

20.

Bruxelles, 28 aprilie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2021) 823 final.

1

---

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 301/51 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 301/51

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – O strategie europeană pentru universități

(2022/C 301/09)

| Raportor: | Emil BOC (RO-PPE), primarul orașului Cluj-Napoca |
| --- | --- |
| Document de referință: | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind o strategie europeană pentru universități
  COM(2022) 16 |

Raportor:

Emil BOC (RO-PPE), primarul orașului Cluj-Napoca

Document de referință:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind o strategie europeană pentru universități

COM(2022) 16

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR)

| 1. | salută implicarea și susținerea acordată de Uniune în promovarea excelenței în educație; subliniază în acest context rolul semnificativ al Strategiei europene pentru universități ca parte a pachetului privind învățământul superior, care va permite realizarea Spațiului european al educației până în 2025; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că ideea unei civilizații care să consolideze valorile democratice în Europa nu se poate susține fără investiții în capitalul uman. Un sistem educațional excelent, în centrul căruia se află universități puternice, stă la baza învățării pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

2.

| 3. | evidențiază importanța creșterii calității educației și cercetării din universitățile europene și disponibilitatea de susținere la nivel local și regional a obiectivelor specifice acestui deziderat strategic; |
| --- | --- |

3.

| 4. | recunoaște importanța deosebită a universităților în societate și contribuția acestora la dezvoltarea durabilă, rezilientă și incluzivă, bazată pe valori democratice, a statelor membre, precum și a comunităților locale și a regiunilor. Rolul universităților este cu atât mai important în situații de criză, când ele pot contribui la depășirea crizei și la redresarea post-criză (1); |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază rolul esențial al universităților în abordarea provocărilor globale. UE a subliniat de mult timp necesitatea unor legături mai strânse între cercetare, predare, învățare și inovare în universități și, în același timp, necesitatea unei finanțări mai bune pentru instituțiile de învățământ superior în vederea consolidării nivelului de calitate necesar. Universitățile, ca surse de noi cunoștințe în domeniul cercetării și ca promotori ai inovării, joacă un rol esențial în soluționarea problemelor societale presante identificate în cadrul misiunilor UE; |
| --- | --- |

5.

| 6. | accentuează faptul că universitățile trebuie văzute ca o componentă de bază a culturii europene și că diversitatea sectorului universitar, care reunește entități axate pe predare, institute de cercetare, școli cu profil vocațional etc., reprezintă un avantaj strategic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | notează că la nivel local și regional prezența universităților reprezintă de cele mai multe ori un avantaj competitiv important pentru comunitățile în care sunt localizate (2). De exemplu, investitorii sunt interesați și atrași de comunități unde există o forță de muncă înalt calificată, oportunități de cooperare cu mediul academic și de transfer de tehnologie și know-how dinspre universități înspre sectorul de business. Prezența universității generează, de asemenea, venituri importante în comunitate (3), pentru că studenții, cadrele didactice și restul personalului realizează cheltuieli semnificative în comunități (există un efect de multiplicare relevant în ceea ce privește consumul generat de universități). Dincolo de aceste avantaje care pot fi cuantificate economic, prezența universităților duce la crearea în plan local a unui climat cosmopolit, caracterizat prin prezența studenților și cadrelor didactice internaționale precum și prin valori care țin de toleranță, diversitate culturală, religioasă, etnică etc. (4); |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută abordarea pe mai multe niveluri propusă în Strategia europeană pentru universități, care prevede o aliniere a obiectivelor de politici publice și a investițiilor la nivelul UE, național, regional și local; atrage însă atenția că ar fi benefică o dimensiune locală și regională mai pregnantă în conceperea și implementarea modelului ideal de universitate în viitor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | observă importanța construirii unor parteneriate strategice între autoritățile locale și regionale (ALR) și universități, inclusiv în ceea ce privește conceperea strategiilor de dezvoltare locală și regională. Universitățile joacă un rol esențial în dezvoltarea ecosistemelor locale, pentru care strategiile regionale de specializare inteligentă au creat o bază solidă; |
| --- | --- |

9.

| 10. | recunoaște faptul că universitățile pot fi sprijinite de ALR prin crearea și consolidarea unor condiții care țin de contextul local și regional (acces la infrastructură de toate tipurile și la servicii, calitatea vieții, mediu incluziv etc.) și care pot crește competitivitatea universităților pe o piață globală; |
| --- | --- |

10.

| 11. | evidențiază faptul că, la nivelul UE, există deja o tradiție excelentă vizând cooperarea între universități din diverse state membre prin intermediul programului ERASMUS+, care trebuie valorificată în continuare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | notează că, în prezent, rolul universităților în societate este în schimbare, și că acestea își asumă noi funcții pe lângă cele tradiționale (care vizau preponderent predarea și cercetarea) (5). Universitățile se redefinesc în prezent ca actori importanți în ceea ce privește inovarea tehnologică și socială, antreprenoriatul, transferul tehnologic către economie. Ele nu mai sunt plasate în afara comunităților și a societății, ci se transformă în actori implicați în comunitate, care pot contribui în mod semnificativ la rezolvarea unor probleme societale (6); |
| --- | --- |

12.

| 13. | accentuează faptul că universitățile sunt actori-cheie în promovarea unor obiective extrem de importante pentru Uniune, precum tranziția verde și cea digitală. Universitățile dețin expertiză substanțială în aceste domenii, dar, în același timp, pot implementa și disemina bune practici în aceste domenii în și către comunitățile locale în care operează; |
| --- | --- |

13.

| 14. | notează că universitățile pot oferi soluții și instrumente în abordarea unora dintre problemele majore cu care se confruntă Uniunea, precum fenomenul de brain drain (7) (exodul creierelor) și exodul rural. Efectele negative asociate cu fenomenul de brain drain precum și importanța așa-numitei „circulații a creierelor” (brain circulation) sunt în strânsă legătură cu cooperarea și parteneriatele dintre universități, ALR, mediul de afaceri și societatea civilă. Subliniază necesitatea de a intensifica în mod semnificativ eforturile de reducere a decalajului în materie de cunoștințe și inovare în Europa și de a elimina decalajul în materie de inovare dintre Europa și SUA; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sugerează importanța identificării și utilizării permanente și pe scară largă a bunelor practici la nivel local și regional în ceea ce privește cooperarea ALR cu universitățile. În acest context, înființarea unor rețele transnaționale, cu scopul diseminării de bune practici, cu o participare largă a părților interesate în educația terțiară, se conturează ca o prioritate pentru ALR din statele membre. Această rețea poate fi luată în considerare în cadrul Strategiei europene pentru universități; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atrage atenția că universitățile se confruntă cu dificultăți și bariere semnificative în acest proces de transformare și asumare de noi responsabilități. Provocările de ordin financiar se întâlnesc cel mai probabil în toate statele membre. Propune în acest context dezvoltarea unei strategii de investiții care să țină seama de finanțarea regională, națională și europeană și solicită ca cooperările dintre sectoarele public, privat și non-profit să fie luate în considerare pentru a consolida capacitățile universităților europene. Notează, de asemenea, că există provocări care țin de nivelul de autonomie universitară și/sau de intervenția factorului politic în decizii importante referitoare la finanțarea universităților, recrutarea și selectarea cadrelor didactice, libertatea de exprimare și de alegere a temelor și direcțiilor de cercetare, oportunitățile de comunicare liberă, fără cenzură a rezultatelor cercetării etc.; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că este important ca ALR din statele membre să se implice activ în consolidarea unor ecosisteme locale și regionale cât mai diverse și să cultive cooperarea și încrederea între diverse sectoare comunitare. Evidențiază faptul că la nivel local și regional universitățile trebuie privite ca fiind parte a unor ecosisteme mai largi, care înglobează o diversitate de părți interesate (8). Pentru ca universitățile să ofere abilități noi, care vizează rezolvarea creativă de probleme, utilizarea tehnologiei, comunicarea eficientă în comunitate, cooperarea dintre ele și actorii relevanți din comunitate este esențială; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ia act de faptul că aprofundarea cooperării transnaționale între universități și dezvoltarea dimensiunii europene a învățământului terțiar reprezintă priorități de bază vizate de Strategia europeană pentru universități. În acest context, consideră că ALR pot acționa astfel încât să sprijine, acolo unde este posibil, cooperarea transnațională universitară (Inițiativa Erasmus+ privind universitățile europene reprezintă un instrument important în acest domeniu al alianțelor universitare ce vizează excelența). ALR pot să se racordeze la practici sugerate de Strategie, precum inițiativa care vizează legitimația europeană de student. Această legitimație ar putea fi recunoscută nu doar la nivelul mediului academic, ci și în relația dintre studenții, cercetătorii și cadrele didactice transnaționale și administrațiile locale (pentru permise de rezidență, legitimații de transport în comun, acces la muzee etc.); |
| --- | --- |

18.

| 19. | accentuează faptul că, în contextul Strategiei europene pentru universități, ALR în statele membre trebuie să acționeze în calitate de facilitatori, capabili să coaguleze diverse părți interesate din comunitate în jurul unor inițiative și proiecte relevante pentru universități. De asemenea notează că, în ceea ce privește finanțarea universităților, în multe state membre, ALR nu au responsabilități directe. Cu toate acestea, ALR pot stimula finanțarea din fonduri diverse a universităților și inițiativelor acestora, generând sinergii la nivel local și regional; |
| --- | --- |

19.

| 20. | recunoaște că este necesar ca universitățile să își redefinească programele de studiu pentru a răspunde într-un mod cât mai eficace la progresele tehnologice rapide, la tranziția verde și la cea digitală și la schimbările structurale de pe piețele europene ale forței de muncă, unde este nevoie de competențe noi (9). Accentuează de asemenea faptul că, în acest proces ce ține de redefinirea programelor de studii și dezvoltarea de astfel de noi competențe, ALR pot juca un rol semnificativ. Subliniază, în același timp, că, deși universitățile contribuie în mare măsură la creșterea capacității de inserție profesională și a competitivității economice într-o economie globalizată, caracterul autonom al învățământului terțiar trebuie menținut; |
| --- | --- |

20.

| 21. | evidențiază rolul ALR în crearea și consolidarea unor ecosisteme locale și regionale care promovează cooperarea activă și networkingul dintre autoritățile publice subnaționale, mediul de afaceri/industrie și universități. ALR trebuie să dețină în aceste ecosisteme rolul de inițiatori și facilitatori care identifică oportunități pentru cooperare, alocă diferite resurse, inclusiv financiare, pentru funcționarea activităților de networking și cooperare și sprijină crearea unor structuri precum clusterele educaționale la nivel local și/sau regional. Clusterele educaționale reprezintă instrumente/vehicule excelente, concepute pentru a oferi un spațiu de dialog și colaborare între principalii actori implicați în educația formală, cu scopul de a sprijini tinerii în formarea lor profesională. Utilizând clusterele educaționale, ALR pot implementa, în parteneriat cu alți actori din ecosistem, instrumente precum fonduri de inovare, mini-granturi pentru startup-uri în anumite domenii-cheie etc.; |
| --- | --- |

21.

| 22. | consideră că modul în care studenții au nevoie să învețe în prezent este, în unele cazuri, total diferit față de trecut; aceștia au nevoie de oportunități care să le permită aplicarea conceptelor teoretice la situații reale de viață, precum și la rezolvarea unor probleme pe care le sesizează în comunitățile locale și regionale în care trăiesc. ALR pot facilita, împreună cu universitățile și alți actori din ecosistemul local, astfel de experiențe pedagogice, de exemplu prin sprijinirea unor laboratoare vii, oferirea de probleme de politică publică care trebuie analizate, dezvoltarea unor proiecte strategice comune pentru comunitate, facilitarea cooperării cu alte părți interesate de la nivel local și regional etc.; |
| --- | --- |

22.

| 23. | consideră că ALR, în parteneriat cu universități și alți actori din ecosistemul local/regional, pot sprijini în mod semnificativ tinerii antreprenori, inclusiv studenții sau absolvenții, prin facilitarea accesului acestora la resurse-cheie pentru inovare. Numeroși tineri/studenți au nevoie de resurse precum laboratoare, tehnologii noi, conexiuni noi ca să dezvolte idei de afaceri și/sau produse și servicii. În parteneriat cu alte entități care dețin astfel de resurse, ALR pot facilita accesul tinerilor antreprenori la resurse pentru inovare (spații, formare, consultanță etc.); |
| --- | --- |

23.

| 24. | evidențiază că ALR pot dezvolta relații inteligente cu universitățile in ceea ce privește dezvoltarea la nivel local și regional. Este nevoie ca universitățile să producă cunoaștere și servicii pentru comunitățile în care operează. ALR pot facilita această relație prin crearea unor programe care vizează implicarea permanentă a universităților în rezolvarea unor probleme locale și regionale, utilizarea universităților pentru consultanță și expertiză, diseminarea de bune practici atunci când ele apar, astfel încât mai multe comunități și autorități publice să poată implementa astfel de practici. Recunoașterea publică și stimularea implicării universităților joacă un rol deosebit de important și în legitimarea unor parcursuri academice și/sau profesionale diverse, încurajând universitățile să valorizeze cât mai mult implicarea în comunitate a profesorilor, cercetătorilor și studenților; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că diverse comunități locale și regionale, de toate mărimile, pot beneficia în egală măsură de pe urma prezenței universităților. Autoritățile locale pot contribui în mod semnificativ la dezvoltarea universităților și la creșterea atractivității acestora prin crearea condițiilor pentru o calitate a vieții ridicată și prin încurajarea unor atitudini și comportamente care promovează toleranța, incluziunea, multiculturalismul și siguranța în spațiul public. Universitățile pot să localizeze anumite activități și entități nu doar în centre urbane mari, ci și în orașe medii și mici. Rolul ALR poate fi de a facilita localizarea unor extensii universitare și/sau institute de cercetare în aceste comunități mai mici, prin sprijinirea și oferirea de facilități precum: oportunități de cazare accesibile pentru studenți, posibilitatea utilizării unor clădiri publice pentru anumite activități didactice/de cercetare/de diseminare, existența unor indicatori buni de calitate a vieții, capitalizând anumite avantaje care nu există în marile centre urbane; |
| --- | --- |

25.

| 26. | consideră că transformarea digitală la nivel local și regional poate fi accelerată prin cooperarea cu universitățile și utilizarea la maximum a resurselor pe care acestea le dețin în domeniu. În relația cu ALR, universitățile pot oferi consultanță sau pot pune în practică strategii de transformare digitală la nivel local/regional. În ceea ce privește competențele digitale, universitățile, în parteneriat cu autoritățile locale, pot oferi cursuri de scurtă durată sau sesiuni de formare pentru populația generală, cu accent pe anumite grupuri expuse riscului de excluziune (populația în vârstă, populația cu nivel de educație redus etc.); |
| --- | --- |

26.

| 27. | ALR pot susține dezvoltarea de campusuri hibride care să stimuleze procesul de transformare digitală la nivelul comunităților și universităților, asigurând egalitatea de șanse, promovând integrarea socială, sporind competitivitatea tinerilor pe piața forței de muncă, consolidând activitățile pentru tineret, nediscriminarea și înțelegerea interculturală. Campusurile hibride ar trebui să acorde atenție comunicării în ceea ce privește asigurarea egalității de șanse și pătrunderea informațiilor, pentru a se garanta că acestea sunt cu adevărat accesibile tuturor tinerilor eligibili, în special celor care locuiesc în regiuni periferice. ALR pot susține inclusiv financiar deschiderea acestor campusuri hibride către diferiți actori interesați din comunitate, inclusiv grupuri expuse riscurilor/dezavantajate – tineri vulnerabili și în situație de risc, cum ar fi tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, tineri șomeri, femei, refugiați, persoane cu handicap și persoane pensionate. Politicile UE și ale statelor membre trebuie să acorde prioritate incluziunii tinerilor aflați în situație de risc; |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră că universitățile dețin cunoștințe și expertiză semnificativă în ceea ce privește tranziția verde. Universitățile pot reprezenta și un model de bune practici, deopotrivă cu rol educațional și de informare, în ceea ce privește tranziția verde. Universitățile, în parteneriat cu ALR, pot dezvolta campusuri verzi, se pot implica în procese de regenerare urbană, oferind comunității campusuri verzi sau clădiri-model în ceea ce privește eficiența energetică sau eco-designul; |
| --- | --- |

28.

| 29. | își exprimă aprecierea pentru includerea unei foi de parcurs clare, a unor indicatori anuali și a unor repere pentru punerea în aplicare a Strategiei, așa cum s-a susținut deja de către CoR, pentru a evalua progresul către obiectivele Spațiului european al educației. În ciuda acestui fapt, atrage atenția asupra necesității includerii unei dimensiuni locale și regionale în crearea Observatorului european al sectorului învățământului superior, fapt ce ar permite ca tabloul de bord planificat (scoreboard) să se regăsească și la nivel local și regional; |
| --- | --- |

29.

| 30. | notează că ALR pot susține universitățile europene în efortul lor de internaționalizare și de promovare a rolului Uniunii Europene la nivel mondial. Acest efort include sprijinul pentru implicarea universităților europene în alianțe transnaționale ambițioase care dezvoltă pe termen lung cooperarea sistemică în educația, cercetarea și inovarea de excelență și care oferă oportunități de mobilitate academică permanente pentru studenți, profesori, cercetători și angajați. |
| --- | --- |

30.

Bruxelles, 28 aprilie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Howard, G., Weinstein, R., Yang, Y. (2021), Do University improve local economic resilience? („Universitatea contribuie la creșterea rezilienței economice locale?”), IZA DP No 14422, online la adresa https://docs.iza.org/dp14422.pdf

1

Do University improve local economic resilience?

(2)  Fonseca, L., Nieth, L. (2021), The role of universities in regional development strategies: A comparison across actors and policy stages („Rolul universităților în strategiile de dezvoltare regională: comparație între actori și etapele de elaborare a politicilor”), European Urban and Regional Studies, 22(3); Goddard, J, Puukka, J. (2008), The engagement of higher education institutions in regional development: an overview of the opportunities and challenges („Implicarea instituțiilor de învățământ superior în dezvoltarea regională: privire de ansamblu asupra oportunităților și provocărilor”), Higher Education Management and Policy, 20(2): 11-41.

2

The role of universities in regional development strategies: A comparison across actors and policy stages

European Urban and Regional Studies

The engagement of higher education institutions in regional development: an overview of the opportunities and challenges

Higher Education Management and Policy

(3)  Chirca, A., Lazar, D. T. (2021), Cluj-Napoca without students: an estimation of the gap in the city’s economy („Cluj-Napoca fără studenți: estimare a pierderilor pentru economia orașului”), Transylvanian Review of Administrative Sciences, 66E: 44-59.

3

Cluj-Napoca without students: an estimation of the gap in the city’s economy

Transylvanian Review of Administrative Sciences

(4)  Goddard, J., Vallance, P. (2014), The university and the city („Universitatea și orașul”), Higher Education, 68(2): 319-321.

4

The university and the city

Higher Education

(5)  Liddle J., Addidle G.D. (2022), The Changing Role of Universities in Society: Key Influences in The Role of Universities and HEIs in the Vulnerability Agenda. Rethinking University-Community Policy Connections („Rolul în schimbare al universităților în societate: Influențe fundamentale în ce privește rolul universităților și al instituțiilor de învățământ superior în contextul agendei privind vulnerabilitatea. Regândirea legăturilor politice dintre universități și comunitate”). Palgrave Macmillan, Cham. https://doi.org/10.1007/978-3-030-89086-5_3

5

The Changing Role of Universities in Society: Key Influences in The Role of Universities and HEIs in the Vulnerability Agenda. Rethinking University-Community Policy Connections

(6)  Myklebust, J. P., Smidt, H. (2021), What is the role of universities in global upskilling? („Care este rolul universităților în actualizarea competențelor la nivel global?”), University World News, online la adresa https://www.universityworldnews.com/post.php?story=20210129110449887

6

What is the role of universities in global upskilling?

University World News

(7)  Hammerbauer, M., Pavletić, P., Vespa, M. (2021) Brain drain in higher education in European context („Exodul creierelor în învățământul superior în contextul european”), raport final – ESC41, online la adresa https://www.esu-online.org/wp-content/uploads/2021/03/Brain-Drain-final-report-ESC41-Google-Docs.pdf

7

Brain drain in higher education in European context

(8)  Reichert, S. (2019), The Role of Universities in Regional Innovation Ecosystems („Rolul universităților în ecosistemele regionale de inovare”), studiu EUA, online, la adresa https://www.eua.eu/downloads/publications/eua%20innovation%20ecosystem%20report_final_digital.pdf

8

The Role of Universities in Regional Innovation Ecosystems

(9)  Jackson, N. J. (2011) Learning for a complex world: A lifewide concept of learning, education and personal development („Învățarea pentru o lume complexă: un concept de învățare, educație și dezvoltare personală de-a lungul întregii vieți”). Bloomington, IN: Author House; Williams, S., Dodd, L. J., Steele, C., & Randall, R. (2015), A systematic review of current understandings of employability („O analiză sistemică a interpretărilor actuale ale capacității de inserție profesională”), Journal of Education and Work, vol. 29, nr. 8, p. 877-901.

9

Learning for a complex world: A lifewide concept of learning, education and personal development

A systematic review of current understandings of employability

Journal of Education and Work

---

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 301/56 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 301/56

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Viitoarele ajutoare de stat acordate de UE agriculturii, silviculturii și zonelor rurale

(2022/C 301/10)

| Raportor: | Guido MILANA (PSE-IT), membru al Consiliului Local Olevano Romano |
| --- | --- |

Raportor:

Guido MILANA (PSE-IT), membru al Consiliului Local Olevano Romano

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR,

| 1. | salută noile propuneri recente prezentate de Comisia Europeană pentru acordarea de ajutoare de stat în agricultură și care vor fi aplicate începând cu 1 ianuarie 2023; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că articolul 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea UE prevede că ajutoarele de stat acordate întreprinderilor, în măsura în care ar putea denatura concurența între statele membre, sunt incompatibile cu piața internă, textul introducând – în același timp – anumite derogări; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că, pentru sectoarele agricol, forestier și rural, Comisia evaluează existența unei astfel de denaturări, bazându-și analiza pe orientările pentru acordarea de ajutoare de stat în sectoarele agricol, forestier și pentru zonele rurale și că orientările respective acoperă perioada de programare 2014-2022; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că articolul 81 din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1) privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) prevede că finanțarea măsurilor care nu intră sub incidența anexei I la TFUE trebuie să fie pusă în aplicare prin intermediul normelor privind ajutoarele de stat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că, prin această aliniere, durata normelor privind ajutoarele de stat a fost pusă în concordanță cu durata normelor privind dezvoltarea rurală; |
| --- | --- |

5.

| 6. | constată că, în acest scop, Comisia a lansat o consultare în 2019 și că rezultatele acestei consultări sunt prezentate în documentul de lucru SWD(2021) 107 final (2); |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește că, între timp, Parlamentul European și Consiliul UE au adoptat regulamentele noii PAC, în special Regulamentul (UE) 2021/2115 (3), care stabilește norme privind sprijinul pentru planurile strategice, ținând seama de avizul Comitetului Regiunilor privind noua politică agricolă comună (PAC); |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că noile propuneri de acordare a ajutoarelor de stat trebuie să țină seama de noua PAC și să fie în continuare în concordanță cu aceasta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că fermele vor trebui să pună în aplicare strategiile Pactului verde, în special Strategia în domeniul biodiversității și Strategia „De la fermă la consumator”; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că este esențial ca întreprinderile agricole și forestiere să fie sprijinite în tranziția verde, în special întreprinderile mai mici situate în zone strategice ale regiunilor și care joacă un rol major în protejarea și prezervarea teritoriului; |
| --- | --- |

10.

| 11. | îndeamnă Comisia să solicite standarde de producție europene și reciprocitate sau clauze-oglindă pentru produsele importate, care să fie identice cu cele cerute producătorilor din UE; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia să crească rata controalelor la frontieră și să solicite proceduri precum tratamentul la rece în cazul produselor importate; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că Comitetul Regiunilor și-a exprimat deja opiniile cu privire la cele două strategii, prin avizele Comitetului European al Regiunilor pe tema „Biodiversitatea în orașe și regiuni după 2020, în cadrul celei de a 15-a Conferințe a părților la Convenția privind diversitatea biologică a ONU și al Strategiei UE privind biodiversitatea pentru 2030” (4) și pe tema „De la fermă la consumator – dimensiunea locală și regională” (5); |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază rolul esențial al autorităților locale în definirea și gestionarea anumitor proceduri legate de compensarea unor ajutoare, în special a ajutoarelor legate de gestionarea riscurilor în agricultură; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reamintește că autoritățile regionale, provinciale și locale participă nu doar la definirea planurilor strategice naționale prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/2115, ci sunt și beneficiare ale intervențiilor de dezvoltare rurală și contribuie la definirea abordării ascendente adoptate în cadrul inițiativei LEADER; |
| --- | --- |

15.

| 16. | constată că, în perioada 2014-2019, ajutoarele de stat acordate în sectorul agricol la nivel european au trecut de la 7,6 miliarde la 6 miliarde EUR, dar au crescut în perioada pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că, în această perioadă, fermele, sectorul forestier și sectorul agroalimentar nu au încetat niciodată să producă, asigurând securitatea aprovizionării, astfel cum se prevede la articolul 39 din TFUE; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că războiul dintre Rusia și Ucraina a creat o situație de instabilitate pe piețele de materii prime și de aprovizionare cu alimente; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază rolul pe care PAC ar trebui să îl joace în acest sens în ceea ce privește autoaprovizionarea și asigurarea securității alimentare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că aceste aprovizionări au fost posibile și datorită oportunității de a beneficia de ajutoare definite ad hoc de către Comisie pentru criza economică cauzată de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

20.

| 21. | remarcă și că cele mai multe ajutoare de stat, cu excepția ajutoarelor specifice pentru criza provocată de pandemia de COVID-19, au fost acordate în principal în cadrul planurilor de dezvoltare rurală și, în special, pentru măsuri care nu intră sub incidența obiectivelor din anexa I la tratat (produse agricole); |
| --- | --- |

21.

| 22. | constată că procedura de includere a ajutoarelor de stat în programele de dezvoltare rurală a devenit complexă; |
| --- | --- |

22.

| 23. | constată că, deși Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 privind sprijinul acordat prin FEADR pentru îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare rurală și orientările pentru acordarea de ajutoare de stat în sectoarele agricol, forestier și rural pentru perioada 2014-2020 sunt foarte similare, măsurile din domeniul dezvoltării rurale nu sunt totdeauna pe deplin conforme cu normele privind ajutoarele de stat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | constată că consultarea lansată de Comisie a scos la iveală unele aspecte ale normelor actuale privind ajutoarele de stat care au devenit caduce; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că obiectivul de a asigura condiții de concurență echitabile pentru toate întreprinderile din Uniunea Europeană rămâne un obiectiv fundamental; |
| --- | --- |

25.

| 26. | constată că anumite măsuri trebuie menținute și adaptate, în special în ceea ce privește gestionarea riscurilor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | observă că, pentru sectorul forestier, ajutoarele au fost utilizate în principal pentru intervenții în domeniul dezvoltării rurale și că, având în vedere rolul important al pădurilor, va fi necesar ca punerea în aplicare a ajutoarelor să fie facilitată; |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră că este necesar să fie sprijinite exploatațiile agricole și forestiere în tranziția verde, în special microîntreprinderile, micii agricultori locali și lanțurile alimentare scurte, care, având în vedere inclusiv creșterea puternică a costurilor alimentelor și ale factorilor de producție, cum ar fi energia și îngrășămintele, exacerbată de războiul din Ucraina, nu ar putea face față singure acestor consecințe; salută, în acest sens, comunicarea Comisiei Europene intitulată „Asigurarea securității alimentare și consolidarea rezilienței sistemelor alimentare”; |
| --- | --- |

28.

| 29. | trebuie să se unifice criteriile privind obligațiile de informare și publicitate, mai ales în ceea ce privește termenele de notificare pentru schemele de ajutoare care fac obiectul regulamentelor de exceptare; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că reforma PAC, care tocmai a fost adoptată, se bazează pe principiul subsidiarității și, prin urmare, este important ca normele privind ajutoarele de stat să respecte și acest principiu, fără a aduce atingere, în același timp, concurenței dintre agricultorii din diferite state membre; |
| --- | --- |

30.

| 31. | consideră că este esențial să fie protejat acest principiu al subsidiarității, în special în ceea ce privește rolul autorităților locale și regionale, cele mai apropiate de realitățile de la fața locului și care joacă un rol esențial în gestionarea măsurilor la nivel local. |
| --- | --- |

31.

În acest scop, se propun următoarele:

Simplificare

| 32. | statele membre să nu fie obligate să trimită, în fiecare an, notificări privind unele evenimente ce pot fi asimilate dezastrelor naturale, bolilor epizootice sau ale plantelor sau cazurilor de infestare, dat fiind că – dacă sunt recunoscute ca atare de autoritățile naționale – nu este nevoie de alte notificări adresate Comisiei; |
| --- | --- |

32.

| 33. | statelor membre nu trebuie să li se impună să publice informații despre beneficiarii individuali ai ajutoarelor mai mici de 75 000 EUR pentru producția agricolă și de 500 000 EUR pentru prelucrarea și comercializarea produselor agricole; |
| --- | --- |

33.

| 34. | procedurile legate de partea evaluării comune pentru ajutorul notificat nu trebuie complicate în plus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | să se prevadă posibilitatea acordării de ajutoare pentru investiții prin intermediul Regulamentului de exceptare pe categorii (RECA) (6), chiar și pentru produsele dintr-un singur sector, în special atunci când aceste ajutoare sunt destinate compensării consecințelor unor evenimente asimilabile calamităților naturale sau a pagubelor cauzate de boli ale animalelor sau plantelor sau de organisme dăunătoare; |
| --- | --- |

35.

| 36. | să se prevadă o abordare de tip „ghișeu unic” pentru notificarea ajutoarelor de stat în cadrul planurilor strategice naționale (PSN) menționate în Regulamentul (UE) 2021/2115; |
| --- | --- |

36.

| 37. | să se definească o lex specialis pentru aplicarea Regulamentului de minimis în agricultură, având în vedere diferențele mari dintre sectorul agricol și celelalte sectoare. În special, se solicită majorarea plafonului ajutoarelor de minimis la 50 000 EUR pentru o perioadă de trei ani și stabilirea unei sume (de exemplu, 1 000 EUR) sub care este exclusă aplicarea Regulamentului de minimis (ajutoare foarte mici); |
| --- | --- |

37.

| 38. | să se modifice Regulamentul de minimis pentru sectorul agricol astfel încât să devină mai simplu, eliminând în special controlul asupra cerinței privind întreprinderea unică; |
| --- | --- |

38.

| 39. | să se lase definirea unei întreprinderi aflate în dificultate la latitudinea statelor membre; |
| --- | --- |

39.

| 40. | să fie simplificate procedurile administrative pentru ajutoarele acordate autorităților locale, în special atunci când acestea beneficiază de ajutoare de stat. În special, se solicită să nu fie calificate drept întreprinderi mari; |
| --- | --- |

40.

| 41. | să se stabilească proceduri mai simple pentru ca autoritățile locale și regionale să fie cele care gestionează mai întâi nevoile și situațiile de urgență la nivel local și regional; |
| --- | --- |

41.

| 42. | să fie simplificate procedurile de acordare a ajutoarelor de stat pentru măsurile de publicitate și promovare: în special activitățile generale de promovare instituțională care nu se referă la mărci specifice și nu încurajează consumatorii să achiziționeze un produs NU trebuie să fie considerate ajutor de stat; |
| --- | --- |

42.

| 43. | în ceea ce privește costurile simplificate, ele sunt compatibile, în prezent, cu normele privind ajutoarele de stat numai când sunt prevăzute în cadrul unor măsuri de ajutor care beneficiază de cofinanțare din surse UE. Se solicită să poată fi utilizată opțiunea unor costuri simplificate indiferent de prezența cofinanțării europene. Nu pare să existe nicio justificare valabilă pentru a prevedea în continuare metode diferite de calculare a costurilor eligibile, în funcție de sursa din care se alocă resurse financiare. |
| --- | --- |

43.

Înverzire

| 44. | să fie îndrumate exploatațiile agricole și forestiere, în special microîntreprinderile, în tranziția verde; |
| --- | --- |

44.

| 45. | să se asigure o flexibilitate adecvată în aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul unei crize precum cea provocată de pandemia de COVID-19 și de războiul din Ucraina, prevăzând plafoane adecvate și coerente ale ajutoarelor pentru a garanta că fermierii pot produce în continuare alimente și că consumatorii pot beneficia de prețuri de consum echitabile, simplificând, de asemenea, procedurile de punere în aplicare și de acordare a ajutoarelor și reducând totodată formalitățile administrative, în special în ceea ce privește beneficiarii finali; |
| --- | --- |

45.

| 46. | să se simplifice anumite proceduri de acordare a ajutoarelor de stat pentru investiții în producția de energie din surse regenerabile, în special în ceea ce privește amploarea efectului stimulativ; |
| --- | --- |

46.

| 47. | să fie sporit nivelul investițiilor pentru IMM-urile agricole care alocă resurse pentru tranziția verde; |
| --- | --- |

47.

| 48. | să fie instituite ajutoare ad-hoc pentru măsurile de sechestrare a carbonului în solurile agricole (carbon farming), recompensând fermierii pentru această sarcină importantă; |
| --- | --- |

48.

| 49. | consideră că fragmentarea exploatațiilor agricole reprezintă un factor negativ, ce împiedică prezența pe piață și demararea tranziției verzi, o finalitate a agriculturii; |
| --- | --- |

49.

Coeziune teritorială

| 50. | este indispensabil să fie redefinit conceptul de IMM în sectorul agricol, revizuind definiția microîntreprinderii menționată în articolul 2 alineatul (3) din Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 702/2014, pentru a defini o microîntreprindere specifică sectorului agricol, având în vedere natura specifică a acestui sector; ca atare, se propune definirea unui nou tip de microîntreprindere pentru agricultură; |
| --- | --- |

50.

| 51. | să fie sprijinite întreprinderile agricole și silvicole mici și mijlocii din zonele montane și interioare și din regiunile ultraperiferice în rolul lor de protejare și salvgardare a teritoriului unde activează; |
| --- | --- |

51.

| 52. | să se acorde premii, pentru rolul de conservare și protecție a habitatelor, acelor IMM-uri agricole care respectă parametrii prevăzuți la punctul 50 și care sunt situate în zone montane sau în zone interioare sau defavorizate, astfel cum sunt definite de statele membre în planurile lor strategice naționale; |
| --- | --- |

52.

| 53. | solicită și ca exploatațiile situate în zone montane înalte să poată achiziționa terenuri peste limita de 10 % din totalul cheltuielilor eligibile ale operațiunii în cauză, astfel cum se prevede la articolul 73 alineatul (3) litera (c) din Regulamentul (UE) 2021/2115, pentru a putea consolida terenurile, menținându-le active din punct de vedere economic și pentru a-și îndeplini sarcinile de protejare și protecție a teritoriului; |
| --- | --- |

53.

| 54. | sectorul forestier să poată beneficia de procedura de exceptare de la obligația de notificare, în afara măsurilor PSN; |
| --- | --- |

54.

| 55. | intervențiile în materie de infrastructură pentru sectorul forestier pot fi considerate implicit ajutoare care NU intră sub incidența ajutoarelor dacă se referă la investiții neproductive; |
| --- | --- |

55.

| 56. | să se modifice normele actuale de gestionare a riscurilor, în special prin reducerea la 20 % a pragului de daune pentru definirea evenimentelor care pot fi asimilate dezastrelor naturale, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2021/2115; |
| --- | --- |

56.

| 57. | să se prevadă un prag mai înalt de compensare pentru asigurările subvenționate și alte instrumente de gestionare a riscurilor, astfel cum se prevede la articolul 76 din Regulamentul (UE) 2021/2115. Acest prag ar trebui să fie compatibil cu menținerea costului curent al asigurării pentru exploatațiile agricole; |
| --- | --- |

57.

| 58. | să fie exceptate de la notificare ajutoarele pentru compensarea pagubelor provocate de animale protejate; |
| --- | --- |

58.

| 59. | să fie posibil să se acorde despăgubiri pentru pierderea de venituri în cazul acestui tip de daune, așa cum s-a prevăzut deja în cazul daunelor pentru pierderea echipamentelor de producție; |
| --- | --- |

59.

| 60. | să se poată acorda compensații și pentru daunele provocate de alte animale, nu numai de cele protejate, lăsând definiția acestor animale la latitudinea autorităților naționale, regionale și locale, deoarece incidența cazurilor variază de la o țară la alta; |
| --- | --- |

60.

| 61. | să se considere că măsurile de promovare instituțională care nu se referă la mărci specifice NU sunt ajutoare; |
| --- | --- |

61.

| 62. | se propune alinierea ajutorului cu o valoare limitată la plafonul similar pentru înființarea unei întreprinderi agricole (100 000 EUR). Nu există niciun motiv de diferențiere care să dăuneze diversificării prin înființarea de exploatații de tip neagricol, dat fiind că este vorbe de sume foarte reduse; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pentru a ajuta IMM-urile care beneficiază de proiecte DLRC sau de proiecte ale grupurilor operative, se solicită:






  — | extinderea domeniului de aplicare la autorități locale, grupuri de acțiune locală (GAL), universități și alte entități, indiferent de dimensiunea lor, dată fiind marea diversitate a acestor proiecte, cu participarea a numeroase entități diferite care cooperează între ele; |
| --- | --- | --- |

63.

—

extinderea domeniului de aplicare la autorități locale, grupuri de acțiune locală (GAL), universități și alte entități, indiferent de dimensiunea lor, dată fiind marea diversitate a acestor proiecte, cu participarea a numeroase entități diferite care cooperează între ele;

| — | creșterea cuantumului total al ajutoarelor limitate acordate pe proiect la 300 000 EUR pentru proiectele de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității și la 500 000 EUR pentru proiectele de grup operațional PEI. |
| --- | --- |

—

creșterea cuantumului total al ajutoarelor limitate acordate pe proiect la 300 000 EUR pentru proiectele de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității și la 500 000 EUR pentru proiectele de grup operațional PEI.

Bruxelles, 28 aprilie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 487).

1

(2)  Cf. Documentul de lucru al serviciilor Comisiei: Evaluarea instrumentelor aplicabile ajutoarelor de stat în sectoarele agricol și forestier și în zonele rurale.

2

Documentul de lucru al serviciilor Comisiei: Evaluarea instrumentelor aplicabile ajutoarelor de stat în sectoarele agricol și forestier și în zonele rurale.

(3)  Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de stabilire a normelor privind sprijinul pentru planurile strategice care urmează a fi elaborate de statele membre în cadrul politicii agricole comune (planurile strategice PAC) și finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 și (UE) nr. 1307/2013 (JO L 435, 6.12.2021, p. 1).

3

(4)  JO C 440, 18.12.2020, p. 20.

4

(5)  JO C 37, 2.2.2021, p. 22.

5

(6)  Regulamentul (UE) nr. 702/2014 al Comisiei din 25 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare în sectoarele agricol și forestier și în zonele rurale ca fiind compatibile cu piața internă, în aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 193, 1.7.2014, p. 1).

6

---

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 301/61 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 301/61

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Strategia UE pentru păduri pentru 2030

(2022/C 301/11)

| Raportor: | Joan CALABUIG RULL (ES-PSE), secretar regional pentru Uniunea Europeană și însărcinat cu relațiile externe al Comunității Autonome Valencia |
| --- | --- |

Raportor:

Joan CALABUIG RULL (ES-PSE), secretar regional pentru Uniunea Europeană și însărcinat cu relațiile externe al Comunității Autonome Valencia

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

Observații generale

| 1. | salută faptul că Strategia UE pentru păduri stabilește un cadru de politică pentru gestionarea și protejarea pădurilor europene, cu scopul de a îmbunătăți serviciile ecosistemice ale acestora, de a asigura mijloace de subzistență, în special în zonele rurale, și de a contribui la o bioeconomie forestieră bazată pe gestionarea durabilă a pădurilor ca instrument multifuncțional bazat pe natură, toate acestea prin combinarea măsurilor de reglementare și financiare într-un plan până în 2030; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că Strategia europeană pentru păduri 2030, care înlocuiește Strategia pentru păduri adoptată în 2013 (1) și evaluată în 2018 (2), stabilește un cadru pentru cooperarea europeană în domeniul forestier, subliniind rolul esențial al gestionării durabile a pădurilor în asigurarea bunăstării și a mijloacelor de subzistență ale cetățenilor, precum și în conservarea biodiversității și a ecosistemelor reziliente la schimbările climatice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută evaluarea și corectarea unor practici forestiere existente în anumite regiuni cu scopul de a proteja biodiversitatea, dar și calitatea solului și a apei și rezistența la perturbările generate de schimbările climatice (stresul hidric, uraganele și căderile de zăpadă, dăunătorii și incendiile forestiere); |
| --- | --- |

3.

| 4. | recunoaște rolul central al ecosistemului forestier în Pactul verde european (3), în Pactul climatic european (4), în Legea europeană a climei (5) și în Strategia privind biodiversitatea pentru 2030 (6), și subliniază că diferitele sectoare a căror activitate se bazează pe păduri – inclusiv cele care valorifică beneficiile aduse de păduri ca urmare a unor activități neextractive – pot și ar trebui să contribuie la o bioeconomie circulară sustenabilă, neutră din punct de vedere climatic și competitivă din punct de vedere socioeconomic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | constată că sectorul forestier a fost exclus din primul raport al Platformei experților privind criteriile de mediu ale taxonomiei europene, din cauza faptului că pădurile sunt un sector sensibil, în care este dificil să se găsească un echilibru între diferitele nevoi și interese ale părților interesate. Constată, de asemenea, că avizul experților nu este obligatoriu pentru Comisia Europeană; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Comisia să acționeze într-un mod echilibrat și echitabil din punct de vedere ecologic, social și economic în relația dintre obiectivele privind clima și biodiversitatea și obiectivele bioeconomiei forestiere ca unul dintre pilonii de bază ai Pactului verde european; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că statele membre și autoritățile locale și regionale cu competențe în domeniul forestier au elaborat și pus în aplicare strategii, politici, programe și instrumente naționale și/sau regionale pentru gestionarea durabilă a pădurilor și, prin urmare, evidențiază necesitatea cooperării și a dialogului constructiv între statele membre, Comisie, părțile interesate și societatea civilă din mediul forestier; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că pădurile aduc multiple beneficii societății, în general, prin ansamblul diferitelor servicii ecosistemice, inclusiv al serviciilor neextractive; ca atare, deciziile legate de păduri sunt importante pentru o gamă largă de cetățeni și de gestionari de păduri; |
| --- | --- |

8.

Necesitatea de a consolida dialogul cu părțile interesate din domeniul forestier, cu autoritățile regionale și locale, cu statele membre și cu Comisia

| 9. | consideră că stabilirea unui cadru și a unor obiective comune la nivel european este foarte pozitivă, dar îndeamnă la evitarea oricărei subminări a subsidiarității sau a rolului statelor membre în acest domeniu, având în vedere diversitatea pădurilor din Europa, și la adoptarea unei abordări regionale mai potrivite. De asemenea, CoR împărtășește opinia potrivit căreia, deși tratatele nu includ „politica forestieră” printre competențele explicite ale UE, Uniunea dispune de o gamă largă de competențe în domenii conexe, pe care le-a exercitat în texte juridice care abordează chestiuni legate de sectorul forestier; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază, de asemenea, că gestionarea pădurilor are un impact semnificativ, mai ales în zonele slab populate și în zonele interioare în care economia forestieră este o sursă esențială de subzistență. |
| --- | --- |

10.

| 11. | recomandă intensificarea comunicării, a dialogului și a implicării statelor membre, a autorităților locale și regionale și a părților interesate din sector (proprietari publici și privați, asociații profesionale, întreprinderi din sectorul produselor forestiere, experți în conservarea naturii, cercetători, inclusiv climatologi etc.) în pregătirea documentelor, întrucât consideră că discuțiile preliminare au fost limitate și că se pot aduce îmbunătățiri în cadrul organismelor de participare existente, așa cum s-a procedat în cazul strategiilor anterioare, pentru a se ajunge la un consens maxim în rândul tuturor părților interesate care doresc să aibă beneficii de pe urma pădurilor noastre. Dimpotrivă, a fost prezentat un document final în care se afirma că o mare parte din conținutul său figura deja în Strategia în domeniul biodiversității pentru 2020; |
| --- | --- |

11.

| 12. | recomandă ca părțile interesate afectate în mod specific de măsurile prevăzute în Strategia UE pentru păduri (autoritățile regionale și locale, societatea civilă și întreprinderile) să fie implicate în punerea lor în aplicare, reducând la minimum sarcinile administrative, în special pentru proprietarii de păduri și întreprinderi, dar și pentru autoritățile regionale și locale; |
| --- | --- |

12.

Necesitatea de a ajunge la un consens la nivel european

| 13. | regretă lipsa unui consens politic în UE, deoarece în ultimele săptămâni/luni s-a putut observa o creștere a criticilor la adresa Strategiei UE pentru păduri în formularea sa actuală, atât prin declarații ale unor organe ale UE, cum ar fi Comitetul Economic și Social European [Avizul NAT/831 privind noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030 (7)] și ale mai multor guverne naționale și regionale, cât și ale partidelor politice care le sprijină, ale unor deputați în Parlamentul European din diferite grupuri politice și ale reprezentanților sectorului forestier (asociații ale proprietarilor de păduri publici și privați, administrații forestiere ale autorităților locale și regionale, asociații de întreprinderi, platforme sectoriale naționale și regionale); |
| --- | --- |

13.

| 14. | regretă nerespectarea concluziilor Consiliului la care s-a ajuns în timpul Președinției germane privind consolidarea cooperării viitoare în UE, propunând o abordare descendentă, fără a ține seama în mod suficient de structurile existente (de exemplu, inventarele forestiere regionale/naționale), cu specificații și măsuri exclusive din partea Comisiei, care nu este responsabilă de politica forestieră, și fără implicarea suficientă a comitetului consultativ competent; |
| --- | --- |

14.

| 15. | recunoaște obiectivele generale ale Strategiei UE pentru păduri de a asigura bune practici forestiere în statele membre și la nivelul autorităților regionale și locale, dar atrage atenția Comisiei asupra necesității de a găsi un echilibru între funcțiile de mediu, sociale și economice ale gestionării pădurilor, inclusiv a protecției ca opțiune de gestionare, și subliniază importanța respectării și menținerii diversității pădurilor și a practicilor de planificare și de gestionare durabilă a pădurilor, precum și a perioadelor de rotație în statele membre și în cadrul autorităților regionale și locale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | constată că, pentru actorii-cheie din sectorul forestier (proprietari privați și publici, profesioniști, întreprinderi și o mare parte din comunitatea științifică forestieră), abordarea Strategiei UE pentru păduri nu corespunde pe deplin realităților de la fața locului, subliniind faptul că practicile de gestionare durabilă a pădurilor par să nu se îndrepte în direcția cea bună și, prin urmare, ar trebui să se modifice în mod semnificativ; |
| --- | --- |

16.

| 17. | recunoaște că datele arată un declin al biodiversității în unele teritorii, precum și o stare de conservare inadecvată a habitatelor Natura 2000, inclusiv din cauza lipsei unui cadru de stimulare adecvat pentru administratorii acestora (prețuri, remunerarea externalităților, un cadru de reglementare adaptat la condițiile regionale și rațional), aspecte-cheie care ar trebui abordate de Strategia UE pentru păduri, prin alocarea în acest scop a unor resurse suplimentare pentru bugetul UE și cele ale statelor membre; solicită o cooperare mai strânsă pentru a promova măsuri pentru refacerea ecosistemelor, inclusiv obiective de refacere a ecosistemelor forestiere deteriorate; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că silvicultura multifuncțională este un instrument al gestionării durabile a pădurilor care este bine ancorat în marea majoritate a regiunilor, mai ales în cele mai afectate de efectele schimbărilor climatice, și că, în general, proprietarii și profesioniștii care gestionează pădurile se angajează să protejeze biodiversitatea și alte servicii ecosistemice în păduri, să reducă periculozitatea și impactul incendiilor forestiere, depunând în același timp eforturi pentru a menține pădurile mai reziliente, mai vii și în creștere, astfel încât să contribuie activ la economiile locale și la mijloacele de subzistență din zonele rurale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | recomandă o abordare mult mai sistemică, care să integreze diversitatea și complexitatea gestionării durabile a pădurilor, indicatori care să nu se limiteze la raportul dintre defrișări și creșterea suprafeței, drepturile de proprietate și realitățile cu care se confruntă proprietarii, profesioniștii, întreprinderile publice și private și autoritățile locale și regionale, precum și realizările în materie de dezvoltare durabilă înregistrate de sectorul forestier european, și consideră că protecția pădurilor nu poate face abstracție în anumite domenii, inclusiv în cel economic, de sprijinul acordat pentru gestionarea durabilă activă, menită să fructifice la maximum externalitățile pozitive ale serviciilor ecosistemice și să evite degradarea, inclusiv din perspectivă ecologică, ca urmare a abandonării terenurilor forestiere; |
| --- | --- |

19.

| 20. | în contextul subsidiarității, trebuie subliniat că, datorită unora dintre regiunile ultraperiferice, UE posedă păduri primare, amazoniene și tropicale, care reprezintă un laborator de excepție pentru cercetarea științifică, specializare și inovare (de exemplu, cercetarea din domeniul farmaceutic și valorificarea extractelor din plante). Biodiversitatea din aceste regiuni reprezintă aproape 80 % din biodiversitatea Europei și este esențială pentru echilibrul ecologic al planetei. Autoritățile locale și regionale sunt gardienii acestei comori inestimabile și ar trebui să beneficieze de un sprijin adecvat în vederea gestionării și prezervării ei; |
| --- | --- |

20.

| 21. | consideră că, deși Strategia UE pentru păduri este strâns legat de Strategia privind biodiversitatea și poate, într-adevăr, să aducă coerență în această privință, aceasta ar trebui să adopte o altă abordare, mai incluzivă și mai sistemică, pentru a-și alinia acțiunile într-un mod eficace și coerent cu obiectivele politicilor comune privind tranziția ecologică și schimbările climatice, pentru a putea atinge obiectivele de mediu, sociale și de creștere ale UE, inclusiv locurile de muncă ecologice, astfel încât Strategia UE pentru păduri să răspundă imperativului esențial de coerență între politicile relevante ale UE care afectează gestionarea durabilă a pădurilor și încât să se promoveze potențialul sectorului de a contribui și a îndeplini obiectivele de dezvoltare durabilă înscrise în Pactul verde european; |
| --- | --- |

21.

Este nevoie de mai multă orizontalitate în cadrul serviciilor Comisiei

| 22. | apreciază Strategia UE pentru păduri, considerând-o un rezultat al activității comune a DG AGRI, DG ENV și DG CLIMA, dar recomandă integrarea diferitelor unități ale Comisiei care se ocupă de sectorul forestier (DG GROW, DG ENER, DG REGIO) pentru a include toate aspectele și implicațiile sociale, economice și de mediu din perspectiva unei abordări sistemice și favorabile incluziunii, având în vedere că, în caz contrar, abordarea sa ar putea fi incompletă și parțială; |
| --- | --- |

22.

| 23. | recomandă definirea clară a rolului Comitetului forestier permanent ca actor-cheie al Strategiei UE pentru păduri, astfel încât să se facă auzite punctele de vedere ale sectorului și ale altor părți interesate importante, și pentru a permite utilizarea activă a pădurilor din diferitele regiuni ale UE; |
| --- | --- |

23.

| 24. | recomandă să se țină seama de dimensiunea morfologică a teritoriilor, fiind necesare atât inovarea, cât și investițiile în infrastructură, pentru a facilita logistica și a permite digitalizarea care modernizează lanțurile valorice forestiere ca pârghii împotriva abandonării resurselor și a depopulării, precum și un mecanism adecvat de stimulente; |
| --- | --- |

24.

Rolul nivelurilor regional și local

| 25. | recomandă ca, prin integrarea politicilor de gestionare a terenurilor și de depopulare ale statelor membre și ale autorităților regionale și locale, să se ia în considerare dimensiunea teritorială a pădurilor ca modalitate de utilizare a terenurilor, care, aflându-se în prezent la 43 %, în creștere, se concentrează în mare parte în regiuni depopulate (hinterland: munți, climă rece, zone inundabile, soluri sărace); |
| --- | --- |

25.

| 26. | consideră că este necesar să se recunoască principiul subsidiarității, dar și competența partajată în ce privește pădurile, ca urmare a diferitelor tipuri de legislație de mediu și de conservare a peisajului care au impact asupra politicii forestiere, ținând seama de diferitele orientări relevante pentru păduri, care să includă, fără a se limita la ele, practicile forestiere și diferențele în ceea ce privește structura de proprietate din statele membre în contextul diversității biologice, sociale, economice și culturale a pădurilor din diferitele regiuni ale UE; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază necesitatea ca aspectele principale ale Strategiei UE pentru păduri să definească principii convenite la nivel european. Cu toate acestea, trebuie să fie posibilă stabilirea, la nivel național, a mijloacelor necesare pentru atingerea obiectivelor, astfel încât acestea să fie coerente cu politicile și reglementările statelor membre și ale autorităților regionale și locale cu competențe în domeniul forestier; subliniază că gestionarea durabilă a pădurilor, competitivitatea și rentabilitatea sectorului în ansamblu și coerența adecvată a politicilor sunt garanții protecției pădurilor; |
| --- | --- |

27.

Compatibilitatea dintre funcțiile de mediu, sociale și economice ale pădurilor este necesară pentru a face față principalelor provocări cu care se confruntă UE

| 28. | consideră că Strategia UE pentru păduri trebuie să țină seama în mod suficient de importanța întregii game de produse și servicii forestiere; ca atare, strategia din domeniul bioeconomiei și gestionarea durabilă a pădurilor trebuie să asigure echilibrul dintre funcțiile forestiere, inclusiv furnizarea diferitelor servicii ecosistemice. În cazul în care este favorizat un anumit aspect, echilibrul se strică; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că sectorul forestier (gestionare și recoltare, prelucrarea industrială a lemnului și a hârtiei) a angajat în mod direct 2,1 milioane de persoane în UE în 2018, generând o valoare adăugată brută de 109 855 de milioane EUR; în plus, 1,2 milioane de persoane au lucrat la fabricarea de mobilă din lemn și la tipărirea pe hârtie, generând o valoare adăugată brută de 25 000 și, respectiv, 31 000 de milioane EUR; în 2018, 397 000 de întreprinderi își desfășurau activitatea în industriile forestiere, reprezentând 15 % din întreprinderile producătoare; pe lângă acestea trebuie menționat că bioenergia, construcțiile de lemn și produsele forestiere nelemnoase au asigurat încă 4 milioane de locuri de muncă; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ia notă de faptul că conservarea biodiversității, refacerea ecosistemelor și creșterea absorbanților de carbon sunt elemente fundamentale ale Strategiei UE pentru păduri, dar că lipsa de coerență cu obiectivele climatice și de creștere socioeconomică durabilă care rezultă de aici este unul dintre punctele cele mai problematice; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază dimensiunea socială a pădurilor din UE, întrucât 60 % din suprafața forestieră se află în proprietatea privată a unui număr de peste 16 milioane de proprietari de păduri, marea majoritate a acestora fiind mici proprietari răspândiți în toate regiunile, cu o medie de treisprezece hectare per proprietar; |
| --- | --- |

31.

| 32. | susține că principiile gestionării durabile a pădurilor iau în considerare durabilitatea dintr-o perspectivă globală, și anume cea legată de aspectele ecologice, economice și sociale, motiv pentru care gestionarea durabilă a pădurilor trebuie înțeleasă ca fiind cea mai bună modalitate de gestionare prin conservare sau de conservare prin gestionare și, prin urmare, ca fiind modalitatea de a elimina presupusa dihotomie dintre conservare și gestionare, care este mai ancorată în discursul politic decât în practica reală de gestionare pe teren; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că pădurile deținute de ALR reprezintă aproximativ 14 % (22 de milioane de hectare) din suprafața forestieră totală; ALR nu sunt doar proprietari de păduri, ci și gestionari și administratori ai punerii în aplicare a politicii și ai bugetelor în domeniul forestier, ele asigură respectarea legilor și sprijină gestionarea durabilă a pădurilor aplicată de proprietarii privați, trebuind să respecte politicile în domeniul forestier ce țin de competența statelor membre, precum și inițiativele UE rezultate din diversele politici sectoriale, străduindu-se întotdeauna să compatibilizeze funcțiile de mediu, socială și economică a pădurilor; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ia notă de faptul că discuțiile care au însoțit procesul creează o falsă dihotomie între funcțiile ecologice și cele socioeconomice ale pădurilor, conducând la discuții părtinitoare și îndepărtând atenția de la obiectivul fundamental al dezvoltării durabile: protejarea sănătății pădurilor noastre pe termen lung, capacitatea de a face față crizei climatice prin ecosisteme reziliente, gestionarea durabilă a resurselor și prelucrarea responsabilă și eficientă a produselor obținute din ele, pentru a asigura bunăstarea și modul de viață a milioane de cetățeni europeni; |
| --- | --- |

34.

| 35. | recomandă consolidarea conținutului Strategiei UE pentru păduri în ce privește anumite obiective de mediu (apă, sol, peisaj) și să se pună un accent mai mare pe contribuția esențială a produselor forestiere gestionate și prelucrate industrial, ale căror procese inovatoare din punct de vedere tehnologic este important să fie finanțate, pentru a stimula mai ales întreprinderile de prelucrare primară care reprezintă veriga slabă din sectorul forestier și care au cel mai mare potențial de a valorifica resursele locale într-un mod sustenabil pentru bioeconomie, pilon de bază al Pactului verde european; |
| --- | --- |

35.

| 36. | recomandă să se pună un accent mai mare pe definițiile și măsurile gestionării durabile a pădurilor care vizează îmbunătățirea ciclurilor apei și conservării solului, în special în ecosistemele mediteraneene și montane; subliniază că indicatorii trebuie consolidați pentru a îmbunătăți gestionarea durabilă a pădurilor, ca o condiție prealabilă pentru capacitatea acestora de a furniza servicii ecosistemice pe termen lung; |
| --- | --- |

36.

| 37. | recomandă redefinirea obiectivelor pentru a conferi mai multă vizibilitate asigurării unui echilibru durabil și a compatibilității dintre funcțiile de mediu, sociale și economice ale pădurilor pe baza gestionării durabile și multifuncționale a pădurilor în diferitele regiuni forestiere (boreale, continentale, mediteraneene, montane, urbane), fără a renunța la protecția biodiversității și la alte servicii de mediu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | consideră că Strategia UE pentru păduri ar trebui să pună un accent mai mare pe promovarea incluziunii și a egalității în sectorul forestier. Noua strategie a UE pentru păduri ar trebui să promoveze o participare mai echitabilă între femei și bărbați pe piața forței de muncă, în conformitate cu noua Strategie a UE privind egalitatea de gen din martie 2020, astfel încât sectorul forestier să își poată atinge întregul potențial; |
| --- | --- |

38.

| 39. | recomandă evidențierea rolului pădurilor în zonele cele mai îndepărtate, montane sau defavorizate, în care procentul de suprafețe împădurite este mai mare și în care există un risc mai mare de depopulare și în care, în plus, lanțurile valorice forestiere reprezintă principalele surse de ocupare a forței de muncă și de activitate economică asociată cu mobilizarea și prima prelucrare a resurselor forestiere; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ia act de faptul că rolul pădurilor în dezvoltarea unei bioeconomii circulare este prezentat mai degrabă din perspectiva riscurilor decât a oportunităților și subliniază rolul important pe care produsele bio îl pot juca în decarbonizare prin reducerea consumului de combustibili și materiale fosile, acesta fiind unul dintre principalele obiective stabilite de Comisie; cu toate acestea, decarbonizarea trebuie să țină seama de evaluarea ciclului de viață al produselor forestiere și de principiul utilizării în cascadă, favorizând fabricarea de produse cu durată lungă de viață; |
| --- | --- |

40.

| 41. | recomandă promovarea prelucrării la nivel local a produselor din lemn și a produselor forestiere nelemnoase, pentru a reduce impactul asupra mediului. |
| --- | --- |

41.

| 42. | salută recomandarea grupului de dezbatere al cetățenilor din cadrul Conferinței privind viitorul Europei, care solicită să se acorde o atenție deosebită reîmpăduririi pădurilor exploatate sau distruse și împăduririi zonelor cu soluri degradate, precum și să se promoveze soluții mai responsabile pentru o mai bună utilizare a lemnului (8); |
| --- | --- |

42.

| 43. | recomandă redefinirea obiectivelor și a sinergiilor Strategiei UE pentru păduri cu Strategia din 2012 în domeniul bioeconomiei, revizuită în 2018 (9), integrând și promovând produsele forestiere, atât lemnoase (nu numai lemnul pentru construcții, ci și materialele biocompozite, biocombustibilii, lemnul pentru biorafinării și produsele cu valoare adăugată ridicată pentru industria chimică, alimentară și de parfumerie/cosmetică), cât și nelemnoase (plută, ciuperci, fructe sălbatice, plante aromatice și medicinale, rășini), ținând seama de contribuția acestora la atenuarea schimbărilor climatice ca absorbanți de carbon în întregul lor ciclu de viață și de efectul de substituție în comparație cu alte materiale cu emisii ridicate de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

43.

| 44. | recomandă redefinirea obiectivelor și a sinergiilor cu noul Plan de acțiune pentru economia circulară din 2020 (10), ca pilon de bază al Pactului verde european, punând în valoare recuperarea și reciclarea produselor forestiere în toate lanțurile lor de prelucrare și valorificare a deșeurilor; |
| --- | --- |

44.

| 45. | recomandă instituirea unui sistem de transfer al celor mai bune practici de la majoritatea întreprinderilor (utilizarea optimizată, rațională și responsabilă a resurselor, certificarea lanțului de custodie, proiectarea ecologică, eficiența energetică și valorificarea deșeurilor ca materie primă sau sursă de energie) către întregul sector industrial forestier; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că obiectivul Strategiei UE pentru păduri ar trebui să fie recunoașterea importanței pădurilor nu numai ca absorbant de carbon, ci și ca mijloc de stocare a carbonului, rol care ar putea fi consolidat, ca factor care contribuie în mod semnificativ la obiectivul UE de neutralitate climatică până în 2050; subliniază că evaluarea impactului înlocuirii cu produse forestiere ar trebui să examineze impactul la scara întregului ciclu de viață al produselor înlocuite, pentru a aprecia potențialul total al sectorului forestier de atenuare a schimbărilor climatice; observă că efectul net de absorbție a carbonului al pădurilor scade proporțional cu creșterea vârstei acestora; |
| --- | --- |

46.

| 47. | recomandă stabilirea unor definiții clare pentru păduri, care să distingă cel puțin pădurile primitive care nu au fost niciodată gestionate (0,7 % din total) de pădurile gestionate în trecut și a căror gestionare a fost abandonată în ultimele decenii, pentru a proteja în mod eficient pădurile seculare, în special în unele regiuni din Europa Centrală și de Est și pentru a revitaliza zonele muntoase, unde gestionarea a fost abandonată, inducând un risc de incendii forestiere, de boli și de dăunători; |
| --- | --- |

47.

| 48. | consideră că bioenergia trebuie considerată o oportunitate pentru întreprinderea unor acțiuni de gestionare durabilă a pădurilor și o sursă regenerabilă în ce privește procesele de transformare industrială a subproduselor și reciclarea, în conformitate cu Directiva privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile din 2018 (11); consideră că bioenergia este importantă pentru securitatea energetică a Europei și pentru independența sa de combustibilii fosili; |
| --- | --- |

48.

| 49. | recomandă revizuirea modificărilor propuse a fi aduse criteriilor de durabilitate pentru bioenergie sau pentru tratamentele forestiere, deoarece unele dintre măsurile propuse pot crește sarcina autorităților regionale și locale în calitate de proprietari de păduri și de instituții responsabile pentru gestionarea durabilă a pădurilor în multe state membre, deoarece restricțiile legate de protecția juridică strictă a 10 % din păduri vor genera compensații substanțiale fără un angajament financiar clar din partea Comisiei; consideră că ar trebui aplicate criteriile de durabilitate a bioenergiei stabilite în Directiva din 2018 privind energia din surse regenerabile; |
| --- | --- |

49.

| 50. | consideră că rolul socioeconomic al sectorului forestier este important pentru dezvoltarea rurală și a economiilor locale în multe regiuni și regretă că Strategia UE pentru păduri nu stabilește ca unul dintre obiectivele sale prioritare îmbunătățirea clară și neechivocă a utilizării resurselor forestiere lemnoase și nelemnoase, precum și prelucrarea lor industrială de către întreprinderile europene (marea majoritate a acestora fiind IMM-uri situate în regiuni rurale), pe baza gestionării durabile a pădurilor și în cadrul bioeconomiei verzi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | consideră că este necesar ca Strategia UE pentru păduri să promoveze și să consolideze educația în domeniul gestionării durabile a pădurilor în toate domeniile, în special în școli și în organizațiile societății civile, dar și în campaniile mass-media, ca modalitate de a remedia lipsa de cunoștințe a cetățenilor europeni cu privire la practica gestionării durabile a pădurilor și la tripla sa dimensiune, ecologică, economică și socială. |
| --- | --- |

51.

| 52. | consideră că Strategia UE pentru păduri ar trebui să includă o dimensiune internațională care să vizeze stoparea defrișărilor și a pierderii biodiversității la nivel mondial, utilizând experiența, transferul de cunoștințe și de bune practici ale gestionării durabile a pădurilor în statele membre și în cadrul marii majorități a autorităților locale și regionale; în acest context, salută propunerea Comisiei referitoare la un regulament privind punerea la dispoziție pe piața Uniunii, precum și exportul din Uniune a anumitor produse de bază și produse asociate cu defrișările și cu degradarea pădurilor și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 995/2010 (12), cu scopul de a reduce importul de produse de bază asociate cu defrișările și cu degradarea pădurilor la nivel mondial; de asemenea, subliniază că propunerea a fost însoțită de o grilă de subsidiaritate (13) ce cuprinde o analiză substanțială prin care se abordează preocupările legate de subsidiaritate; |
| --- | --- |

52.

Necesitatea de a ajunge la un consens la nivel științific și tehnic

| 53. | recomandă ca Strategia UE pentru păduri să pună în valoare bunele practici forestiere încununate de succes din pădurile europene din ultimele decenii (creșterea continuă a suprafețelor împădurite, creșterea absorbanților de carbon, creșterea zonelor protejate și a ecosistemelor, creșterea utilizării resurselor forestiere, dezvoltarea unor întreprinderi și industrii responsabile, îmbunătățirea formării în cadrul gestionării durabile a pădurilor și a formării silvicultorilor); recomandă ca Strategia UE pentru păduri să recunoască în mod explicit această activitate care plasează UE în avangarda celor mai bune practici forestiere la nivel mondial și servește drept exemplu pentru celelalte țări; |
| --- | --- |

53.

| 54. | îndeamnă să se urmeze definițiile gestionării durabile a pădurilor și în special procesul FOREST EUROPE, care decurg din angajamentele internaționale asumate de UE și de statele sale membre; |
| --- | --- |

54.

| 55. | recomandă realizarea unor studii suplimentare pentru a planifica posibila punere în aplicare, pentru a evita suprapunerile cu sistemele existente și clarificarea sinergiilor, a valorii adăugate și a raportului costuri-beneficii pe care le pot oferi propunerea de certificare a gestionării pădurilor „apropiate de natură” și un certificat UE independent, precum și „planurile forestiere strategice”, în contextul sistemelor existente de certificare a pădurilor recunoscute și puse în aplicare la nivel internațional (Programul pentru aprobarea sistemelor de certificare în domeniul forestier și Consiliul de administrare a pădurilor) și al strategiilor, planurilor și programelor de gestionare durabile a pădurilor deja disponibile în statele membre și în cadrul autorităților regionale și locale; de asemenea, nu se precizează dacă noul sistem ar trebui să aibă un statut obligatoriu sau voluntar, și nici temeiul juridic pe baza căruia ar avea loc astfel de acțiuni; |
| --- | --- |

55.

| 56. | solicită să se facă referire în mod clar la întreaga gamă de beneficii ale pădurilor ca urmare a activităților neextractive; |
| --- | --- |

56.

| 57. | solicită o revizuire și o analiză a evaluărilor experților științifici din domeniul forestier din întreaga Europă, care avertizează că este posibil ca politicile propuse să nu țină seama în mod suficient de potențiala creștere a riscurilor legate de perturbări majore (incendii, uragane, căderi masive de zăpadă și dăunători), acordându-se o atenție deosebită pădurilor deosebit de vulnerabile la urgența climatică; |
| --- | --- |

57.

| 58. | propune să se ajungă la un consens mai larg, întemeiat cu rigurozitate științifică și tehnică pe premisele susținute atât de Strategia UE pentru păduri, cât și de Strategia privind biodiversitatea, prin asocierea unui grup reprezentativ de experți științifici riguroși și cu experiență dovedită în toate aspectele întregului lanț valoric forestier și în diferitele tipuri de păduri din Europa; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ar trebui să se prevadă că, în anumite condiții susținute de analize științifice, habitatele protejate din unele situri Natura 2000, dacă sunt amenințate sau compromise de perturbări legate de schimbările climatice, pot fi orientate spre ecosisteme mai reziliente; |
| --- | --- |

59.

| 60. | recunoaște și salută propunerea de colectare fiabilă a datelor, subliniind importanța publicării unei noi propuneri legislative privind observarea, raportarea și colectarea de date privind pădurile din UE; |
| --- | --- |

60.

Strategia necesită clarificări importante înainte de punerea sa în aplicare

| 61. | consideră că Strategia UE pentru păduri nu stabilește un obiectiv coerent și cuprinzător pentru sectorul forestier european pentru 2030, însă acoperă diverse acțiuni și inițiative, dintre care multe sunt încă vagi și doar unele au un calendar orientativ; |
| --- | --- |

61.

| 62. | consideră că, în ceea ce privește punerea în aplicare a Strategiei UE pentru păduri, un prim pas necesar este clarificarea conceptelor și a acțiunilor și elaborarea unui plan de acțiune care să ofere claritate în ceea ce privește obiectivele, domeniul de aplicare, calendarul și responsabilitățile; acest plan de acțiune ar trebui să recunoască poziția statelor membre, a autorităților regionale și locale și a actorilor sectoriali cu privire la Strategia UE pentru păduri și considerațiile sale cu privire la calea de urmat propusă; de asemenea, ar trebui să includă punctele de vedere ale CoR, ale Parlamentului European și ale tuturor părților interesate din întregul domeniu forestier; |
| --- | --- |

62.

| 63. | recomandă clarificarea modului în care noii indicatori și noile praguri și intervale ale gestionării durabile a pădurilor vor fi corelate cu criteriile și indicatorii gestionării durabile a pădurilor FOREST EUROPE, având în vedere că UE și statele sale membre sunt semnatare ale FOREST EUROPE; consideră, de asemenea, că sunt necesare informații cu privire la temeiul juridic care ar justifica această acțiune și la ceea ce ar implica „inițierea voluntară” în ceea ce privește posibilele măsuri viitoare, precum și clarificarea legăturii dintre gestionarea durabilă a pădurilor și conceptul „apropiat de natură”; |
| --- | --- |

63.

| 64. | recomandă ca domeniul de aplicare și fezabilitatea dezvoltării plăților pentru serviciile ecosistemice să fie discutate în detaliu cu statele membre și cu actorii sectoriali, iar ulterior să se efectueze verificări ale realității pentru a evalua dacă mecanismele financiare prevăzute în Strategia UE pentru păduri (PAC, sechestrarea carbonului în solurile agricole și certificarea emisiilor de dioxid de carbon) ar permite atingerea obiectivelor avute în vedere; |
| --- | --- |

64.

| 65. | salută introducerea la nivelul întregii Uniuni a monitorizării coordonate a pădurilor, dar consideră că este necesară o evaluare a valorii adăugate și a raportului costuri-beneficii ale noii propuneri privind observarea, raportarea și colectarea datelor referitoare la pădurile din UE, precum și a datelor și informațiilor existente și lipsă, dar și recunoașterea faptului că datele la distanță, inclusiv informațiile obținute prin satelit și alte mijloace, sunt o modalitate eficientă din punctul de vedere al costurilor de a îmbunătăți baza de cunoștințe, în cooperare cu inventarele naționale ale pădurilor, existente și în curs de constituire; în acest context, subsidiaritatea, costurile și sarcinile administrative reprezintă elemente-cheie care trebuie abordate. Monitorizarea pădurilor în toată Europa ar putea aduce o valoare adăugată, cu condiția ca aceasta să dispună de sprijinul statelor membre și al autorităților locale și regionale și să se bazeze pe date de pe teren, colectate prin inventare forestiere naționale și regionale, și pe experiența Forest Focus. De asemenea, trebuie, la rândul lor, să fie clar definite caracterul său (voluntar sau obligatoriu), formatul și scopul său exact în raport cu planurile strategice naționale și să se ofere stimulente eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru ca proprietarii de păduri să contribuie la colectarea datelor; |
| --- | --- |

65.

Gestionarea durabilă a pădurilor necesită mai multe fonduri europene

| 66. | recomandă angajarea unor resurse financiare clare și realiste, deoarece, deși o creștere semnificativă a finanțării pentru gestionarea durabilă a pădurilor și conservarea biodiversității poate fi interpretată ca parte a Strategiei UE pentru păduri, necesitatea de a se baza pe fonduri care au deja alte obiective și alocări (de exemplu, PAC) și lipsa contribuției din partea altor fonduri într-un context general marcat de Brexit, de criza economică de după pandemia de COVID-19 și de creșterea inflației, este discutabil faptul că actuala tendință de subfinanțare din partea UE pentru păduri și biodiversitate se va inversa pe termen scurt și mediu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | recomandă Comisiei să ajute autoritățile locale și regionale în a se asigura că fondurile europene disponibile (FEADR, FEDR, NextGenerationEU) pot realiza mai bine o gestionare durabilă a pădurilor prin simplificarea proceselor administrative; |
| --- | --- |

67.

| 68. | recomandă alocarea mai multor resurse financiare pentru formare, cercetare și dezvoltare și transfer de cunoștințe la nivel european și internațional, pentru a coopera, a transfera și a pune în aplicare bunele practici ale gestionării durabile a pădurilor și ale lanțurilor valorice forestiere în toate regiunile Europei și ale lumii; |
| --- | --- |

68.

| 69. | consideră că noua Strategie a UE pentru păduri ar trebui să promoveze inițiative de creare a unor platforme de cooperare și finanțare interregională în domeniul forestier și în cel al decarbonizării economiei. |
| --- | --- |

69.

Bruxelles, 28 aprilie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2013) 659 final.

1

(2)  COM(2018) 811 final.

2

(3)  Pactul verde european https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_ro

3

(4)  COM(2020) 788 final.

4

(5)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

5

(6)  COM(2020) 380 final.

6

(7)  JO C 152, 6.4.2022, p. 169.

7

(8)  Recomandarea grupului de dezbatere al cetățenilor din cadrul Conferinței privind viitorul Europei, pe tema schimbărilor climatice și a mediului.

8

(9)  COM(2018) 673 final și SWD(2018) 431 final.

9

(10)  COM(2020) 98 final.

10

(11)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

11

(12)  COM(2021) 706 final.

12

(13)  SWD(2021) 325 final.

13

---

III Acte pregătitoare

Comitetul Regiunilor

A 149‐a sesiune plenară a CoR, 27.4.2022-28.4.2022

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 301/70 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 301/70

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Către o punere în aplicare echitabilă din punct de vedere social a Pactului verde

(2022/C 301/12)

| Raportor: | Csaba BORBOLY (RO-PPE), președintele Consiliului Județean Harghita, România |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice
  COM(2021) 568 final
  Propunere de directivă a Consiliului privind restructurarea cadrului Uniunii de impozitare a produselor energetice și a energiei electrice (reformare)
  COM(2021) 563 final |

Raportor:

Csaba BORBOLY (RO-PPE), președintele Consiliului Județean Harghita, România

Documente de referință:

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice

COM(2021) 568 final

Propunere de directivă a Consiliului privind restructurarea cadrului Uniunii de impozitare a produselor energetice și a energiei electrice (reformare)

COM(2021) 563 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice

COM(2021) 568 final

Amendamentul 1

Considerentul (7)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În vederea punerii în aplicare a angajamentelor asumate în direcția neutralității climatice, legislația Uniunii în domeniul climei și al energiei a fost revizuită și modificată pentru a accelera reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. | În vederea punerii în aplicare a angajamentelor asumate în direcția neutralității climatice, legislația Uniunii în domeniul climei și al energiei a fost revizuită și modificată pentru a accelera reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră.
  Aceste modificări ar trebui să fie în conformitate cu principiile Pilonului european al drepturilor sociale, asigurându-se că toată lumea poate beneficia pe deplin de tranziția justă și că nimeni nu este lăsat în urmă. Un nou Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar contribui la protejarea și capacitarea celor mai vulnerabile gospodării și a celor mai vulnerabili utilizatori de mobilitate în vederea eradicării sărăciei energetice și în materie de mobilitate în întreaga Europă. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În vederea punerii în aplicare a angajamentelor asumate în direcția neutralității climatice, legislația Uniunii în domeniul climei și al energiei a fost revizuită și modificată pentru a accelera reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră.

În vederea punerii în aplicare a angajamentelor asumate în direcția neutralității climatice, legislația Uniunii în domeniul climei și al energiei a fost revizuită și modificată pentru a accelera reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră.
  Aceste modificări ar trebui să fie în conformitate cu principiile Pilonului european al drepturilor sociale, asigurându-se că toată lumea poate beneficia pe deplin de tranziția justă și că nimeni nu este lăsat în urmă. Un nou Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar contribui la protejarea și capacitarea celor mai vulnerabile gospodării și a celor mai vulnerabili utilizatori de mobilitate în vederea eradicării sărăciei energetice și în materie de mobilitate în întreaga Europă.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 2

Considerentul (8)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Aceste modificări au efecte economice și sociale diferite asupra diferitelor sectoare ale economiei, asupra
  cetățenilor
  și a statelor membre. În special, includerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de clădiri și de transportul rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1) ar trebui să ofere un stimulent economic suplimentar pentru a investi în reducerea consumului de combustibili fosili, accelerând astfel reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Împreună cu alte măsuri, acest lucru ar trebui, pe termen mediu și lung, să reducă costurile pentru clădiri și transportul rutier și să ofere noi oportunități pentru crearea de locuri de muncă și investiții. | Aceste modificări au efecte economice și sociale diferite asupra diferitelor sectoare ale economiei, asupra
  gospodăriilor, microîntreprinderilor și întreprinderilor mici, asupra regiunilor și orașelor
  și a statelor membre. În special, includerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de clădiri și de transportul rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) ar trebui să ofere un stimulent economic suplimentar pentru a investi în reducerea consumului de combustibili fosili, accelerând astfel reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Împreună cu alte măsuri, acest lucru ar trebui, pe termen mediu și lung, să reducă costurile pentru clădiri și transportul rutier și să ofere noi oportunități pentru crearea de locuri de muncă și investiții. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Aceste modificări au efecte economice și sociale diferite asupra diferitelor sectoare ale economiei, asupra
  cetățenilor
  și a statelor membre. În special, includerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de clădiri și de transportul rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1) ar trebui să ofere un stimulent economic suplimentar pentru a investi în reducerea consumului de combustibili fosili, accelerând astfel reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Împreună cu alte măsuri, acest lucru ar trebui, pe termen mediu și lung, să reducă costurile pentru clădiri și transportul rutier și să ofere noi oportunități pentru crearea de locuri de muncă și investiții.

Aceste modificări au efecte economice și sociale diferite asupra diferitelor sectoare ale economiei, asupra
  gospodăriilor, microîntreprinderilor și întreprinderilor mici, asupra regiunilor și orașelor
  și a statelor membre. În special, includerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de clădiri și de transportul rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) ar trebui să ofere un stimulent economic suplimentar pentru a investi în reducerea consumului de combustibili fosili, accelerând astfel reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Împreună cu alte măsuri, acest lucru ar trebui, pe termen mediu și lung, să reducă costurile pentru clădiri și transportul rutier și să ofere noi oportunități pentru crearea de locuri de muncă și investiții.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 3

Considerentul (10)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Creșterea prețului la combustibilii fosili poate afecta în mod disproporționat gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de
  transport
  vulnerabili care cheltuiesc o parte mai mare a veniturilor lor pentru energie și transporturi, care, în anumite regiuni, nu au acces la soluții alternative de mobilitate și transport la prețuri accesibile și care ar putea să nu dispună de capacitatea financiară necesară pentru a investi în reducerea consumului de combustibili fosili. | Creșterea prețului la combustibilii fosili poate afecta în mod disproporționat gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile
  și întreprinderile mici
  vulnerabile
  , precum
  și utilizatorii de
  mobilitate
  vulnerabili care cheltuiesc o parte mai mare a veniturilor lor pentru energie și transporturi, care, în anumite regiuni, nu au acces la soluții alternative de mobilitate și transport la prețuri accesibile și care ar putea să nu dispună de capacitatea financiară necesară pentru a investi în reducerea consumului de combustibili fosili
  . Impactul acestor măsuri ar putea fi, de asemenea, foarte diferit, în funcție de condițiile specifice și de contextul diferitelor regiuni ale UE, iar aceste diferențe ar trebui explorate în mod explicit
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Creșterea prețului la combustibilii fosili poate afecta în mod disproporționat gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de
  transport
  vulnerabili care cheltuiesc o parte mai mare a veniturilor lor pentru energie și transporturi, care, în anumite regiuni, nu au acces la soluții alternative de mobilitate și transport la prețuri accesibile și care ar putea să nu dispună de capacitatea financiară necesară pentru a investi în reducerea consumului de combustibili fosili.

Creșterea prețului la combustibilii fosili poate afecta în mod disproporționat gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile
  și întreprinderile mici
  vulnerabile
  , precum
  și utilizatorii de
  mobilitate
  vulnerabili care cheltuiesc o parte mai mare a veniturilor lor pentru energie și transporturi, care, în anumite regiuni, nu au acces la soluții alternative de mobilitate și transport la prețuri accesibile și care ar putea să nu dispună de capacitatea financiară necesară pentru a investi în reducerea consumului de combustibili fosili
  . Impactul acestor măsuri ar putea fi, de asemenea, foarte diferit, în funcție de condițiile specifice și de contextul diferitelor regiuni ale UE, iar aceste diferențe ar trebui explorate în mod explicit
  .

Expunere de motive

Este important să se sublinieze faptul că diferențele regionale și locale ar trebui explorate și analizate. Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar trebui să își extindă domeniul de aplicare la microîntreprinderile și întreprinderile mici vulnerabile, în loc să vizeze doar microîntreprinderile.

Amendamentul 4

Considerentul (11)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Prin urmare,
  o parte din
  veniturile generate de includerea transportului rutier și a clădirilor în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE
  ar trebui să fie
  utilizate pentru a aborda impactul social al acestei includeri, astfel încât tranziția să fie justă și favorabilă incluziunii, fără a lăsa pe nimeni în urmă. | Prin urmare, veniturile generate de includerea transportului rutier și a clădirilor în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE
  trebuie
  utilizate pentru a aborda impactul social
  și economic
  al acestei includeri, astfel încât tranziția să fie justă și favorabilă incluziunii, fără a lăsa pe nimeni în urmă. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Prin urmare,
  o parte din
  veniturile generate de includerea transportului rutier și a clădirilor în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE
  ar trebui să fie
  utilizate pentru a aborda impactul social al acestei includeri, astfel încât tranziția să fie justă și favorabilă incluziunii, fără a lăsa pe nimeni în urmă.

Prin urmare, veniturile generate de includerea transportului rutier și a clădirilor în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE
  trebuie
  utilizate pentru a aborda impactul social
  și economic
  al acestei includeri, astfel încât tranziția să fie justă și favorabilă incluziunii, fără a lăsa pe nimeni în urmă.

Expunere de motive

Toate veniturile generate de ETS pentru clădiri și transportul rutier trebuie cheltuite pentru măsuri de abordare a impactului social cauzat de stabilirea unui preț al carbonului.

Amendamentul 5

Considerentul (12)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Acest lucru este cu atât mai relevant având în vedere nivelurile actuale ale sărăciei energetice. Sărăcia energetică este o situație în care gospodăriile nu
  pot avea
  acces la servicii energetice esențiale
  , cum ar fi răcirea, pe măsură ce temperaturile cresc, și încălzirea
  . Aproximativ 34 de milioane de europeni au raportat incapacitatea de a-și încălzi locuințele în mod adecvat în 2018, iar 6,9  % din populația Uniunii a declarat, în cadrul unui sondaj realizat în 2019 la nivelul UE, că nu își poate permite să își încălzească suficient locuința (3). Per ansamblu, Observatorul sărăciei energetice estimează că peste 50 de milioane de gospodării din Uniunea Europeană se confruntă cu sărăcia energetică. Sărăcia energetică
  este
  , prin urmare, o provocare majoră pentru Uniune. Deși tarifele sociale sau sprijinul direct pentru venit pot oferi ajutor imediat gospodăriilor care se confruntă cu sărăcia energetică, numai măsurile structurale specifice, în special
  renovările
  energetice, pot oferi soluții durabile. | Acest lucru este cu atât mai relevant având în vedere nivelurile actuale ale sărăciei energetice. Sărăcia energetică este o situație în care gospodăriile nu
  au
  acces la servicii energetice esențiale
  care stau la baza unui nivel de trai și de sănătate decent, cum ar fi încălzirea, răcirea, iluminatul adecvate și energia necesară funcționării aparatelor, în contextul național sau regional relevant și în cadrul politicilor sociale existente relevante și al altor politici relevante, adesea ca rezultat al veniturilor mici, al faptului că se confruntă cu cheltuieli pentru energie care au o pondere ridicată în cadrul venitului lor disponibil și al eficienței energetice scăzute
  . Aproximativ 34 de milioane de europeni au raportat incapacitatea de a-și încălzi locuințele în mod adecvat în 2018, iar 6,9  % din populația Uniunii a declarat, în cadrul unui sondaj realizat în 2019 la nivelul UE, că nu își poate permite să își încălzească suficient locuința (4). Per ansamblu, Observatorul sărăciei energetice estimează că peste 50 de milioane de gospodării din Uniunea Europeană se confruntă cu sărăcia energetică. Sărăcia energetică
  și sărăcia în materie de mobilitate reprezintă
  , prin urmare, o provocare majoră pentru Uniune.
  În pofida faptului că, la nivelul Uniunii, importanța acestei provocări a fost recunoscută de peste un deceniu, prin diferite inițiative, acte legislative și orientări, nu există o definiție standardizată la nivelul Uniunii a sărăciei energetice sau a sărăciei în materie de mobilitate; ca atare, indicatorii necesari pentru măsurarea acestora trebuie elaborați acordând o atenție deplină diversității regionale și locale, întrucât numai o treime dintre statele membre au instituit la nivel național o definiție a sărăciei energetice. Din acest motiv, nu sunt disponibile date transparente și comparabile cu privire la sărăcia energetică din Uniune. Prin urmare, ar trebui stabilită o definiție la nivelul Uniunii pentru a aborda în mod eficace sărăcia energetică și a măsura progresele înregistrate în toate statele membre
  . Deși tarifele sociale sau sprijinul direct pentru venit pot oferi ajutor imediat gospodăriilor care se confruntă cu sărăcia energetică, numai măsurile structurale specifice,
  aplicarea principiului „eficiența energetică înainte de toate”, instalarea de sisteme pentru surse de energie regenerabile suplimentare, inclusiv prin proiecte plasate sub răspunderea comunității,
  în special
  reabilitările
  energetice, pot oferi soluții durabile
  și pot contribui în mod real la combaterea sărăciei energetice
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Acest lucru este cu atât mai relevant având în vedere nivelurile actuale ale sărăciei energetice. Sărăcia energetică este o situație în care gospodăriile nu
  pot avea
  acces la servicii energetice esențiale
  , cum ar fi răcirea, pe măsură ce temperaturile cresc, și încălzirea
  . Aproximativ 34 de milioane de europeni au raportat incapacitatea de a-și încălzi locuințele în mod adecvat în 2018, iar 6,9  % din populația Uniunii a declarat, în cadrul unui sondaj realizat în 2019 la nivelul UE, că nu își poate permite să își încălzească suficient locuința (3). Per ansamblu, Observatorul sărăciei energetice estimează că peste 50 de milioane de gospodării din Uniunea Europeană se confruntă cu sărăcia energetică. Sărăcia energetică
  este
  , prin urmare, o provocare majoră pentru Uniune. Deși tarifele sociale sau sprijinul direct pentru venit pot oferi ajutor imediat gospodăriilor care se confruntă cu sărăcia energetică, numai măsurile structurale specifice, în special
  renovările
  energetice, pot oferi soluții durabile.

Acest lucru este cu atât mai relevant având în vedere nivelurile actuale ale sărăciei energetice. Sărăcia energetică este o situație în care gospodăriile nu
  au
  acces la servicii energetice esențiale
  care stau la baza unui nivel de trai și de sănătate decent, cum ar fi încălzirea, răcirea, iluminatul adecvate și energia necesară funcționării aparatelor, în contextul național sau regional relevant și în cadrul politicilor sociale existente relevante și al altor politici relevante, adesea ca rezultat al veniturilor mici, al faptului că se confruntă cu cheltuieli pentru energie care au o pondere ridicată în cadrul venitului lor disponibil și al eficienței energetice scăzute
  . Aproximativ 34 de milioane de europeni au raportat incapacitatea de a-și încălzi locuințele în mod adecvat în 2018, iar 6,9  % din populația Uniunii a declarat, în cadrul unui sondaj realizat în 2019 la nivelul UE, că nu își poate permite să își încălzească suficient locuința (4). Per ansamblu, Observatorul sărăciei energetice estimează că peste 50 de milioane de gospodării din Uniunea Europeană se confruntă cu sărăcia energetică. Sărăcia energetică
  și sărăcia în materie de mobilitate reprezintă
  , prin urmare, o provocare majoră pentru Uniune.
  În pofida faptului că, la nivelul Uniunii, importanța acestei provocări a fost recunoscută de peste un deceniu, prin diferite inițiative, acte legislative și orientări, nu există o definiție standardizată la nivelul Uniunii a sărăciei energetice sau a sărăciei în materie de mobilitate; ca atare, indicatorii necesari pentru măsurarea acestora trebuie elaborați acordând o atenție deplină diversității regionale și locale, întrucât numai o treime dintre statele membre au instituit la nivel național o definiție a sărăciei energetice. Din acest motiv, nu sunt disponibile date transparente și comparabile cu privire la sărăcia energetică din Uniune. Prin urmare, ar trebui stabilită o definiție la nivelul Uniunii pentru a aborda în mod eficace sărăcia energetică și a măsura progresele înregistrate în toate statele membre
  . Deși tarifele sociale sau sprijinul direct pentru venit pot oferi ajutor imediat gospodăriilor care se confruntă cu sărăcia energetică, numai măsurile structurale specifice,
  aplicarea principiului „eficiența energetică înainte de toate”, instalarea de sisteme pentru surse de energie regenerabile suplimentare, inclusiv prin proiecte plasate sub răspunderea comunității,
  în special
  reabilitările
  energetice, pot oferi soluții durabile
  și pot contribui în mod real la combaterea sărăciei energetice
  .

Expunere de motive

Ar trebui stabilite o definiție și un concept clare și standardizate pentru sărăcia energetică, printr-o abordare comună, transversală, flexibilă și coordonată a diferitelor aspecte sociale, tehnice, economice și bugetare.

Amendamentul 6

Considerentul (14)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În acest scop, fiecare stat membru ar trebui să prezinte Comisiei un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „planul”). Planurile respective ar trebui să urmărească două obiective. În primul rând, acestea ar trebui să
  ofere gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile și utilizatorilor de transport vulnerabili resursele necesare pentru a finanța și a realiza investiții în eficiența energetică, decarbonizarea încălzirii și răcirii și în vehicule și mobilitate cu emisii zero și cu emisii scăzute.
  În al doilea rând, acestea ar trebui să
  atenueze impactul creșterii costului combustibililor fosili asupra persoanelor celor mai vulnerabile și, prin urmare, să prevină sărăcia energetică și sărăcia din perspectiva transporturilor în perioada de tranziție, până la punerea în aplicare a unor astfel de investiții.
  Planurile ar trebui să aibă o componentă de investiții care să promoveze
  soluția
  pe termen lung de
  reducere
  a dependenței de combustibilii fosili și
  ar putea avea în vedere
  alte măsuri
  , inclusiv sprijin temporar direct pentru venit, pentru a atenua efectele negative asupra veniturilor
  pe termen
  mai scurt
  . | În acest scop, fiecare stat membru ar trebui să prezinte Comisiei un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „planul”). Planurile respective ar trebui să urmărească două obiective. În primul rând, acestea ar trebui să
  identifice și să cartografieze gospodăriile aflate în situație de sărăcie energetică și în materie de mobilitate sau expuse riscului de a se confrunta cu sărăcia energetică, microîntreprinderile și întreprinderile mici vulnerabile,


  și să furnizeze o analiză detaliată, realizată împreună cu autoritățile locale și regionale, cu partenerii sociali și cu societatea civilă, cu privire la principalele cauze ale sărăciei energetice și în materie de mobilitate de pe teritoriile lor respective
  .
  Planurile ar trebui, de asemenea, să stabilească obiective pentru eradicarea progresivă și eficace a sărăciei energetice și în materie de mobilitate
  . În al doilea rând, acestea ar trebui să
  ofere gospodăriilor afectate de sărăcia energetică și persoanelor care se confruntă cu sărăcia în materie de mobilitate, precum și microîntreprinderilor și întreprinderilor mici, resursele necesare pentru a finanța și a efectua investiții în renovarea aprofundată a clădirilor, în special a clădirilor cu cele mai slabe performanțe și a locuințelor sociale, în alimentarea cu energie din surse regenerabile a oricărei cereri reziduale de încălzire și răcire și în mobilitatea cu emisii zero
  . Planurile ar trebui să aibă
  , în principal,
  o componentă de investiții care să promoveze
  soluțiile
  pe termen lung de
  eliminare treptată
  a dependenței de combustibilii fosili
  . Pot fi avute în vedere
  și alte măsuri
  , cum ar fi sprijinul direct, dar acestea ar trebui să fie limitate în timp și condiționate de investiții
  pe termen
  lung cu impact de lungă durată
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În acest scop, fiecare stat membru ar trebui să prezinte Comisiei un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „planul”). Planurile respective ar trebui să urmărească două obiective. În primul rând, acestea ar trebui să
  ofere gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile și utilizatorilor de transport vulnerabili resursele necesare pentru a finanța și a realiza investiții în eficiența energetică, decarbonizarea încălzirii și răcirii și în vehicule și mobilitate cu emisii zero și cu emisii scăzute.
  În al doilea rând, acestea ar trebui să
  atenueze impactul creșterii costului combustibililor fosili asupra persoanelor celor mai vulnerabile și, prin urmare, să prevină sărăcia energetică și sărăcia din perspectiva transporturilor în perioada de tranziție, până la punerea în aplicare a unor astfel de investiții.
  Planurile ar trebui să aibă o componentă de investiții care să promoveze
  soluția
  pe termen lung de
  reducere
  a dependenței de combustibilii fosili și
  ar putea avea în vedere
  alte măsuri
  , inclusiv sprijin temporar direct pentru venit, pentru a atenua efectele negative asupra veniturilor
  pe termen
  mai scurt
  .

În acest scop, fiecare stat membru ar trebui să prezinte Comisiei un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „planul”). Planurile respective ar trebui să urmărească două obiective. În primul rând, acestea ar trebui să
  identifice și să cartografieze gospodăriile aflate în situație de sărăcie energetică și în materie de mobilitate sau expuse riscului de a se confrunta cu sărăcia energetică, microîntreprinderile și întreprinderile mici vulnerabile,


  și să furnizeze o analiză detaliată, realizată împreună cu autoritățile locale și regionale, cu partenerii sociali și cu societatea civilă, cu privire la principalele cauze ale sărăciei energetice și în materie de mobilitate de pe teritoriile lor respective
  .
  Planurile ar trebui, de asemenea, să stabilească obiective pentru eradicarea progresivă și eficace a sărăciei energetice și în materie de mobilitate
  . În al doilea rând, acestea ar trebui să
  ofere gospodăriilor afectate de sărăcia energetică și persoanelor care se confruntă cu sărăcia în materie de mobilitate, precum și microîntreprinderilor și întreprinderilor mici, resursele necesare pentru a finanța și a efectua investiții în renovarea aprofundată a clădirilor, în special a clădirilor cu cele mai slabe performanțe și a locuințelor sociale, în alimentarea cu energie din surse regenerabile a oricărei cereri reziduale de încălzire și răcire și în mobilitatea cu emisii zero
  . Planurile ar trebui să aibă
  , în principal,
  o componentă de investiții care să promoveze
  soluțiile
  pe termen lung de
  eliminare treptată
  a dependenței de combustibilii fosili
  . Pot fi avute în vedere
  și alte măsuri
  , cum ar fi sprijinul direct, dar acestea ar trebui să fie limitate în timp și condiționate de investiții
  pe termen
  lung cu impact de lungă durată
  .

Expunere de motive

Cartografierea ar trebui să includă și gospodăriile care nu se caracterizează încă prin sărăcie energetică, dar care ar putea ușor ajunge să se confrunte cu aceasta în viitorul apropriat, din cauza izolațiilor necorespunzătoare și a creșterii prețurilor la energie.

Amendamentul 7

Considerentul (15)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre, în consultare cu autoritățile de la nivel regional, sunt cele mai în măsură să elaboreze și să pună în aplicare planuri adaptate și orientate către circumstanțele lor locale, regionale și naționale, cum ar fi politicile existente în domeniile relevante și utilizarea planificată a altor fonduri UE relevante. Acest lucru permite ca marea diversitate a situațiilor, cunoștințele specifice ale autorităților locale și regionale, cercetarea și inovarea, relațiile industriale și structurile de dialog social, precum și tradițiile naționale să fie cel mai bine respectate și să contribuie la eficacitatea și eficiența sprijinului global acordat persoanelor vulnerabile. | Statele membre, în consultare cu autoritățile de la nivel
  local,
  regional,
  cu cele urbane și alte autorități publice, cu societatea civilă și partenerii economici și sociali,
  sunt cele mai în măsură să elaboreze și să pună în aplicare planuri adaptate și orientate către circumstanțele lor locale, regionale și naționale, cum ar fi politicile existente în domeniile relevante și utilizarea planificată a altor fonduri UE relevante. Acest lucru permite ca marea diversitate a situațiilor, cunoștințele specifice ale autorităților locale și regionale,
  ale partenerilor sociali și economici și ale societății civile,
  cercetarea și inovarea, relațiile industriale și structurile de dialog social, precum și tradițiile naționale să fie cel mai bine respectate și să contribuie la eficacitatea și eficiența sprijinului global acordat persoanelor vulnerabile. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre, în consultare cu autoritățile de la nivel regional, sunt cele mai în măsură să elaboreze și să pună în aplicare planuri adaptate și orientate către circumstanțele lor locale, regionale și naționale, cum ar fi politicile existente în domeniile relevante și utilizarea planificată a altor fonduri UE relevante. Acest lucru permite ca marea diversitate a situațiilor, cunoștințele specifice ale autorităților locale și regionale, cercetarea și inovarea, relațiile industriale și structurile de dialog social, precum și tradițiile naționale să fie cel mai bine respectate și să contribuie la eficacitatea și eficiența sprijinului global acordat persoanelor vulnerabile.

Statele membre, în consultare cu autoritățile de la nivel
  local,
  regional,
  cu cele urbane și alte autorități publice, cu societatea civilă și partenerii economici și sociali,
  sunt cele mai în măsură să elaboreze și să pună în aplicare planuri adaptate și orientate către circumstanțele lor locale, regionale și naționale, cum ar fi politicile existente în domeniile relevante și utilizarea planificată a altor fonduri UE relevante. Acest lucru permite ca marea diversitate a situațiilor, cunoștințele specifice ale autorităților locale și regionale,
  ale partenerilor sociali și economici și ale societății civile,
  cercetarea și inovarea, relațiile industriale și structurile de dialog social, precum și tradițiile naționale să fie cel mai bine respectate și să contribuie la eficacitatea și eficiența sprijinului global acordat persoanelor vulnerabile.

Expunere de motive

Autoritățile locale și regionale ar trebui să fie recunoscute ca actori-cheie în punerea în aplicare și elaborarea planurilor.

Societății civile și partenerilor economici și sociali le revine, la rândul lor, un rol important.

Amendamentul 8

Considerentul (16)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Asigurarea faptului că măsurile și investițiile vizează în special gospodăriile sărace din punct de vedere energetic sau vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de
  transport
  vulnerabili este esențială pentru o tranziție echitabilă către neutralitatea climatică. Măsurile de sprijin pentru promovarea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui să ajute statele membre să abordeze impactul social al comercializării emisiilor pentru sectorul clădirilor și al transportului rutier. | Asigurarea faptului că măsurile și investițiile vizează în special gospodăriile sărace din punct de vedere energetic sau vulnerabile, microîntreprinderile
  și întreprinderile mici
  vulnerabile
  , precum
  și utilizatorii de
  mobilitate
  vulnerabili este esențială pentru o tranziție echitabilă către neutralitatea climatică. Măsurile de sprijin pentru promovarea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui să ajute statele membre
  , regiunile și orașele
  să abordeze impactul social al comercializării emisiilor pentru sectorul clădirilor și al transportului rutier. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Asigurarea faptului că măsurile și investițiile vizează în special gospodăriile sărace din punct de vedere energetic sau vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de
  transport
  vulnerabili este esențială pentru o tranziție echitabilă către neutralitatea climatică. Măsurile de sprijin pentru promovarea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui să ajute statele membre să abordeze impactul social al comercializării emisiilor pentru sectorul clădirilor și al transportului rutier.

Asigurarea faptului că măsurile și investițiile vizează în special gospodăriile sărace din punct de vedere energetic sau vulnerabile, microîntreprinderile
  și întreprinderile mici
  vulnerabile
  , precum
  și utilizatorii de
  mobilitate
  vulnerabili este esențială pentru o tranziție echitabilă către neutralitatea climatică. Măsurile de sprijin pentru promovarea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui să ajute statele membre
  , regiunile și orașele
  să abordeze impactul social al comercializării emisiilor pentru sectorul clădirilor și al transportului rutier.

Expunere de motive

Administrațiile subnaționale sunt, la rândul lor, responsabile de protejarea gospodăriilor vulnerabile, a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici vulnerabile, precum și a utilizatorilor de mobilitate în cadrul tranziției juste; pentru a-și exercita competențele în mod eficace, ele au nevoie, de asemenea, de scheme de sprijin.

Amendamentul 9

Considerentul (20)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre ar trebui să își prezinte planurile împreună cu actualizarea planurilor lor energetice și climatice naționale integrate, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului. Planurile ar trebui să includă măsurile care urmează să fie finanțate, costurile estimate ale acestora și contribuția națională. Acestea ar trebui să includă, de asemenea, jaloane și ținte esențiale pentru a evalua punerea în aplicare efectivă a măsurilor. | Statele membre ar trebui să își prezinte planurile împreună cu actualizarea planurilor lor energetice și climatice naționale integrate, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului
  , elaborate în strânsă și substanțială cooperare cu autoritățile locale și regionale, în conformitate cu principiile Codului european de conduită privind parteneriatele, instituit prin Regulamentul delegat (UE) nr. 240/2014 al Comisiei
  . Planurile ar trebui să includă
  estimarea impactului preconizat și a finanțării în diferitele regiuni, cel puțin la nivelul NUTS 3,
  măsurile care urmează să fie finanțate, costurile estimate ale acestora și contribuția națională. Acestea ar trebui să includă, de asemenea, jaloane și ținte esențiale pentru a evalua punerea în aplicare efectivă a măsurilor
  , precum și un sistem de monitorizare. Ar trebui să existe posibilitatea pentru regiuni, în special cele rurale, montane, periferice și insulare, de a-și elabora propriul plan
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre ar trebui să își prezinte planurile împreună cu actualizarea planurilor lor energetice și climatice naționale integrate, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului. Planurile ar trebui să includă măsurile care urmează să fie finanțate, costurile estimate ale acestora și contribuția națională. Acestea ar trebui să includă, de asemenea, jaloane și ținte esențiale pentru a evalua punerea în aplicare efectivă a măsurilor.

Statele membre ar trebui să își prezinte planurile împreună cu actualizarea planurilor lor energetice și climatice naționale integrate, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului
  , elaborate în strânsă și substanțială cooperare cu autoritățile locale și regionale, în conformitate cu principiile Codului european de conduită privind parteneriatele, instituit prin Regulamentul delegat (UE) nr. 240/2014 al Comisiei
  . Planurile ar trebui să includă
  estimarea impactului preconizat și a finanțării în diferitele regiuni, cel puțin la nivelul NUTS 3,
  măsurile care urmează să fie finanțate, costurile estimate ale acestora și contribuția națională. Acestea ar trebui să includă, de asemenea, jaloane și ținte esențiale pentru a evalua punerea în aplicare efectivă a măsurilor
  , precum și un sistem de monitorizare. Ar trebui să existe posibilitatea pentru regiuni, în special cele rurale, montane, periferice și insulare, de a-și elabora propriul plan
  .

Expunere de motive

Planurile ar trebui să includă o estimare a impactului preconizat în diferite regiuni și să prevadă un sistem de monitorizare a punerii în aplicare, dat fiind că autoritățile locale și regionale cunosc mai bine contextul socioeconomic al zonelor lor locale. Implicarea semnificativă a autorităților locale și regionale în elaborarea și punerea în aplicare a planurilor pentru atenuarea impactului social al schimbărilor climatice este esențială pentru succesul fondului, deoarece o parte importantă a măsurilor trebuie pusă în aplicare la nivel local pentru a avea succes, având în vedere factorii și diferențele teritoriale.

Amendamentul 10

Considerentul (21)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Fondul și planurile ar trebui să fie coerente și încadrate în reformele planificate și în angajamentele asumate de statele membre în cadrul planurilor lor naționale integrate privind energia și clima actualizate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999, în temeiul Directivei [aaaa/nnn] a Parlamentului European și a Consiliului [Propunere de reformare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică],
  al Planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale

   (5)

  , al Fondului social european Plus (FSE+) instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului

   (6)

  , al planurilor pentru o tranziție justă în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului

   (7) și al strategiilor pe termen lung ale statelor membre de renovare a clădirilor în temeiul Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (8). Pentru a asigura eficiența administrativă, dacă este cazul, informațiile incluse în planuri ar trebui să fie în concordanță cu legislația și planurile enumerate mai sus. | Fondul și planurile
  , pe lângă faptul că ar trebui să fie aliniate cu alte fonduri structurale și de tranziție, respectiv FEDR, FSE+, Fondul de coeziune și Fondul pentru o tranziție justă,
  ar trebui să fie coerente și încadrate în reformele planificate și în angajamentele asumate de statele membre în cadrul planurilor lor naționale integrate privind energia și clima actualizate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999, în temeiul Directivei [aaaa/nnn] a Parlamentului European și a Consiliului [Propunere de reformare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică],
  al Directivei [aaaa/nnn] a Parlamentului European și a Consiliului [de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește promovarea energiei din surse regenerabile]
  și al strategiilor pe termen lung ale statelor membre de renovare a clădirilor în temeiul Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (9). Pentru a asigura eficiența administrativă, dacă este cazul, informațiile incluse în planuri ar trebui să fie în concordanță cu legislația și planurile enumerate mai sus. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Fondul și planurile ar trebui să fie coerente și încadrate în reformele planificate și în angajamentele asumate de statele membre în cadrul planurilor lor naționale integrate privind energia și clima actualizate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999, în temeiul Directivei [aaaa/nnn] a Parlamentului European și a Consiliului [Propunere de reformare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică],
  al Planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale

   (5)

  , al Fondului social european Plus (FSE+) instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului

   (6)

  , al planurilor pentru o tranziție justă în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului

   (7) și al strategiilor pe termen lung ale statelor membre de renovare a clădirilor în temeiul Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (8). Pentru a asigura eficiența administrativă, dacă este cazul, informațiile incluse în planuri ar trebui să fie în concordanță cu legislația și planurile enumerate mai sus.

Fondul și planurile
  , pe lângă faptul că ar trebui să fie aliniate cu alte fonduri structurale și de tranziție, respectiv FEDR, FSE+, Fondul de coeziune și Fondul pentru o tranziție justă,
  ar trebui să fie coerente și încadrate în reformele planificate și în angajamentele asumate de statele membre în cadrul planurilor lor naționale integrate privind energia și clima actualizate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999, în temeiul Directivei [aaaa/nnn] a Parlamentului European și a Consiliului [Propunere de reformare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică],
  al Directivei [aaaa/nnn] a Parlamentului European și a Consiliului [de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește promovarea energiei din surse regenerabile]
  și al strategiilor pe termen lung ale statelor membre de renovare a clădirilor în temeiul Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (9). Pentru a asigura eficiența administrativă, dacă este cazul, informațiile incluse în planuri ar trebui să fie în concordanță cu legislația și planurile enumerate mai sus.

Amendamentul 11

Considerentul (22)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Uniunea ar trebui să sprijine statele membre cu mijloace financiare pentru a-și pune în aplicare planurile prin intermediul Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice.
  Plățile
  din Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar trebui să fie condiționate de îndeplinirea jaloanelor și a țintelor incluse în planuri.
  Acest lucru ar permite luarea în considerare în mod eficient a circumstanțelor și priorităților naționale și în același timp simplificarea finanțării și facilitarea integrării acesteia în alte programe naționale de cheltuieli, garantând totodată impactul și integritatea cheltuielilor UE
  . | Uniunea ar trebui să sprijine statele membre cu mijloace financiare
  cu gestiune partajată
  pentru a-și pune în aplicare planurile prin intermediul Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice.
  Pentru a asigura cea mai eficientă utilizare a fondurilor UE, plățile
  din Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar trebui să fie condiționate de îndeplinirea jaloanelor și a țintelor incluse în planuri
  , precum și de adoptarea de către statele membre a unor ținte și măsuri obligatorii din punct de vedere juridic pentru eliminarea treptată a tuturor combustibililor fosili într-un interval de timp compatibil cu obiectivul de limitare a încălzirii globale la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale, inclusiv eliminarea treptată a combustibililor fosili solizi până cel târziu în 2030 și a gazelor fosile până în 2040
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Uniunea ar trebui să sprijine statele membre cu mijloace financiare pentru a-și pune în aplicare planurile prin intermediul Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice.
  Plățile
  din Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar trebui să fie condiționate de îndeplinirea jaloanelor și a țintelor incluse în planuri.
  Acest lucru ar permite luarea în considerare în mod eficient a circumstanțelor și priorităților naționale și în același timp simplificarea finanțării și facilitarea integrării acesteia în alte programe naționale de cheltuieli, garantând totodată impactul și integritatea cheltuielilor UE
  .

Uniunea ar trebui să sprijine statele membre cu mijloace financiare
  cu gestiune partajată
  pentru a-și pune în aplicare planurile prin intermediul Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice.
  Pentru a asigura cea mai eficientă utilizare a fondurilor UE, plățile
  din Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar trebui să fie condiționate de îndeplinirea jaloanelor și a țintelor incluse în planuri
  , precum și de adoptarea de către statele membre a unor ținte și măsuri obligatorii din punct de vedere juridic pentru eliminarea treptată a tuturor combustibililor fosili într-un interval de timp compatibil cu obiectivul de limitare a încălzirii globale la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale, inclusiv eliminarea treptată a combustibililor fosili solizi până cel târziu în 2030 și a gazelor fosile până în 2040
  .

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 12

Considerentul (23)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pachetul financiar al fondului ar trebui, în principiu, să fie proporțional cu sumele corespunzătoare unui procent de 25 % din veniturile preconizate provenite din includerea clădirilor și a transportului rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE în perioada 2026-2032. În temeiul Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului, statele membre ar trebui să pună aceste venituri la dispoziția bugetului Uniunii ca resurse proprii. Statele membre trebuie să fie cele care finanțează
  50 %
  din costurile totale ale planului lor. În acest scop, precum și pentru investiții și măsuri de accelerare a tranziției necesare și de atenuare a impactului acesteia pentru cetățenii afectați în mod negativ, statele membre ar trebui
  , printre altele,
  să utilizeze veniturile preconizate din comercializarea certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier în temeiul Directivei 2003/87/CE. | Pachetul financiar al fondului ar trebui să fie proporțional cu sumele corespunzătoare unui procent de
  cel puțin
  25 % din veniturile provenite din includerea clădirilor și a transportului rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE în perioada 2026-2032. În temeiul Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului, statele membre ar trebui să pună aceste venituri la dispoziția bugetului Uniunii ca resurse proprii. Statele membre trebuie să fie cele care finanțează
  35 %
  din costurile totale ale planului lor. În acest scop, precum și pentru investiții și măsuri de accelerare a tranziției necesare și de atenuare a impactului acesteia pentru cetățenii afectați în mod negativ, statele membre ar trebui să utilizeze veniturile preconizate din comercializarea certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier în temeiul Directivei 2003/87/CE. |
| | Statele membre stabilesc un prag minim de 35 % din venituri care urmează să fie alocate autorităților locale și regionale și utilizate pentru punerea în aplicare a măsurilor de abordare a impactului social al includerii sectorului construcțiilor și a transportului rutier în sistemul de comercializare a certificatelor de emisii.




  Ar trebui prevăzută o flexibilitate care să permită ca o parte mai mare din fond să fie direcționată către regiunile cele mai vulnerabile
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Pachetul financiar al fondului ar trebui, în principiu, să fie proporțional cu sumele corespunzătoare unui procent de 25 % din veniturile preconizate provenite din includerea clădirilor și a transportului rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE în perioada 2026-2032. În temeiul Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului, statele membre ar trebui să pună aceste venituri la dispoziția bugetului Uniunii ca resurse proprii. Statele membre trebuie să fie cele care finanțează
  50 %
  din costurile totale ale planului lor. În acest scop, precum și pentru investiții și măsuri de accelerare a tranziției necesare și de atenuare a impactului acesteia pentru cetățenii afectați în mod negativ, statele membre ar trebui
  , printre altele,
  să utilizeze veniturile preconizate din comercializarea certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier în temeiul Directivei 2003/87/CE.

Pachetul financiar al fondului ar trebui să fie proporțional cu sumele corespunzătoare unui procent de
  cel puțin
  25 % din veniturile provenite din includerea clădirilor și a transportului rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE în perioada 2026-2032. În temeiul Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului, statele membre ar trebui să pună aceste venituri la dispoziția bugetului Uniunii ca resurse proprii. Statele membre trebuie să fie cele care finanțează
  35 %
  din costurile totale ale planului lor. În acest scop, precum și pentru investiții și măsuri de accelerare a tranziției necesare și de atenuare a impactului acesteia pentru cetățenii afectați în mod negativ, statele membre ar trebui să utilizeze veniturile preconizate din comercializarea certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier în temeiul Directivei 2003/87/CE.

Statele membre stabilesc un prag minim de 35 % din venituri care urmează să fie alocate autorităților locale și regionale și utilizate pentru punerea în aplicare a măsurilor de abordare a impactului social al includerii sectorului construcțiilor și a transportului rutier în sistemul de comercializare a certificatelor de emisii.

Ar trebui prevăzută o flexibilitate care să permită ca o parte mai mare din fond să fie direcționată către regiunile cele mai vulnerabile
  .

Expunere de motive

Pachetul financiar al Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice își poate atinge potențialul numai printr-o cofinanțare mai mare, întrucât pachetul propus ar putea penaliza statele membre și regiunile cu o capacitate bugetară mai limitată. ALR ar trebui, de asemenea, să aibă acces direct la finanțare și resurse.

Amendamentul 13

Considerentul (24)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice va beneficia de alocarea unei linii de bază în bugetul UE, care va profita și de pe urma unei consolidări anuale aliniate la un preț mai mare al carbonului, prin intermediul unei ajustări automate a plafoanelor CFM relevante, pentru a oferi și mai mult sprijin gospodăriilor și utilizatorilor de transport în realizarea tranziției climatice. Acesta ar trebui să facă parte integrantă din bugetul UE pentru a menține unitatea și integritatea bugetului, a respecta metoda comunitară și a garanta că autoritatea bugetară, alcătuită din Parlament și Consiliu, exercită un control eficace. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice va beneficia de alocarea unei linii de bază în bugetul UE, care va profita și de pe urma unei consolidări anuale aliniate la un preț mai mare al carbonului, prin intermediul unei ajustări automate a plafoanelor CFM relevante, pentru a oferi și mai mult sprijin gospodăriilor și utilizatorilor de transport în realizarea tranziției climatice. Acesta ar trebui să facă parte integrantă din bugetul UE pentru a menține unitatea și integritatea bugetului, a respecta metoda comunitară și a garanta că autoritatea bugetară, alcătuită din Parlament și Consiliu, exercită un control eficace.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 14

Considerentul (25)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a se asigura o alocare eficientă și coerentă a fondurilor și pentru a se respecta principiul bunei gestiuni financiare, acțiunile întreprinse în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie în concordanță cu programele Uniunii aflate în curs și complementare
  acestora
  , evitându-se totodată dubla finanțare din cadrul fondului și
  al
  altor programe
  ale Uniunii a acelorași
  cheltuieli. [...] | Pentru a se asigura o alocare eficientă și coerentă a fondurilor și pentru a se respecta principiul bunei gestiuni financiare, acțiunile întreprinse în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie în concordanță cu programele Uniunii aflate în curs și complementare
  programelor, instrumentelor și fondurilor Uniunii, naționale și, după caz, regionale în curs,
  evitându-se totodată dubla finanțare din cadrul fondului și
  evitând ca Fondul să se substituie
  altor programe
  , instrumente și fonduri pentru aceleași
  cheltuieli. [...] |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Pentru a se asigura o alocare eficientă și coerentă a fondurilor și pentru a se respecta principiul bunei gestiuni financiare, acțiunile întreprinse în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie în concordanță cu programele Uniunii aflate în curs și complementare
  acestora
  , evitându-se totodată dubla finanțare din cadrul fondului și
  al
  altor programe
  ale Uniunii a acelorași
  cheltuieli. [...]

Pentru a se asigura o alocare eficientă și coerentă a fondurilor și pentru a se respecta principiul bunei gestiuni financiare, acțiunile întreprinse în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie în concordanță cu programele Uniunii aflate în curs și complementare
  programelor, instrumentelor și fondurilor Uniunii, naționale și, după caz, regionale în curs,
  evitându-se totodată dubla finanțare din cadrul fondului și
  evitând ca Fondul să se substituie
  altor programe
  , instrumente și fonduri pentru aceleași
  cheltuieli. [...]

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 15

Articolul 1

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Se instituie Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „fondul”). | Se instituie Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „fondul”). |
| Acesta oferă sprijin statelor membre pentru finanțarea măsurilor și a investițiilor incluse în planurile lor pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice („planurile”). | Acesta oferă sprijin
  în temeiul gestiunii partajate statelor membre și regiunilor
  pentru finanțarea măsurilor și a investițiilor incluse în planurile lor
  naționale sau regionale
  pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice („planurile”)
  , ca parte din fondurile lor structurale destinate acestora
  . |
| Măsurile și investițiile sprijinite de fond sunt în beneficiul gospodăriilor, al microîntreprinderilor și al utilizatorilor de transport, care sunt vulnerabili și afectați în mod deosebit de includerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de clădiri și de transportul rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE, în special gospodăriile aflate în situație de sărăcie energetică și cetățenii
  care nu dispun de mijloace de transport public alternative la automobilele
  individuale (în zonele îndepărtate și rurale). | Măsurile și investițiile sprijinite de fond sunt în beneficiul gospodăriilor, al microîntreprinderilor
  , al întreprinderilor mici
  și al utilizatorilor de transport, care sunt vulnerabili și afectați în mod deosebit de includerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de clădiri și de transportul rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE, în special gospodăriile aflate în situație de sărăcie energetică și cetățenii
  aflați în situație de sărăcie din perspectiva transporturilor, incluzând sprijinirea mobilității motorizate
  individuale în zonele îndepărtate și rurale
  care se confruntă cu provocări legate de mobilitate fără transport public
  . |
| Obiectivul general al fondului este de a contribui la tranziția către neutralitatea climatică prin abordarea impactului social al includerii emisiilor de gaze cu efect de seră generate de clădiri și de transportul rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE. Obiectivul specific al fondului este de a sprijini gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili prin sprijin temporar direct pentru venit și prin măsuri și investiții menite să sporească eficiența energetică a clădirilor, decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea energiei din surse regenerabile și acordarea unui acces îmbunătățit la mobilitate
  și transporturi
  cu emisii zero și cu emisii scăzute. | Obiectivul general al fondului este de a contribui la tranziția către neutralitatea climatică prin abordarea impactului social al includerii emisiilor de gaze cu efect de seră generate de clădiri și de transportul rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE.
  Obiectivul specific al fondului este de a sprijini gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile
  și întreprinderile mici
  vulnerabile
  , precum
  și utilizatorii de
  mobilitate
  vulnerabili prin sprijin temporar direct pentru venit și prin măsuri și investiții menite să sporească eficiența energetică a clădirilor, decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea energiei din surse regenerabile și acordarea unui acces îmbunătățit la
  soluții durabile de
  mobilitate cu emisii zero și cu emisii scăzute
  și servicii integrate de transport
  ,
  inclusiv transport public durabil, transport partajat, folosirea bicicletelor și o proiectare în beneficiul pietonilor
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Se instituie Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „fondul”).

Se instituie Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „fondul”).

Acesta oferă sprijin statelor membre pentru finanțarea măsurilor și a investițiilor incluse în planurile lor pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice („planurile”).

Acesta oferă sprijin
  în temeiul gestiunii partajate statelor membre și regiunilor
  pentru finanțarea măsurilor și a investițiilor incluse în planurile lor
  naționale sau regionale
  pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice („planurile”)
  , ca parte din fondurile lor structurale destinate acestora
  .

Măsurile și investițiile sprijinite de fond sunt în beneficiul gospodăriilor, al microîntreprinderilor și al utilizatorilor de transport, care sunt vulnerabili și afectați în mod deosebit de includerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de clădiri și de transportul rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE, în special gospodăriile aflate în situație de sărăcie energetică și cetățenii
  care nu dispun de mijloace de transport public alternative la automobilele
  individuale (în zonele îndepărtate și rurale).

Măsurile și investițiile sprijinite de fond sunt în beneficiul gospodăriilor, al microîntreprinderilor
  , al întreprinderilor mici
  și al utilizatorilor de transport, care sunt vulnerabili și afectați în mod deosebit de includerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de clădiri și de transportul rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE, în special gospodăriile aflate în situație de sărăcie energetică și cetățenii
  aflați în situație de sărăcie din perspectiva transporturilor, incluzând sprijinirea mobilității motorizate
  individuale în zonele îndepărtate și rurale
  care se confruntă cu provocări legate de mobilitate fără transport public
  .

Obiectivul general al fondului este de a contribui la tranziția către neutralitatea climatică prin abordarea impactului social al includerii emisiilor de gaze cu efect de seră generate de clădiri și de transportul rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE. Obiectivul specific al fondului este de a sprijini gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili prin sprijin temporar direct pentru venit și prin măsuri și investiții menite să sporească eficiența energetică a clădirilor, decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea energiei din surse regenerabile și acordarea unui acces îmbunătățit la mobilitate
  și transporturi
  cu emisii zero și cu emisii scăzute.

Obiectivul general al fondului este de a contribui la tranziția către neutralitatea climatică prin abordarea impactului social al includerii emisiilor de gaze cu efect de seră generate de clădiri și de transportul rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE.

Obiectivul specific al fondului este de a sprijini gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile
  și întreprinderile mici
  vulnerabile
  , precum
  și utilizatorii de
  mobilitate
  vulnerabili prin sprijin temporar direct pentru venit și prin măsuri și investiții menite să sporească eficiența energetică a clădirilor, decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea energiei din surse regenerabile și acordarea unui acces îmbunătățit la
  soluții durabile de
  mobilitate cu emisii zero și cu emisii scăzute
  și servicii integrate de transport
  ,
  inclusiv transport public durabil, transport partajat, folosirea bicicletelor și o proiectare în beneficiul pietonilor
  .

Expunere de motive

Fondul se axează pe persoanele vulnerabile. Considerentele geografice, climatice, sociale și economice care pot determina vulnerabilitatea unei persoane au o componentă teritorială. Factorii regionali au un rol esențial în definirea vulnerabilității. Dacă doresc, autoritățile locale și regionale ar putea să elaboreze planuri pentru atenuarea impactului social al climei care să detalieze măsurile concrete de combatere a inegalităților cauzate de tranziția verde.

Cetățenii care au o alternativă de transport public, dar care nu dispun de mijloace economice suficiente sau care se confruntă cu dificultăți sociale ar trebui, de asemenea, să fie incluși în grupul-țintă.

Fondul ar trebui să facă parte din fondurile structurale.

Amendamentul 16

Articolul 2

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| [...] | [...] |
| (2) | „sărăcie energetică” înseamnă sărăcia
  energetică astfel cum este definită la articolul 2 punctul [49] din Directiva (UE) [aaaa/nnn] a Parlamentului European și a Consiliului[50] |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

[...]

[...]

(2)

„sărăcie energetică” înseamnă sărăcia
  energetică astfel cum este definită la articolul 2 punctul [49] din Directiva (UE) [aaaa/nnn] a Parlamentului European și a Consiliului[50]

| (2) | „sărăcie energetică” înseamnă sărăcia
  care afectează gospodăriile vulnerabile ale căror cheltuieli cu energia au o pondere ridicată în cadrul venitului lor disponibil sau care au un acces limitat la servicii energetice esențiale și la prețuri accesibile care stau la baza unui nivel de trai și de sănătate decent, inclusiv încălzirea, răcirea, iluminatul adecvate și energia necesară funcționării aparatelor, din cauza, printre altele, a locuințelor de calitate inferioară, precum și a veniturilor scăzute. |
| --- | --- |

(2)

„sărăcie energetică” înseamnă sărăcia
  care afectează gospodăriile vulnerabile ale căror cheltuieli cu energia au o pondere ridicată în cadrul venitului lor disponibil sau care au un acces limitat la servicii energetice esențiale și la prețuri accesibile care stau la baza unui nivel de trai și de sănătate decent, inclusiv încălzirea, răcirea, iluminatul adecvate și energia necesară funcționării aparatelor, din cauza, printre altele, a locuințelor de calitate inferioară, precum și a veniturilor scăzute.

[...]

[...]

| (9a) | „întreprindere mică” înseamnă o întreprindere care are mai puțin de 50 de angajați și a cărei cifră de afaceri anuală și/sau al cărei bilanț anual total nu depășește 10 milioane EUR; |
| --- | --- |

(9a)

| (10) | „utilizatori de
  transport
  ” înseamnă gospodării sau microîntreprinderi care utilizează diverse opțiuni de transport și de mobilitate; |
| --- | --- |

(10)

„utilizatori de
  transport
  ” înseamnă gospodării sau microîntreprinderi care utilizează diverse opțiuni de transport și de mobilitate;

| (10) | „utilizatori de
  mobilitate
  ” înseamnă gospodării
  , persoane
  sau microîntreprinderi
  și întreprinderi mici
  care utilizează diverse opțiuni de transport și de mobilitate; |
| --- | --- |

(10)

„utilizatori de
  mobilitate
  ” înseamnă gospodării
  , persoane
  sau microîntreprinderi
  și întreprinderi mici
  care utilizează diverse opțiuni de transport și de mobilitate;

| (11) | „gospodării vulnerabile” înseamnă gospodăriile care se confruntă cu sărăcia energetică sau gospodăriile, inclusiv gospodăriile cu venituri medii inferioare, care sunt afectate în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii clădirilor în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE și care nu dispun de mijloacele necesare pentru renovarea clădirii pe care o ocupă; |
| --- | --- |

(11)

„gospodării vulnerabile” înseamnă gospodăriile care se confruntă cu sărăcia energetică sau gospodăriile, inclusiv gospodăriile cu venituri medii inferioare, care sunt afectate în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii clădirilor în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE și care nu dispun de mijloacele necesare pentru renovarea clădirii pe care o ocupă;

| (11) | „gospodării vulnerabile” înseamnă gospodăriile
  sau persoanele
  care se confruntă
  sau sunt expuse unui risc mare de a se confrunta
  cu sărăcia energetică
  sau în materie de mobilitate
  , sau gospodăriile, inclusiv gospodăriile cu venituri medii inferioare, care sunt afectate în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii clădirilor
  și a transporturilor rutiere
  în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE
  , care sunt vulnerabile în fața riscului sărăciei energetice, din cauza creșterii prețurilor la energie și a performanței energetice ineficiente a locuințelor lor
  și care nu dispun de mijloacele
  sau de drepturile
  necesare pentru renovarea clădirii pe care o ocupă
  și care pot depinde adesea de proprietari, ceea ce constituie unul dintre cele mai mari obstacole care împiedică dezvoltarea renovărilor durabile ale clădirilor rezidențiale în Europa
  ; |
| --- | --- |

(11)

„gospodării vulnerabile” înseamnă gospodăriile
  sau persoanele
  care se confruntă
  sau sunt expuse unui risc mare de a se confrunta
  cu sărăcia energetică
  sau în materie de mobilitate
  , sau gospodăriile, inclusiv gospodăriile cu venituri medii inferioare, care sunt afectate în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii clădirilor
  și a transporturilor rutiere
  în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE
  , care sunt vulnerabile în fața riscului sărăciei energetice, din cauza creșterii prețurilor la energie și a performanței energetice ineficiente a locuințelor lor
  și care nu dispun de mijloacele
  sau de drepturile
  necesare pentru renovarea clădirii pe care o ocupă
  și care pot depinde adesea de proprietari, ceea ce constituie unul dintre cele mai mari obstacole care împiedică dezvoltarea renovărilor durabile ale clădirilor rezidențiale în Europa
  ;

| (12) | „microîntreprinderi vulnerabile” înseamnă microîntreprinderi care sunt afectate în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii clădirilor în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE și care nu dispun de mijloacele necesare pentru renovarea clădirii pe care o ocupă; |
| --- | --- |

(12)

„microîntreprinderi vulnerabile” înseamnă microîntreprinderi care sunt afectate în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii clădirilor în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE și care nu dispun de mijloacele necesare pentru renovarea clădirii pe care o ocupă;

| (12) | „microîntreprinderi
  și întreprinderi mici
  vulnerabile” înseamnă microîntreprinderi
  și întreprinderi mici
  care sunt afectate în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii clădirilor
  și a transporturilor rutiere
  în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE și care nu dispun de mijloacele necesare pentru renovarea clădirii pe care o ocupă
  sau de a trece la moduri de transport sustenabile
  ; |
| --- | --- |

(12)

„microîntreprinderi
  și întreprinderi mici
  vulnerabile” înseamnă microîntreprinderi
  și întreprinderi mici
  care sunt afectate în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii clădirilor
  și a transporturilor rutiere
  în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE și care nu dispun de mijloacele necesare pentru renovarea clădirii pe care o ocupă
  sau de a trece la moduri de transport sustenabile
  ;

| (13a) | „sărăcia în materie de mobilitate” se referă la gospodării sau persoane care nu își pot permite mijloacele de transport necesare pentru a beneficia de servicii esențiale, pentru a-și satisface nevoile culturale și socioeconomice fundamentale, în special locuri de muncă de calitate și educație și formare profesională, într-un anumit context, și care pot fi cauzate de unul dintre următorii factori sau de combinația acestora: venituri scăzute, cheltuieli ridicate cu combustibilul și/sau costuri ridicate ale transportului public, disponibilitatea alternativelor de mobilitate și accesibilitatea și localizarea acestora, distanțele parcurse și practicile de transport, în special în zonele rurale, insulare, montane și îndepărtate, inclusiv în zonele periurbane. |
| --- | --- |

(13a)

Expunere de motive

Pentru includerea definițiilor, astfel încât să se clarifice cine sunt beneficiarii.

Amendamentul 17

Articolul 3 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Fiecare stat membru transmite Comisiei un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „planul”) împreună cu actualizarea planului național integrat privind energia și clima menționat la articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999, în conformitate cu procedura și calendarul prevăzute la articolul respectiv. Planul trebuie să conțină un set coerent de măsuri și investiții menite să abordeze impactul stabilirii prețului carbonului asupra gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile și utilizatorilor de transport vulnerabili, astfel încât să asigure încălzirea, răcirea și mobilitatea la prețuri accesibile, însoțind și accelerând totodată măsurile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor climatice ale Uniunii. | Fiecare stat membru transmite Comisiei
  , ca parte a documentelor de programare pentru fondurile structurale și pe baza principiilor parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri,
  un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „planul”) împreună cu actualizarea planului național integrat privind energia și clima menționat la articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999, în conformitate cu procedura și calendarul prevăzute la articolul respectiv. Planul trebuie să conțină un set coerent de măsuri și investiții menite să abordeze impactul stabilirii prețului carbonului asupra gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor
  și întreprinderilor mici
  vulnerabile și utilizatorilor de transport vulnerabili, astfel încât să asigure încălzirea, răcirea și mobilitatea la prețuri accesibile, însoțind și accelerând totodată măsurile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor climatice ale Uniunii.
  La elaborarea planurilor lor, statele membre cooperează îndeaproape cu autoritățile locale și regionale, care ar trebui să fie implicate în procesul de elaborare. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Fiecare stat membru transmite Comisiei un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „planul”) împreună cu actualizarea planului național integrat privind energia și clima menționat la articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999, în conformitate cu procedura și calendarul prevăzute la articolul respectiv. Planul trebuie să conțină un set coerent de măsuri și investiții menite să abordeze impactul stabilirii prețului carbonului asupra gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile și utilizatorilor de transport vulnerabili, astfel încât să asigure încălzirea, răcirea și mobilitatea la prețuri accesibile, însoțind și accelerând totodată măsurile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor climatice ale Uniunii.

Fiecare stat membru transmite Comisiei
  , ca parte a documentelor de programare pentru fondurile structurale și pe baza principiilor parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri,
  un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „planul”) împreună cu actualizarea planului național integrat privind energia și clima menționat la articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999, în conformitate cu procedura și calendarul prevăzute la articolul respectiv. Planul trebuie să conțină un set coerent de măsuri și investiții menite să abordeze impactul stabilirii prețului carbonului asupra gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor
  și întreprinderilor mici
  vulnerabile și utilizatorilor de transport vulnerabili, astfel încât să asigure încălzirea, răcirea și mobilitatea la prețuri accesibile, însoțind și accelerând totodată măsurile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor climatice ale Uniunii.
  La elaborarea planurilor lor, statele membre cooperează îndeaproape cu autoritățile locale și regionale, care ar trebui să fie implicate în procesul de elaborare.

Expunere de motive

Un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar trebui să facă parte din fondurile structurale și ar trebui elaborat de fiecare stat membru, în temeiul principiilor parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri.

Amendamentul 18

Articolul 3 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Planul poate include măsuri naționale care să ofere sprijin
  temporar
  direct
  pentru venit
  gospodăriilor
  vulnerabile și gospodăriilor care sunt utilizatori de transport vulnerabili, pentru a reduce impactul creșterii prețului combustibililor fosili care rezultă din includerea clădirilor și a transportului rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE
  . | Planul poate include măsuri naționale
  și/sau subnaționale
  care să ofere sprijin direct gospodăriilor
  și persoanelor, cu condiția ca acestea să demonstreze că un astfel de sprijin este proporțional și face parte dintr-o strategie holistică de eliminare a sărăciei energetice și în materie de mobilitate a acestor gospodării și persoane, acordând o atenție deosebită femeilor și persoanelor care locuiesc în zone îndepărtate și mai puțin accesibile, inclusiv în zone periurbane, pentru a contribui la reducerea costurilor imediate ale energiei și mobilității, oferind acces facilitat la soluții ecologice eficiente din punct de vedere energetic și la servicii de mobilitate partajate și integrate
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Planul poate include măsuri naționale care să ofere sprijin
  temporar
  direct
  pentru venit
  gospodăriilor
  vulnerabile și gospodăriilor care sunt utilizatori de transport vulnerabili, pentru a reduce impactul creșterii prețului combustibililor fosili care rezultă din includerea clădirilor și a transportului rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE
  .

Planul poate include măsuri naționale
  și/sau subnaționale
  care să ofere sprijin direct gospodăriilor
  și persoanelor, cu condiția ca acestea să demonstreze că un astfel de sprijin este proporțional și face parte dintr-o strategie holistică de eliminare a sărăciei energetice și în materie de mobilitate a acestor gospodării și persoane, acordând o atenție deosebită femeilor și persoanelor care locuiesc în zone îndepărtate și mai puțin accesibile, inclusiv în zone periurbane, pentru a contribui la reducerea costurilor imediate ale energiei și mobilității, oferind acces facilitat la soluții ecologice eficiente din punct de vedere energetic și la servicii de mobilitate partajate și integrate
  .

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 19

Articolul 3 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Planul trebuie să includă proiecte naționale pentru: | Planul trebuie să includă proiecte naționale
  , regionale și locale
  pentru: |
| (a) | finanțarea unor măsuri și investiții care vizează creșterea eficienței energetice a clădirilor, punerea în aplicare a măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, renovarea clădirilor și decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea producției de energie din surse regenerabile de energie; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Planul trebuie să includă proiecte naționale pentru:

Planul trebuie să includă proiecte naționale
  , regionale și locale
  pentru:

(a)

finanțarea unor măsuri și investiții care vizează creșterea eficienței energetice a clădirilor, punerea în aplicare a măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, renovarea clădirilor și decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea producției de energie din surse regenerabile de energie;

| (a) | finanțarea unor măsuri și investiții care vizează creșterea eficienței energetice a clădirilor, punerea în aplicare a măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, renovarea clădirilor și decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea producției de energie din surse regenerabile de energie
  , termoficarea și răcirea centralizată
  ; |
| --- | --- |

(a)

finanțarea unor măsuri și investiții care vizează creșterea eficienței energetice a clădirilor, punerea în aplicare a măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, renovarea clădirilor și decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea producției de energie din surse regenerabile de energie
  , termoficarea și răcirea centralizată
  ;

| (b) | finanțarea unor măsuri și investiții care vizează
  intensificarea utilizării mobilității și a transporturilor cu emisii zero și cu emisii scăzute
  . |
| --- | --- |

(b)

finanțarea unor măsuri și investiții care vizează
  intensificarea utilizării mobilității și a transporturilor cu emisii zero și cu emisii scăzute
  .

| (b) | furnizează sprijin financiar și tehnic comunităților de energie din surse regenerabile și proiectelor de dezvoltare locală plasate sub responsabilitatea comunității din zonele urbane, periurbane și rurale, inclusiv sistemelor energetice deținute la nivel local, precum și modalități de implicare și consolidare a capacităților la nivel local; |
| --- | --- |

(b)

furnizează sprijin financiar și tehnic comunităților de energie din surse regenerabile și proiectelor de dezvoltare locală plasate sub responsabilitatea comunității din zonele urbane, periurbane și rurale, inclusiv sistemelor energetice deținute la nivel local, precum și modalități de implicare și consolidare a capacităților la nivel local;

| (c) | finanțarea unor măsuri și investiții care vizează
  accesul la locuințe decente, la prețuri accesibile și durabile, inclusiv prin reabilitarea clădirilor abandonate; |
| --- | --- |

(c)

finanțarea unor măsuri și investiții care vizează
  accesul la locuințe decente, la prețuri accesibile și durabile, inclusiv prin reabilitarea clădirilor abandonate;

| (d) | finanțarea unor măsuri care să abordeze barierele nemonetare din calea îmbunătățirii eficienței energetice a clădirilor și a utilizării energiei din surse regenerabile, precum și barierele din calea accesului la mobilitatea durabilă și la serviciile de transport public, în vederea combaterii sărăciei energetice și a sărăciei în materie de mobilitate; acestea pot include măsuri care abordează barierele administrative și deficitul de informare, cum ar fi consultările energetice și serviciile de consiliere, inclusiv la nivel comunitar; |
| --- | --- |

(d)

finanțarea unor măsuri care să abordeze barierele nemonetare din calea îmbunătățirii eficienței energetice a clădirilor și a utilizării energiei din surse regenerabile, precum și barierele din calea accesului la mobilitatea durabilă și la serviciile de transport public, în vederea combaterii sărăciei energetice și a sărăciei în materie de mobilitate; acestea pot include măsuri care abordează barierele administrative și deficitul de informare, cum ar fi consultările energetice și serviciile de consiliere, inclusiv la nivel comunitar;

| (e) | finanțarea unor măsuri și investiții cu impact de durată pentru a accelera tranziția către o mobilitate cu emisii zero, acordând prioritate măsurilor axate pe cerere și aplicând principiul „eficiența energetică pe primul loc”, începând cu măsuri și investiții care conduc la un transfer modal de la mobilitatea privată la cea publică, partajată și activă. |
| --- | --- |

(e)

finanțarea unor măsuri și investiții cu impact de durată pentru a accelera tranziția către o mobilitate cu emisii zero, acordând prioritate măsurilor axate pe cerere și aplicând principiul „eficiența energetică pe primul loc”, începând cu măsuri și investiții care conduc la un transfer modal de la mobilitatea privată la cea publică, partajată și activă.

Expunere de motive

Regiunile și orașele Europei trebuie să aibă un rol esențial în punerea în aplicare a politicilor și proiectelor individuale din cadrul fondului. Considerentele geografice, climatice, sociale și economice care pot determina vulnerabilitatea unei persoane au o componentă teritorială.

Amendamentul 20

Articolul 4 alineatul (1) litera (b)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (b) | măsuri de însoțire concrete necesare pentru realizarea măsurilor și a investițiilor planului
  și pentru reducerea efectelor menționate la litera (c)
  , precum și informații privind finanțarea existentă sau planificată a măsurilor și a investițiilor din alte surse ale Uniunii, internaționale, publice sau private; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(b)

măsuri de însoțire concrete necesare pentru realizarea măsurilor și a investițiilor planului
  și pentru reducerea efectelor menționate la litera (c)
  , precum și informații privind finanțarea existentă sau planificată a măsurilor și a investițiilor din alte surse ale Uniunii, internaționale, publice sau private;

| (b) | măsuri de însoțire
  și reforme
  concrete
  care sunt
  necesare pentru realizarea măsurilor și a investițiilor planului, precum și informații privind finanțarea existentă sau planificată a măsurilor și a investițiilor din alte surse ale Uniunii, internaționale, publice sau private
  , inclusiv măsuri menite să garanteze că renovările clădirilor nu duc la evacuări sau evacuări indirecte prin creșterea chiriilor persoanelor vulnerabile, consolidând în același timp protecția și garanțiile chiriașilor și promovând dreptul la locuințe decente, accesibile și durabile
  ; |
| --- | --- |

(b)

măsuri de însoțire
  și reforme
  concrete
  care sunt
  necesare pentru realizarea măsurilor și a investițiilor planului, precum și informații privind finanțarea existentă sau planificată a măsurilor și a investițiilor din alte surse ale Uniunii, internaționale, publice sau private
  , inclusiv măsuri menite să garanteze că renovările clădirilor nu duc la evacuări sau evacuări indirecte prin creșterea chiriilor persoanelor vulnerabile, consolidând în același timp protecția și garanțiile chiriașilor și promovând dreptul la locuințe decente, accesibile și durabile
  ;

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 21

Articolul 4 alineatul (1) litera (d)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (d) | o evaluare a impactului de gen și o explicație a modului în care măsurile și investițiile cuprinse în plan iau în considerare obiectivele de a contribui la egalitatea de gen și la egalitatea de șanse pentru toți, precum și integrarea acestor obiective, în conformitate cu principiile 2 și 3 ale Pilonului european al drepturilor sociale, cu obiectivul de dezvoltare durabilă nr. 5 al ONU și, după caz, cu strategia națională privind egalitatea de gen; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(d)

o evaluare a impactului de gen și o explicație a modului în care măsurile și investițiile cuprinse în plan iau în considerare obiectivele de a contribui la egalitatea de gen și la egalitatea de șanse pentru toți, precum și integrarea acestor obiective, în conformitate cu principiile 2 și 3 ale Pilonului european al drepturilor sociale, cu obiectivul de dezvoltare durabilă nr. 5 al ONU și, după caz, cu strategia națională privind egalitatea de gen;

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 22

Articolul 4 alineatul (1) litera (e)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (e) | măsuri și investiții pentru a garanta veniturile micilor agricultori europeni, care sunt obligați să respecte standardele de producție exigente ale UE. Pentru produsele importate sunt necesare clauze de reciprocitate sau clauze-oglindă. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(e)

măsuri și investiții pentru a garanta veniturile micilor agricultori europeni, care sunt obligați să respecte standardele de producție exigente ale UE. Pentru produsele importate sunt necesare clauze de reciprocitate sau clauze-oglindă.

Expunere de motive

Este necesar să se garanteze respectarea unor standarde înalte în materie de calitate și siguranță alimentară, indiferent de originea produselor. Acest lucru va încuraja difuzarea acestor standarde sanitare, de muncă sau sociale în țările terțe, generând, astfel, beneficii globale.

Amendamentul 23

Articolul 4 alineatul (1) litera (i)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (i) | modalitățile pentru monitorizarea și punerea în aplicare eficace a planului de către statul membru în cauză, în special a jaloanelor și a țintelor propuse, incluzând indicatori privind punerea în aplicare a măsurilor și a investițiilor, care, după caz, sunt indicatorii disponibili la Oficiul de Statistică al Uniunii Europene și la Observatorul european al sărăciei energetice, astfel cum au fost identificați în Recomandarea 2020/1563 (10) a Comisiei privind sărăcia energetică; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(i)

modalitățile pentru monitorizarea și punerea în aplicare eficace a planului de către statul membru în cauză, în special a jaloanelor și a țintelor propuse, incluzând indicatori privind punerea în aplicare a măsurilor și a investițiilor, care, după caz, sunt indicatorii disponibili la Oficiul de Statistică al Uniunii Europene și la Observatorul european al sărăciei energetice, astfel cum au fost identificați în Recomandarea 2020/1563 (10) a Comisiei privind sărăcia energetică;

| (i) | modalitățile pentru monitorizarea și punerea în aplicare eficace a planului de către statul membru
  și autoritățile regionale și locale
  în cauză,
  inclusiv implicarea partenerilor economici și sociali și a societății civile în proces,
  în special a jaloanelor și a țintelor propuse, incluzând indicatori privind punerea în aplicare a măsurilor și a investițiilor, care, după caz, sunt indicatorii disponibili la Oficiul de Statistică al Uniunii Europene și la Observatorul european al sărăciei energetice, astfel cum au fost identificați în Recomandarea 2020/1563 (11) a Comisiei privind sărăcia energetică; |
| --- | --- |

(i)

modalitățile pentru monitorizarea și punerea în aplicare eficace a planului de către statul membru
  și autoritățile regionale și locale
  în cauză,
  inclusiv implicarea partenerilor economici și sociali și a societății civile în proces,
  în special a jaloanelor și a țintelor propuse, incluzând indicatori privind punerea în aplicare a măsurilor și a investițiilor, care, după caz, sunt indicatorii disponibili la Oficiul de Statistică al Uniunii Europene și la Observatorul european al sărăciei energetice, astfel cum au fost identificați în Recomandarea 2020/1563 (11) a Comisiei privind sărăcia energetică;

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 24

Articolul 4 alineatul (1) litera (j)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (j) | pentru pregătirea și
  , după caz,
  pentru implementarea planului, un rezumat al procesului de consultare, desfășurat în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și cu cadrul juridic național, a autorităților locale și regionale, a partenerilor sociali, a organizațiilor societății civile, a organizațiilor de tineret și a altor părți interesate relevante,
  precum și al
  modului în care contribuțiile părților interesate se reflectă în plan; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(j)

pentru pregătirea și
  , după caz,
  pentru implementarea planului, un rezumat al procesului de consultare, desfășurat în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și cu cadrul juridic național, a autorităților locale și regionale, a partenerilor sociali, a organizațiilor societății civile, a organizațiilor de tineret și a altor părți interesate relevante,
  precum și al
  modului în care contribuțiile părților interesate se reflectă în plan;

| (j) | pentru pregătirea și pentru implementarea planului,
  un aviz scris al autorităților locale și regionale și
  un rezumat al procesului de consultare, desfășurat în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și cu cadrul juridic național, a autorităților locale și regionale, a partenerilor sociali, a organizațiilor societății civile, a organizațiilor de tineret și a altor părți interesate relevante,
  cu descrierea
  modului în care contribuțiile părților interesate se reflectă în plan
  și a modului în care s-au avut în vedere diferitele grade de vulnerabilitate ale regiunilor, acordând o atenție specială situației teritoriilor cu handicapuri naturale permanente și deosebit de vulnerabile, cum ar fi regiunile insulare și montane
  ; |
| --- | --- |

(j)

pentru pregătirea și pentru implementarea planului,
  un aviz scris al autorităților locale și regionale și
  un rezumat al procesului de consultare, desfășurat în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și cu cadrul juridic național, a autorităților locale și regionale, a partenerilor sociali, a organizațiilor societății civile, a organizațiilor de tineret și a altor părți interesate relevante,
  cu descrierea
  modului în care contribuțiile părților interesate se reflectă în plan
  și a modului în care s-au avut în vedere diferitele grade de vulnerabilitate ale regiunilor, acordând o atenție specială situației teritoriilor cu handicapuri naturale permanente și deosebit de vulnerabile, cum ar fi regiunile insulare și montane
  ;

Expunere de motive

Autoritățile locale și regionale știu ce este cel mai bine pentru regiunile și orașele lor, fiind conștiente de problemele și circumstanțele socioeconomice ale zonelor lor locale. O consultare nu este suficientă pentru a include punctul lor de vedere în planurile naționale pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. Autoritățile locale și regionale trebuie să fie în măsură să comunice și să exprime nevoile cetățenilor lor, iar această comunicare trebuie luată în considerare la nivel național, evidențiind diferențele dintre regiuni și particularitățile acestora.

Amendamentul 25

Articolul 4 alineatul (1) litera (l)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (l) | proporția fondului prevăzută pentru strategiile de tranziție climatică plasate sub responsabilitatea comunităților locale cu alocarea a minimum 5 % din pachetul total; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(l)

Expunere de motive

DLRC s-a dovedit a fi un instrument adaptat pentru planificarea strategică locală în cele mai multe state membre și ar putea contribui la îmbunătățirea coordonării și acțiunii în zonele rurale și în vecinătățile urbane deopotrivă.

Amendamentul 26

Articolul 4 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Atunci când își elaborează planurile, statele membre pot solicita Comisiei să organizeze un schimb de bune practici. Statele membre pot solicita, de asemenea, sprijin tehnic în cadrul facilității ELENA, instituită printr-un acord al Comisiei cu Banca Europeană de Investiții în 2009, sau în cadrul Instrumentului de sprijin tehnic instituit prin Regulamentul (UE) 2021/240 al Parlamentului European și al Consiliului. | Atunci când își elaborează planurile, statele membre
  și autoritățile locale și regionale
  pot solicita Comisiei să organizeze un schimb de bune practici. Statele membre pot solicita, de asemenea, sprijin tehnic în cadrul facilității ELENA, instituită printr-un acord al Comisiei cu Banca Europeană de Investiții în 2009, sau în cadrul Instrumentului de sprijin tehnic instituit prin Regulamentul (UE) 2021/240 al Parlamentului European și al Consiliului. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Atunci când își elaborează planurile, statele membre pot solicita Comisiei să organizeze un schimb de bune practici. Statele membre pot solicita, de asemenea, sprijin tehnic în cadrul facilității ELENA, instituită printr-un acord al Comisiei cu Banca Europeană de Investiții în 2009, sau în cadrul Instrumentului de sprijin tehnic instituit prin Regulamentul (UE) 2021/240 al Parlamentului European și al Consiliului.

Atunci când își elaborează planurile, statele membre
  și autoritățile locale și regionale
  pot solicita Comisiei să organizeze un schimb de bune practici. Statele membre pot solicita, de asemenea, sprijin tehnic în cadrul facilității ELENA, instituită printr-un acord al Comisiei cu Banca Europeană de Investiții în 2009, sau în cadrul Instrumentului de sprijin tehnic instituit prin Regulamentul (UE) 2021/240 al Parlamentului European și al Consiliului.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 27

Articolul 5 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Fondul oferă sprijin financiar statelor membre pentru a finanța măsurile și investițiile prevăzute în planurile lor. | Fondul oferă sprijin financiar statelor membre
  și regiunilor, prin gestiune partajată și respectând principiile parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri,
  pentru a finanța măsurile și investițiile prevăzute în planurile lor.


  Fiecare stat membru ar trebui să stabilească un prag minim de cel puțin 35 % din aceste fonduri disponibile, cotă care să fie gestionată direct de autoritățile locale și regionale. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Fondul oferă sprijin financiar statelor membre pentru a finanța măsurile și investițiile prevăzute în planurile lor.

Fondul oferă sprijin financiar statelor membre
  și regiunilor, prin gestiune partajată și respectând principiile parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri,
  pentru a finanța măsurile și investițiile prevăzute în planurile lor.

Fiecare stat membru ar trebui să stabilească un prag minim de cel puțin 35 % din aceste fonduri disponibile, cotă care să fie gestionată direct de autoritățile locale și regionale.

Expunere de motive

Componenta regională este esențială pentru punerea în aplicare și succesul Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. Autoritățile locale și regionale cunosc cel mai bine problemele și circumstanțele socioeconomice ale teritoriului, fiind în măsură să identifice mai bine persoanele și sectoarele cele mai vulnerabile, astfel încât ar trebui să li se pună la dispoziție și resurse din fond. Fondul ar trebui să fie gestionat prin gestiune partajată, cu respectarea principiilor parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri.

Amendamentul 28

Articolul 5 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Plata sprijinului este condiționată de atingerea jaloanelor și a țintelor pentru măsurile și investițiile stabilite în planuri. Aceste jaloane și ținte trebuie să fie compatibile cu obiectivele climatice ale Uniunii și să vizeze în special: | Plata sprijinului este condiționată de atingerea jaloanelor și a țintelor pentru măsurile și investițiile stabilite în planuri. Aceste jaloane și ținte trebuie să fie compatibile cu obiectivele climatice ale Uniunii și să vizeze în special: |
| (a) | eficiența energetică, |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Plata sprijinului este condiționată de atingerea jaloanelor și a țintelor pentru măsurile și investițiile stabilite în planuri. Aceste jaloane și ținte trebuie să fie compatibile cu obiectivele climatice ale Uniunii și să vizeze în special:

Plata sprijinului este condiționată de atingerea jaloanelor și a țintelor pentru măsurile și investițiile stabilite în planuri. Aceste jaloane și ținte trebuie să fie compatibile cu obiectivele climatice ale Uniunii și să vizeze în special:

(a)

eficiența energetică,

| (a) | eficiența energetică, |
| --- | --- |

(a)

eficiența energetică,

| (b) | renovarea clădirilor, |
| --- | --- |

(b)

renovarea clădirilor,

| (b) | reabilitarea energetică a clădirilor
  ; |
| --- | --- |

(b)

reabilitarea energetică a clădirilor
  ;

| (c) | mobilitatea
  și transporturile
  cu emisii zero
  și
  cu emisii scăzute, |
| --- | --- |

(c)

mobilitatea
  și transporturile
  cu emisii zero
  și
  cu emisii scăzute,

| (c) | dezvoltarea și utilizarea surselor regenerabile de energie, inclusiv prin intermediul comunităților de energie din surse regenerabile, |
| --- | --- |

(c)

dezvoltarea și utilizarea surselor regenerabile de energie, inclusiv prin intermediul comunităților de energie din surse regenerabile,

| (d) | reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră, |
| --- | --- |

(d)

reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră,

| (d) | mobilitatea cu emisii zero
  sau
  cu emisii scăzute
  (electrică, hibridă sau pe bază de hidrogen), serviciile de mobilitate integrată și transportul public
  ; |
| --- | --- |

(d)

mobilitatea cu emisii zero
  sau
  cu emisii scăzute
  (electrică, hibridă sau pe bază de hidrogen), serviciile de mobilitate integrată și transportul public
  ;

| (e) | reducerea numărului
  gospodăriilor vulnerabile, în special al
  gospodăriilor
  afectate de sărăcia energetică
  ,
  al
  microîntreprinderilor vulnerabile și al utilizatorilor de
  transport
  vulnerabili, inclusiv în zonele rurale și îndepărtate. |
| --- | --- |

(e)

reducerea numărului
  gospodăriilor vulnerabile, în special al
  gospodăriilor
  afectate de sărăcia energetică
  ,
  al
  microîntreprinderilor vulnerabile și al utilizatorilor de
  transport
  vulnerabili, inclusiv în zonele rurale și îndepărtate.

| (e) | reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră, |
| --- | --- |

(e)

reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră,

| (f) | reducerea numărului gospodăriilor, microîntreprinderilor
  și întreprinderilor mici
  vulnerabile
  , precum
  și al utilizatorilor de
  mobilitate
  vulnerabili, inclusiv în zonele rurale și îndepărtate,
  defalcate pe gen; |
| --- | --- |

(f)

reducerea numărului gospodăriilor, microîntreprinderilor
  și întreprinderilor mici
  vulnerabile
  , precum
  și al utilizatorilor de
  mobilitate
  vulnerabili, inclusiv în zonele rurale și îndepărtate,
  defalcate pe gen;

| (g) | adaptarea la efectele negative ale schimbărilor climatice pentru gospodăriile vulnerabile. |
| --- | --- |

(g)

adaptarea la efectele negative ale schimbărilor climatice pentru gospodăriile vulnerabile.

| (h) | protejarea naturii, obiectivele în materie de biodiversitate și soluțiile bazate pe natură. |
| --- | --- |

(h)

protejarea naturii, obiectivele în materie de biodiversitate și soluțiile bazate pe natură.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 29

Articolul 6 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre pot include costurile următoarelor măsuri și investiții în costurile totale estimate ale planurilor, cu condiția ca acestea să aducă beneficii în principal gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile sau utilizatorilor de
  transport
  vulnerabili și să fie menite: | Statele membre
  și regiunile
  pot include costurile următoarelor măsuri și investiții în costurile totale estimate ale planurilor, cu condiția ca acestea să aducă beneficii în principal gospodăriilor vulnerabile
  – concentrându-se asupra cetățenilor care nu au acces la servicii bancare și a gospodăriilor cu venituri mici –
  , microîntreprinderilor
  și întreprinderilor mici
  vulnerabile sau utilizatorilor de
  mobilitate
  vulnerabili și să fie menite: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre pot include costurile următoarelor măsuri și investiții în costurile totale estimate ale planurilor, cu condiția ca acestea să aducă beneficii în principal gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile sau utilizatorilor de
  transport
  vulnerabili și să fie menite:

Statele membre
  și regiunile
  pot include costurile următoarelor măsuri și investiții în costurile totale estimate ale planurilor, cu condiția ca acestea să aducă beneficii în principal gospodăriilor vulnerabile
  – concentrându-se asupra cetățenilor care nu au acces la servicii bancare și a gospodăriilor cu venituri mici –
  , microîntreprinderilor
  și întreprinderilor mici
  vulnerabile sau utilizatorilor de
  mobilitate
  vulnerabili și să fie menite:

Expunere de motive

Componenta regională este esențială pentru punerea în aplicare și succesul Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. Autoritățile locale și regionale cunosc cel mai bine problemele și circumstanțele socioeconomice ale zonelor lor locale, fiind în măsură să identifice mai bine persoanele și sectoarele cele mai vulnerabile. Cetățenii cu resurse foarte limitate și care nu sunt în măsură sau nu doresc să deschidă un cont bancar ar trebui, de asemenea, să fie vizați și sprijiniți prin măsuri ale fondului.

Amendamentul 30

Articolul 6 alineatul (2) litera (d)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (d) | să asigure accesul la vehicule și biciclete cu emisii zero și cu emisii scăzute, inclusiv sprijin financiar sau stimulente fiscale pentru achiziționarea acestora, precum și accesul la infrastructuri publice și private adecvate, inclusiv pentru reîncărcare și realimentare; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(d)

să asigure accesul la vehicule și biciclete cu emisii zero și cu emisii scăzute, inclusiv sprijin financiar sau stimulente fiscale pentru achiziționarea acestora, precum și accesul la infrastructuri publice și private adecvate, inclusiv pentru reîncărcare și realimentare;

| (d) | să asigure accesul la vehicule și biciclete cu emisii zero și cu emisii scăzute, inclusiv sprijin financiar sau stimulente fiscale pentru achiziționarea acestora, precum și accesul la infrastructuri publice și private adecvate, inclusiv pentru reîncărcare și realimentare
  , ținând seama de faptul că soluțiile furnizate ar trebui să fie accesibile pentru gospodăriile vulnerabile din punctul de vedere al costurilor, al întreținerii și al sustenabilității și în timp util, pentru a asigura eficacitatea măsurilor
  ; |
| --- | --- |

(d)

să asigure accesul la vehicule și biciclete cu emisii zero și cu emisii scăzute, inclusiv sprijin financiar sau stimulente fiscale pentru achiziționarea acestora, precum și accesul la infrastructuri publice și private adecvate, inclusiv pentru reîncărcare și realimentare
  , ținând seama de faptul că soluțiile furnizate ar trebui să fie accesibile pentru gospodăriile vulnerabile din punctul de vedere al costurilor, al întreținerii și al sustenabilității și în timp util, pentru a asigura eficacitatea măsurilor
  ;

Expunere de motive

Sprijinul economic pentru achiziționarea unui vehicul electric nu este soluția cea mai potrivită pentru gospodăriile vulnerabile, din cauza costurilor ridicate de întreținere. Trebuie să se asigure că măsurile sunt rezonabile și pragmatice pentru a aborda problemele reale ale cetățenilor vulnerabili (costul facturilor la energie).

Amendamentul 31

Articolul 6 alineatul (2) litera (e)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (e) | să acorde acces gratuit la transportul public sau tarife adaptate pentru accesul la transportul public, precum și să promoveze mobilitatea
  durabilă
  la cerere și serviciile de mobilitate
  partajată
  ; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(e)

să acorde acces gratuit la transportul public sau tarife adaptate pentru accesul la transportul public, precum și să promoveze mobilitatea
  durabilă
  la cerere și serviciile de mobilitate
  partajată
  ;

| (e) | să acorde acces gratuit la transportul public sau tarife adaptate pentru accesul la transportul public, precum și să promoveze mobilitatea
  cu emisii zero și cu emisii scăzute
  la cerere și să partajeze serviciile de mobilitate
  , în special în zonele rurale, insulare, montane, îndepărtate și mai puțin accesibile sau în regiunile sau teritoriile mai puțin dezvoltate, inclusiv în zonele periurbane mai puțin dezvoltate
  ; |
| --- | --- |

(e)

să acorde acces gratuit la transportul public sau tarife adaptate pentru accesul la transportul public, precum și să promoveze mobilitatea
  cu emisii zero și cu emisii scăzute
  la cerere și să partajeze serviciile de mobilitate
  , în special în zonele rurale, insulare, montane, îndepărtate și mai puțin accesibile sau în regiunile sau teritoriile mai puțin dezvoltate, inclusiv în zonele periurbane mai puțin dezvoltate
  ;

Expunere de motive

Regulamentul ar trebui să fie neutru din punct de vedere tehnologic din perspectiva ciclului de viață. Dacă sunt luate în considerare exclusiv emisiile directe la țeava de evacuare, există riscul de a crește emisiile generate de producția de energie electrică și de a exclude alți combustibili din surse regenerabile.

Amendamentul 32

Articolul 6 alineatul (2) litera (g)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (g) | să sprijine inițiativele comunității de energie din surse regenerabile, inclusiv producția colectivă și autoconsumul de energie din surse regenerabile, ca modalitate de combatere a sărăciei energetice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(g)

să sprijine inițiativele comunității de energie din surse regenerabile, inclusiv producția colectivă și autoconsumul de energie din surse regenerabile, ca modalitate de combatere a sărăciei energetice.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 33

Articolul 8

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre pot include în costurile totale estimate sprijinul financiar acordat entităților publice sau private, altele decât gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de
  transport
  vulnerabili, dacă aceste entități efectuează măsuri și investiții de care beneficiază în cele din urmă gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de
  transport
  vulnerabili. | Statele membre
  și regiunile
  pot include în costurile totale estimate sprijinul financiar acordat entităților publice sau private, altele decât gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile
  și întreprinderile mici
  vulnerabile și utilizatorii de
  mobilitate
  vulnerabili, dacă aceste entități efectuează măsuri și investiții de care beneficiază în cele din urmă gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile
  și întreprinderile mici
  vulnerabile și utilizatorii
  de mobilitate
  vulnerabili. |
| Statele membre trebuie să prevadă garanțiile legale și contractuale necesare pentru a se asigura că întregul beneficiu este transferat gospodăriilor, microîntreprinderilor și utilizatorilor de
  transport
  . | Statele membre trebuie să prevadă garanțiile legale și contractuale necesare pentru a se asigura că întregul beneficiu este transferat gospodăriilor, microîntreprinderilor
  și întreprinderilor mici
  și utilizatorilor de
  mobilitate și că acest lucru este sustenabil din punct de vedere financiar pentru aceștia pe termen lung
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre pot include în costurile totale estimate sprijinul financiar acordat entităților publice sau private, altele decât gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de
  transport
  vulnerabili, dacă aceste entități efectuează măsuri și investiții de care beneficiază în cele din urmă gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de
  transport
  vulnerabili.

Statele membre
  și regiunile
  pot include în costurile totale estimate sprijinul financiar acordat entităților publice sau private, altele decât gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile
  și întreprinderile mici
  vulnerabile și utilizatorii de
  mobilitate
  vulnerabili, dacă aceste entități efectuează măsuri și investiții de care beneficiază în cele din urmă gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile
  și întreprinderile mici
  vulnerabile și utilizatorii
  de mobilitate
  vulnerabili.

Statele membre trebuie să prevadă garanțiile legale și contractuale necesare pentru a se asigura că întregul beneficiu este transferat gospodăriilor, microîntreprinderilor și utilizatorilor de
  transport
  .

Statele membre trebuie să prevadă garanțiile legale și contractuale necesare pentru a se asigura că întregul beneficiu este transferat gospodăriilor, microîntreprinderilor
  și întreprinderilor mici
  și utilizatorilor de
  mobilitate și că acest lucru este sustenabil din punct de vedere financiar pentru aceștia pe termen lung
  .

Expunere de motive

Componenta regională este esențială pentru punerea în aplicare și succesul Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. Sprijinul economic pentru achiziționarea unui vehicul electric nu este soluția cea mai potrivită pentru gospodăriile vulnerabile, problemele reale fiind modalitățile de acoperire a costului facturilor la energie.

Amendamentul 34

Articolul 10 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre pot încredința autorităților de management al Fondului social european Plus (FSE +) instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1057 și al programelor operaționale din cadrul politicii de coeziune în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1058 punerea în aplicare
  a măsurilor
  și
  a investițiilor
  [...] | Statele membre pot încredința autorităților de management al Fondului social european Plus (FSE +) instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1057 și al programelor operaționale din cadrul politicii de coeziune în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1058 punerea în aplicare
  de măsuri
  și
  investiții
  [...] |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre pot încredința autorităților de management al Fondului social european Plus (FSE +) instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1057 și al programelor operaționale din cadrul politicii de coeziune în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1058 punerea în aplicare
  a măsurilor
  și
  a investițiilor
  [...]

Statele membre pot încredința autorităților de management al Fondului social european Plus (FSE +) instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1057 și al programelor operaționale din cadrul politicii de coeziune în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1058 punerea în aplicare
  de măsuri
  și
  investiții
  [...]

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 35

Articolul 11

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Fondul este executat de Comisie în cadrul gestiunii
  directe
  , în conformitate cu normele relevante adoptate în temeiul [...] | Fondul este executat de Comisie
  și de statele membre
  în cadrul gestiunii
  partajate
  , în conformitate cu
  principiul parteneriatului și al guvernanței pe mai multe niveluri, astfel cum este prevăzut în Regulamentul privind dispozițiile comune, precum și cu
  normele relevante adoptate în temeiul [...] |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Fondul este executat de Comisie în cadrul gestiunii
  directe
  , în conformitate cu normele relevante adoptate în temeiul [...]

Fondul este executat de Comisie
  și de statele membre
  în cadrul gestiunii
  partajate
  , în conformitate cu
  principiul parteneriatului și al guvernanței pe mai multe niveluri, astfel cum este prevăzut în Regulamentul privind dispozițiile comune, precum și cu
  normele relevante adoptate în temeiul [...]

Expunere de motive

Fondul ar trebui să fie executat prin gestiune partajată, cu respectarea principiilor parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri.

Amendamentul 36

Articolul 14 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre contribuie cu cel puțin 50 % din costurile totale estimate ale planurilor lor. | Statele membre contribuie cu cel puțin 50 % din costurile totale estimate ale planurilor lor
  , în cadrul gestiunii partajate
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre contribuie cu cel puțin 50 % din costurile totale estimate ale planurilor lor.

Statele membre contribuie cu cel puțin 50 % din costurile totale estimate ale planurilor lor
  , în cadrul gestiunii partajate
  .

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 37

Articolul 14 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre utilizează, printre altele, veniturile obținute în urma licitării certificatelor lor de emisii în conformitate cu capitolul IVa din Directiva 2003/87/CE pentru contribuția lor națională la costurile totale estimate ale planurilor lor. | Statele membre utilizează, printre altele, veniturile obținute în urma licitării certificatelor lor de emisii în conformitate cu capitolul IVa din Directiva 2003/87/CE pentru contribuția lor națională la costurile totale estimate ale planurilor lor.








  (a) | Fiecare stat membru ar trebui să stabilească un prag minim de cel puțin 20 % din veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii, cotă care să fie gestionată direct de administrațiile locale și regionale. Veniturile gestionate de autoritățile locale și regionale ar trebui să fie folosite exclusiv pentru eforturile de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea, în special pentru sprijinirea tranziției energetice și pentru abordarea riscurilor cu care se confruntă cele mai vulnerabile teritorii și gospodării. În cazul în care prețul carbonului conduce la venituri mai mari decât cele preconizate, pachetul financiar al Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice se va majora în consecință. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre utilizează, printre altele, veniturile obținute în urma licitării certificatelor lor de emisii în conformitate cu capitolul IVa din Directiva 2003/87/CE pentru contribuția lor națională la costurile totale estimate ale planurilor lor.

Statele membre utilizează, printre altele, veniturile obținute în urma licitării certificatelor lor de emisii în conformitate cu capitolul IVa din Directiva 2003/87/CE pentru contribuția lor națională la costurile totale estimate ale planurilor lor.

(a)

Fiecare stat membru ar trebui să stabilească un prag minim de cel puțin 20 % din veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii, cotă care să fie gestionată direct de administrațiile locale și regionale. Veniturile gestionate de autoritățile locale și regionale ar trebui să fie folosite exclusiv pentru eforturile de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea, în special pentru sprijinirea tranziției energetice și pentru abordarea riscurilor cu care se confruntă cele mai vulnerabile teritorii și gospodării. În cazul în care prețul carbonului conduce la venituri mai mari decât cele preconizate, pachetul financiar al Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice se va majora în consecință.

Expunere de motive

Este esențial ca noul Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice să sprijine, de asemenea, în mod direct investițiile autorităților locale și regionale în renovarea și îmbunătățirea locuințelor sociale locale și a accesibilității transportului public local.

Amendamentul 38

Articolul 15 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia evaluează planul și, după caz, orice modificare a planului respectiv prezentată de un stat membru în conformitate cu articolul 17, din punctul de vedere al conformității cu dispozițiile prezentului regulament. Atunci când efectuează evaluarea, Comisia acționează în strânsă cooperare cu statul membru în cauză. Comisia poate face observații sau solicita informații suplimentare. Statul membru în cauză furnizează informațiile suplimentare solicitate și poate revizui planul, dacă este necesar, inclusiv după transmiterea oficială a acestuia. Statul membru în cauză și Comisia pot stabili de comun acord să prelungească termenul pentru evaluare cu o perioadă rezonabilă, dacă este necesar. | Comisia evaluează planul și, după caz, orice modificare a planului respectiv prezentată de un stat membru în conformitate cu articolul 17, din punctul de vedere al conformității cu dispozițiile prezentului regulament. Atunci când efectuează evaluarea, Comisia acționează în strânsă cooperare cu statul membru în cauză. Comisia poate face observații sau solicita informații suplimentare. Statul membru în cauză furnizează informațiile suplimentare solicitate și poate revizui planul, dacă este necesar, inclusiv după transmiterea oficială a acestuia. Statul membru în cauză și Comisia pot stabili de comun acord să prelungească termenul pentru evaluare cu o perioadă rezonabilă, dacă este necesar.
  Planurile regionale pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice elaborate de regiunile care doresc să solicite pachetul financiar suplimentar vor fi evaluate de statul membru, pentru a asigura coerența cu planul național pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice și pentru a evita suprapunerea măsurilor. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Comisia evaluează planul și, după caz, orice modificare a planului respectiv prezentată de un stat membru în conformitate cu articolul 17, din punctul de vedere al conformității cu dispozițiile prezentului regulament. Atunci când efectuează evaluarea, Comisia acționează în strânsă cooperare cu statul membru în cauză. Comisia poate face observații sau solicita informații suplimentare. Statul membru în cauză furnizează informațiile suplimentare solicitate și poate revizui planul, dacă este necesar, inclusiv după transmiterea oficială a acestuia. Statul membru în cauză și Comisia pot stabili de comun acord să prelungească termenul pentru evaluare cu o perioadă rezonabilă, dacă este necesar.

Comisia evaluează planul și, după caz, orice modificare a planului respectiv prezentată de un stat membru în conformitate cu articolul 17, din punctul de vedere al conformității cu dispozițiile prezentului regulament. Atunci când efectuează evaluarea, Comisia acționează în strânsă cooperare cu statul membru în cauză. Comisia poate face observații sau solicita informații suplimentare. Statul membru în cauză furnizează informațiile suplimentare solicitate și poate revizui planul, dacă este necesar, inclusiv după transmiterea oficială a acestuia. Statul membru în cauză și Comisia pot stabili de comun acord să prelungească termenul pentru evaluare cu o perioadă rezonabilă, dacă este necesar.
  Planurile regionale pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice elaborate de regiunile care doresc să solicite pachetul financiar suplimentar vor fi evaluate de statul membru, pentru a asigura coerența cu planul național pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice și pentru a evita suprapunerea măsurilor.

Expunere de motive

Componenta regională este esențială pentru punerea în aplicare și succesul Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. Autoritățile locale și regionale cunosc cel mai bine problemele și circumstanțele socioeconomice ale teritoriilor lor, fiind în măsură să identifice mai bine persoanele și sectoarele cele mai vulnerabile.

Amendamentul 39

Articolul 15 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia evaluează relevanța, eficacitatea, eficiența și coerența planului după cum urmează: | Comisia evaluează relevanța, eficacitatea, eficiența și coerența planului după cum urmează: |
| (a) | în scopul evaluării relevanței, Comisia ține seama de următoarele criterii: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Comisia evaluează relevanța, eficacitatea, eficiența și coerența planului după cum urmează:

Comisia evaluează relevanța, eficacitatea, eficiența și coerența planului după cum urmează:

(a)

în scopul evaluării relevanței, Comisia ține seama de următoarele criterii:

| (a) | în scopul evaluării relevanței, Comisia ține seama de următoarele criterii: |
| --- | --- |

(a)

în scopul evaluării relevanței, Comisia ține seama de următoarele criterii:

| | (i) | dacă planul reprezintă un răspuns la impactul social și la provocările cu care se confruntă gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili din statul membru în cauză generate de instituirea sistemului de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier instituit în temeiul capitolului IVa din Directiva 2003/87/CE, în special gospodăriile afectate de sărăcia energetică, ținând seama în mod corespunzător de provocările identificate în evaluările Comisiei privind actualizarea planului național integrat privind energia și clima al statului membru în cauză și de progresele înregistrate în temeiul articolului 9 alineatul (3) și al articolelor 13 și 29 din Regulamentul (UE) 2018/1999, precum și în recomandările Comisiei către statele membre referitoare la obiectivul pe termen lung de realizare a neutralității climatice în Uniune până în 2050, emise în temeiul articolului 34 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Aceasta ține seama de provocările specifice și de alocarea financiară a statului membru în cauză; |
| --- | --- | --- |

(i)

dacă planul reprezintă un răspuns la impactul social și la provocările cu care se confruntă gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili din statul membru în cauză generate de instituirea sistemului de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier instituit în temeiul capitolului IVa din Directiva 2003/87/CE, în special gospodăriile afectate de sărăcia energetică, ținând seama în mod corespunzător de provocările identificate în evaluările Comisiei privind actualizarea planului național integrat privind energia și clima al statului membru în cauză și de progresele înregistrate în temeiul articolului 9 alineatul (3) și al articolelor 13 și 29 din Regulamentul (UE) 2018/1999, precum și în recomandările Comisiei către statele membre referitoare la obiectivul pe termen lung de realizare a neutralității climatice în Uniune până în 2050, emise în temeiul articolului 34 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Aceasta ține seama de provocările specifice și de alocarea financiară a statului membru în cauză;

| | (i) | dacă planul reprezintă un răspuns la impactul social și la provocările cu care se confruntă gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili din statul membru în cauză generate de instituirea sistemului de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier instituit în temeiul capitolului IVa din Directiva 2003/87/CE, în special gospodăriile afectate de sărăcia energetică, ținând seama în mod corespunzător de provocările identificate în evaluările Comisiei privind actualizarea planului național integrat privind energia și clima al statului membru în cauză și de progresele înregistrate în temeiul articolului 9 alineatul (3) și al articolelor 13 și 29 din Regulamentul (UE) 2018/1999, precum și în recomandările Comisiei către statele membre referitoare la obiectivul pe termen lung de realizare a neutralității climatice în Uniune până în 2050, emise în temeiul articolului 34 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Aceasta ține seama de provocările specifice și de alocarea financiară a statului membru în cauză; |
| --- | --- | --- |

(i)

dacă planul reprezintă un răspuns la impactul social și la provocările cu care se confruntă gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili din statul membru în cauză generate de instituirea sistemului de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier instituit în temeiul capitolului IVa din Directiva 2003/87/CE, în special gospodăriile afectate de sărăcia energetică, ținând seama în mod corespunzător de provocările identificate în evaluările Comisiei privind actualizarea planului național integrat privind energia și clima al statului membru în cauză și de progresele înregistrate în temeiul articolului 9 alineatul (3) și al articolelor 13 și 29 din Regulamentul (UE) 2018/1999, precum și în recomandările Comisiei către statele membre referitoare la obiectivul pe termen lung de realizare a neutralității climatice în Uniune până în 2050, emise în temeiul articolului 34 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Aceasta ține seama de provocările specifice și de alocarea financiară a statului membru în cauză;

| | (ii) | dacă se preconizează că planul va garanta că nicio măsură sau investiție inclusă în plan nu prejudiciază în mod semnificativ obiectivele de mediu în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852; |
| --- | --- | --- |

(ii)

dacă se preconizează că planul va garanta că nicio măsură sau investiție inclusă în plan nu prejudiciază în mod semnificativ obiectivele de mediu în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852;

| | (ii) | dacă se preconizează că planul va garanta că nicio măsură sau investiție inclusă în plan nu prejudiciază în mod semnificativ obiectivele de mediu în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852; |
| --- | --- | --- |

(ii)

dacă se preconizează că planul va garanta că nicio măsură sau investiție inclusă în plan nu prejudiciază în mod semnificativ obiectivele de mediu în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852;

| | (iii) | dacă planul conține măsuri și investiții care contribuie la tranziția verde, inclusiv la abordarea provocărilor rezultate din aceasta și, în special, la îndeplinirea obiectivelor Uniunii în materie de climă și energie pentru 2030 și a jaloanelor pentru 2030 ale Strategiei pentru mobilitate; |
| --- | --- | --- |

(iii)

dacă planul conține măsuri și investiții care contribuie la tranziția verde, inclusiv la abordarea provocărilor rezultate din aceasta și, în special, la îndeplinirea obiectivelor Uniunii în materie de climă și energie pentru 2030 și a jaloanelor pentru 2030 ale Strategiei pentru mobilitate;

| | (iii) | dacă planul conține măsuri și investiții care contribuie la tranziția verde, inclusiv la abordarea provocărilor rezultate din aceasta și, în special, la îndeplinirea obiectivelor Uniunii în materie de climă și energie pentru 2030 și a jaloanelor pentru 2030 ale Strategiei pentru mobilitate; |
| --- | --- | --- |

(iii)

dacă planul conține măsuri și investiții care contribuie la tranziția verde, inclusiv la abordarea provocărilor rezultate din aceasta și, în special, la îndeplinirea obiectivelor Uniunii în materie de climă și energie pentru 2030 și a jaloanelor pentru 2030 ale Strategiei pentru mobilitate;

| | (iv) | dacă planul a fost elaborat și dezvoltat printr-o participare semnificativă și favorabilă incluziunii a tuturor părților interesate relevante; |
| --- | --- | --- |

(iv)

dacă planul a fost elaborat și dezvoltat printr-o participare semnificativă și favorabilă incluziunii a tuturor părților interesate relevante;

| | (v) | dacă planul conține o analiză a impactului de gen și o explicație a modului în care se preconizează că măsurile și investițiile cuprinse în plan vor aborda dimensiunea de gen a sărăciei energetice și în materie de mobilitate și vor asigura un impact echilibrat din punctul de vedere al genului, contribuind totodată la integrarea egalității de gen, în conformitate cu strategia națională privind egalitatea de gen, cu Pilonul european al drepturilor sociale și cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU; |
| --- | --- | --- |

(v)

dacă planul conține o analiză a impactului de gen și o explicație a modului în care se preconizează că măsurile și investițiile cuprinse în plan vor aborda dimensiunea de gen a sărăciei energetice și în materie de mobilitate și vor asigura un impact echilibrat din punctul de vedere al genului, contribuind totodată la integrarea egalității de gen, în conformitate cu strategia națională privind egalitatea de gen, cu Pilonul european al drepturilor sociale și cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU;

| | (vi) | dacă planul îmbunătățește condițiile de adaptare la efectele schimbărilor climatice pentru gospodăriile și IMM-urile care se confruntă cu sărăcia energetică și în materie de mobilitate; |
| --- | --- | --- |

(vi)

dacă planul îmbunătățește condițiile de adaptare la efectele schimbărilor climatice pentru gospodăriile și IMM-urile care se confruntă cu sărăcia energetică și în materie de mobilitate;

| (b) | în scopul evaluării eficacității, Comisia ține seama de următoarele criterii: |
| --- | --- |

(b)

în scopul evaluării eficacității, Comisia ține seama de următoarele criterii:

| (b) | în scopul evaluării eficacității, Comisia ține seama de următoarele criterii: |
| --- | --- |

(b)

în scopul evaluării eficacității, Comisia ține seama de următoarele criterii:

| | (i) | dacă se preconizează că planul va avea un impact de durată asupra provocărilor abordate de plan și, în special, asupra gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile și utilizatorilor de transport vulnerabili, în special asupra gospodăriilor afectate de sărăcia energetică, în statul membru în cauză; |
| --- | --- | --- |

(i)

dacă se preconizează că planul va avea un impact de durată asupra provocărilor abordate de plan și, în special, asupra gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile și utilizatorilor de transport vulnerabili, în special asupra gospodăriilor afectate de sărăcia energetică, în statul membru în cauză;

| | (i) | dacă se preconizează că planul va avea un impact de durată asupra provocărilor abordate de plan și, în special, asupra gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile și utilizatorilor de transport vulnerabili, în special asupra gospodăriilor afectate de sărăcia energetică, în statul membru în cauză; |
| --- | --- | --- |

(i)

dacă se preconizează că planul va avea un impact de durată asupra provocărilor abordate de plan și, în special, asupra gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile și utilizatorilor de transport vulnerabili, în special asupra gospodăriilor afectate de sărăcia energetică, în statul membru în cauză;

| | (ii) | dacă se preconizează că măsurile propuse de statul membru în cauză vor asigura o monitorizare și o implementare eficace a planului, inclusiv a calendarului, a jaloanelor și a țintelor prevăzute și a indicatorilor aferenți; |
| --- | --- | --- |

(ii)

dacă se preconizează că măsurile propuse de statul membru în cauză vor asigura o monitorizare și o implementare eficace a planului, inclusiv a calendarului, a jaloanelor și a țintelor prevăzute și a indicatorilor aferenți;

| | (ii) | dacă se preconizează că măsurile propuse de statul membru în cauză vor asigura o monitorizare și o implementare eficace a planului, inclusiv a calendarului, a jaloanelor și a țintelor prevăzute și a indicatorilor aferenți; |
| --- | --- | --- |

(ii)

dacă se preconizează că măsurile propuse de statul membru în cauză vor asigura o monitorizare și o implementare eficace a planului, inclusiv a calendarului, a jaloanelor și a țintelor prevăzute și a indicatorilor aferenți;

| | (iii) | dacă măsurile și investițiile propuse de statul membru în cauză sunt coerente și conforme cu cerințele prevăzute în Directiva [aaaa/nnn] [Propunere de reformare a Directivei 2012/27/UE], Directiva (UE) 2018/2001, Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului, Directiva (UE) 2019/1161 a Parlamentului European și a Consiliului și Directiva 2010/31/UE; |
| --- | --- | --- |

(iii)

dacă măsurile și investițiile propuse de statul membru în cauză sunt coerente și conforme cu cerințele prevăzute în Directiva [aaaa/nnn] [Propunere de reformare a Directivei 2012/27/UE], Directiva (UE) 2018/2001, Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului, Directiva (UE) 2019/1161 a Parlamentului European și a Consiliului și Directiva 2010/31/UE;

| | (iii) | dacă măsurile și investițiile propuse de statul membru în cauză sunt coerente și conforme cu cerințele prevăzute în Directiva [aaaa/nnn] [Propunere de reformare a Directivei 2012/27/UE], Directiva (UE) 2018/2001, Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului, Directiva (UE) 2019/1161 a Parlamentului European și a Consiliului și Directiva 2010/31/UE; |
| --- | --- | --- |

(iii)

dacă măsurile și investițiile propuse de statul membru în cauză sunt coerente și conforme cu cerințele prevăzute în Directiva [aaaa/nnn] [Propunere de reformare a Directivei 2012/27/UE], Directiva (UE) 2018/2001, Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului, Directiva (UE) 2019/1161 a Parlamentului European și a Consiliului și Directiva 2010/31/UE;

| (c) | în scopul evaluării eficienței, Comisia ține seama de următoarele criterii: |
| --- | --- |

(c)

în scopul evaluării eficienței, Comisia ține seama de următoarele criterii:

| (c) | în scopul evaluării eficienței, Comisia ține seama de următoarele criterii: |
| --- | --- |

(c)

în scopul evaluării eficienței, Comisia ține seama de următoarele criterii:

| | (i) | dacă justificarea furnizată de statul membru cu privire la valoarea costurilor totale estimate ale planului este rezonabilă și plauzibilă și dacă este coerentă cu principiul eficienței din punctul de vedere al costurilor și proporțională cu impactul economic și social național preconizat; |
| --- | --- | --- |

(i)

dacă justificarea furnizată de statul membru cu privire la valoarea costurilor totale estimate ale planului este rezonabilă și plauzibilă și dacă este coerentă cu principiul eficienței din punctul de vedere al costurilor și proporțională cu impactul economic și social național preconizat;

| | (i) | dacă justificarea furnizată de statul membru cu privire la valoarea costurilor totale estimate ale planului este rezonabilă și plauzibilă și dacă este coerentă cu principiul eficienței din punctul de vedere al costurilor și proporțională cu impactul economic și social național preconizat; |
| --- | --- | --- |

(i)

dacă justificarea furnizată de statul membru cu privire la valoarea costurilor totale estimate ale planului este rezonabilă și plauzibilă și dacă este coerentă cu principiul eficienței din punctul de vedere al costurilor și proporțională cu impactul economic și social național preconizat;

| | (ii) | dacă se preconizează că măsurile propuse de statul membru în cauză vor duce la prevenirea, depistarea și corectarea corupției, fraudei și conflictelor de interese la utilizarea fondurilor puse la dispoziție în cadrul fondului, inclusiv măsurile care vizează evitarea dublei finanțări din cadrul fondului și al altor programe ale Uniunii; |
| --- | --- | --- |

(ii)

dacă se preconizează că măsurile propuse de statul membru în cauză vor duce la prevenirea, depistarea și corectarea corupției, fraudei și conflictelor de interese la utilizarea fondurilor puse la dispoziție în cadrul fondului, inclusiv măsurile care vizează evitarea dublei finanțări din cadrul fondului și al altor programe ale Uniunii;

| | (ii) | dacă se preconizează că măsurile propuse de statul membru în cauză vor duce la prevenirea, depistarea și corectarea corupției, fraudei și conflictelor de interese la utilizarea fondurilor puse la dispoziție în cadrul fondului, inclusiv măsurile care vizează evitarea dublei finanțări din cadrul fondului și al altor programe ale Uniunii; |
| --- | --- | --- |

(ii)

dacă se preconizează că măsurile propuse de statul membru în cauză vor duce la prevenirea, depistarea și corectarea corupției, fraudei și conflictelor de interese la utilizarea fondurilor puse la dispoziție în cadrul fondului, inclusiv măsurile care vizează evitarea dublei finanțări din cadrul fondului și al altor programe ale Uniunii;

| | (iii) | dacă jaloanele și țintele propuse de statul membru sunt eficiente din punctul de vedere al domeniului de aplicare, al obiectivelor și al acțiunilor eligibile ale fondului; |
| --- | --- | --- |

(iii)

dacă jaloanele și țintele propuse de statul membru sunt eficiente din punctul de vedere al domeniului de aplicare, al obiectivelor și al acțiunilor eligibile ale fondului;

| | (iii) | dacă jaloanele și țintele propuse de statul membru sunt eficiente din punctul de vedere al domeniului de aplicare, al obiectivelor și al acțiunilor eligibile ale fondului; |
| --- | --- | --- |

(iii)

dacă jaloanele și țintele propuse de statul membru sunt eficiente din punctul de vedere al domeniului de aplicare, al obiectivelor și al acțiunilor eligibile ale fondului;

| (d) | în scopul evaluării coerenței, Comisia analizează dacă planul conține măsuri și investiții care reprezintă acțiuni coerente. |
| --- | --- |

(d)

în scopul evaluării coerenței, Comisia analizează dacă planul conține măsuri și investiții care reprezintă acțiuni coerente.

| (d) | în scopul evaluării coerenței, Comisia analizează dacă planul conține măsuri și investiții care reprezintă acțiuni coerente. |
| --- | --- |

(d)

în scopul evaluării coerenței, Comisia analizează dacă planul conține măsuri și investiții care reprezintă acțiuni coerente.

Expunere de motive

Evaluările sunt esențiale pentru monitorizarea evoluției, eficienței și efectelor fondului. După cum s-a menționat, componenta regională este esențială pentru a ține seama de diferențele și particularitățile tuturor cetățenilor vulnerabili și ale celor mai afectați de modificarea ETS.

Amendamentul 40

Articolul 21

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia
  și statele membre
  în cauză, într-o manieră direct proporțională cu responsabilitățile lor, încurajează sinergiile și asigură o coordonare eficace între fond și alte programe și instrumente ale Uniunii, inclusiv programul InvestEU, Instrumentul de sprijin tehnic, Mecanismul de redresare și reziliență și fondurile care intră sub incidența Regulamentului (UE) 2021/1060. În scopul menționat, acestea: | Comisia
  , statele membre și regiunile
  în cauză, într-o manieră direct proporțională cu responsabilitățile lor, încurajează sinergiile și asigură o coordonare eficace între fond și alte programe și instrumente ale Uniunii, inclusiv programul InvestEU, Instrumentul de sprijin tehnic, Mecanismul de redresare și reziliență și fondurile care intră sub incidența Regulamentului (UE) 2021/1060. În scopul menționat, acestea: |
| (a) | asigură complementaritatea, sinergia, coerența și consecvența dintre diferitele instrumente de la nivelul Uniunii, de la nivel național și, dacă este cazul, de la nivel regional, atât în faza de planificare, cât și în timpul implementării; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Comisia
  și statele membre
  în cauză, într-o manieră direct proporțională cu responsabilitățile lor, încurajează sinergiile și asigură o coordonare eficace între fond și alte programe și instrumente ale Uniunii, inclusiv programul InvestEU, Instrumentul de sprijin tehnic, Mecanismul de redresare și reziliență și fondurile care intră sub incidența Regulamentului (UE) 2021/1060. În scopul menționat, acestea:

Comisia
  , statele membre și regiunile
  în cauză, într-o manieră direct proporțională cu responsabilitățile lor, încurajează sinergiile și asigură o coordonare eficace între fond și alte programe și instrumente ale Uniunii, inclusiv programul InvestEU, Instrumentul de sprijin tehnic, Mecanismul de redresare și reziliență și fondurile care intră sub incidența Regulamentului (UE) 2021/1060. În scopul menționat, acestea:

(a)

asigură complementaritatea, sinergia, coerența și consecvența dintre diferitele instrumente de la nivelul Uniunii, de la nivel național și, dacă este cazul, de la nivel regional, atât în faza de planificare, cât și în timpul implementării;

| (a) | asigură complementaritatea, sinergia, coerența și consecvența dintre diferitele instrumente de la nivelul Uniunii, de la nivel național și, dacă este cazul, de la nivel regional
  și local
  , atât în faza de planificare, cât și în timpul implementării; |
| --- | --- |

(a)

asigură complementaritatea, sinergia, coerența și consecvența dintre diferitele instrumente de la nivelul Uniunii, de la nivel național și, dacă este cazul, de la nivel regional
  și local
  , atât în faza de planificare, cât și în timpul implementării;

| (b) | optimizează mecanismele de coordonare pentru a se evita dublarea eforturilor și |
| --- | --- |

(b)

optimizează mecanismele de coordonare pentru a se evita dublarea eforturilor și

| (b) | optimizează mecanismele de coordonare pentru a se evita dublarea eforturilor și |
| --- | --- |

(b)

optimizează mecanismele de coordonare pentru a se evita dublarea eforturilor și

| (c) | asigură o cooperare strânsă între autoritățile responsabile cu implementarea și controlul la nivelul Uniunii, la nivel național și, dacă este cazul, la nivel regional pentru a îndeplini obiectivele fondului. |
| --- | --- |

(c)

asigură o cooperare strânsă între autoritățile responsabile cu implementarea și controlul la nivelul Uniunii, la nivel național și, dacă este cazul, la nivel regional pentru a îndeplini obiectivele fondului.

| (c) | asigură o cooperare strânsă între autoritățile responsabile cu implementarea și controlul la nivelul Uniunii, la nivel național și, dacă este cazul, la nivel regional
  și local
  pentru a îndeplini obiectivele fondului. |
| --- | --- |

(c)

asigură o cooperare strânsă între autoritățile responsabile cu implementarea și controlul la nivelul Uniunii, la nivel național și, dacă este cazul, la nivel regional
  și local
  pentru a îndeplini obiectivele fondului.

Expunere de motive

Evaluările sunt esențiale pentru monitorizarea evoluției, eficienței și efectelor fondului. După cum s-a menționat, componenta regională este esențială pentru a ține seama de diferențele și particularitățile tuturor cetățenilor vulnerabili și ale celor mai afectați de modificarea ETS.

Amendamentul 41

Articolul 22

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre pun datele menționate la articolul 20 alineatul (2) litera (d) punctele (i), (ii) și (iv) din prezentul regulament la dispoziția publicului și le actualizează pe un site internet unic, în formate deschise și prelucrabile automat, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1) din Directiva (UE) 2019/1024 a Parlamentului European și a Consiliului, care permit sortarea, căutarea, extragerea, compararea și reutilizarea datelor. Informațiile menționate la articolul 20 alineatul (2) litera (d) punctele (i) și (ii) din prezentul regulament nu se publică în cazurile menționate la articolul 38 alineatul (3) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 sau în cazul în care sprijinul direct pentru venit plătit este mai mic de 15 000 EUR. | Statele membre
  și regiunile
  pun datele menționate la articolul 20 alineatul (2) litera (d) punctele (i), (ii) și (iv) din prezentul regulament la dispoziția publicului și le actualizează pe un site internet unic, în formate deschise și prelucrabile automat, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1) din Directiva (UE) 2019/1024 a Parlamentului European și a Consiliului, care permit sortarea, căutarea, extragerea, compararea și reutilizarea datelor. Informațiile menționate la articolul 20 alineatul (2) litera (d) punctele (i) și (ii) din prezentul regulament nu se publică în cazurile menționate la articolul 38 alineatul (3) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 sau în cazul în care sprijinul direct pentru venit plătit este mai mic de 15 000 EUR. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre pun datele menționate la articolul 20 alineatul (2) litera (d) punctele (i), (ii) și (iv) din prezentul regulament la dispoziția publicului și le actualizează pe un site internet unic, în formate deschise și prelucrabile automat, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1) din Directiva (UE) 2019/1024 a Parlamentului European și a Consiliului, care permit sortarea, căutarea, extragerea, compararea și reutilizarea datelor. Informațiile menționate la articolul 20 alineatul (2) litera (d) punctele (i) și (ii) din prezentul regulament nu se publică în cazurile menționate la articolul 38 alineatul (3) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 sau în cazul în care sprijinul direct pentru venit plătit este mai mic de 15 000 EUR.

Statele membre
  și regiunile
  pun datele menționate la articolul 20 alineatul (2) litera (d) punctele (i), (ii) și (iv) din prezentul regulament la dispoziția publicului și le actualizează pe un site internet unic, în formate deschise și prelucrabile automat, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1) din Directiva (UE) 2019/1024 a Parlamentului European și a Consiliului, care permit sortarea, căutarea, extragerea, compararea și reutilizarea datelor. Informațiile menționate la articolul 20 alineatul (2) litera (d) punctele (i) și (ii) din prezentul regulament nu se publică în cazurile menționate la articolul 38 alineatul (3) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 sau în cazul în care sprijinul direct pentru venit plătit este mai mic de 15 000 EUR.

Expunere de motive

Componenta regională este esențială pentru punerea în aplicare și succesul Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. Autoritățile locale și regionale cunosc cel mai bine problemele și circumstanțele socioeconomice ale teritoriilor lor, fiind în măsură să identifice mai bine persoanele și sectoarele cele mai vulnerabile.

Amendamentul 42

Articolul 23 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Fiecare stat membru în cauză prezintă Comisiei, o dată la doi ani, un raport privind punerea în aplicare a planului său, ca parte a raportului său național intermediar integrat privind energia și clima în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și în conformitate cu articolul 28 din același regulament. Statele membre în cauză includ în raportul lor intermediar: | Fiecare stat membru
  și regiune
  în cauză prezintă Comisiei, o dată la doi ani, un raport privind punerea în aplicare a planului său, ca parte a raportului său național intermediar integrat privind energia și clima în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și în conformitate cu articolul 28 din același regulament. Statele membre în cauză includ în raportul lor intermediar: |
| (a) | informații cantitative detaliate privind numărul de gospodării afectate de sărăcia energetică; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Fiecare stat membru în cauză prezintă Comisiei, o dată la doi ani, un raport privind punerea în aplicare a planului său, ca parte a raportului său național intermediar integrat privind energia și clima în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și în conformitate cu articolul 28 din același regulament. Statele membre în cauză includ în raportul lor intermediar:

Fiecare stat membru
  și regiune
  în cauză prezintă Comisiei, o dată la doi ani, un raport privind punerea în aplicare a planului său, ca parte a raportului său național intermediar integrat privind energia și clima în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și în conformitate cu articolul 28 din același regulament. Statele membre în cauză includ în raportul lor intermediar:

(a)

informații cantitative detaliate privind numărul de gospodării afectate de sărăcia energetică;

| (a) | informații cantitative detaliate privind numărul de gospodării afectate de sărăcia energetică; |
| --- | --- |

(a)

informații cantitative detaliate privind numărul de gospodării afectate de sărăcia energetică;

| (b) | după caz, informații detaliate cu privire la progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivului național orientativ de reducere a numărului de gospodării afectate de sărăcia energetică; |
| --- | --- |

(b)

după caz, informații detaliate cu privire la progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivului național orientativ de reducere a numărului de gospodării afectate de sărăcia energetică;

| (b) | după caz, informații detaliate cu privire la progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivului național orientativ de reducere a numărului de gospodării afectate de sărăcia energetică; |
| --- | --- |

(b)

după caz, informații detaliate cu privire la progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivului național orientativ de reducere a numărului de gospodării afectate de sărăcia energetică;

| (c) | informații detaliate privind rezultatele măsurilor și investițiilor incluse în planurile lor; |
| --- | --- |

(c)

informații detaliate privind rezultatele măsurilor și investițiilor incluse în planurile lor;

| (c) | informații detaliate privind rezultatele măsurilor și investițiilor incluse în planurile lor; |
| --- | --- |

(c)

informații detaliate privind rezultatele măsurilor și investițiilor incluse în planurile lor;

| (d) | informații raportate cu privire la politicile și măsurile privind gazele cu efect de seră și la previziuni, precum și cu privire la sărăcia energetică, furnizate în temeiul articolului 18 și al articolului 24 din Regulamentul (UE) 2018/1999; |
| --- | --- |

(d)

informații raportate cu privire la politicile și măsurile privind gazele cu efect de seră și la previziuni, precum și cu privire la sărăcia energetică, furnizate în temeiul articolului 18 și al articolului 24 din Regulamentul (UE) 2018/1999;

| (d) | informații raportate cu privire la politicile și măsurile privind gazele cu efect de seră și la previziuni, precum și cu privire la sărăcia energetică, furnizate în temeiul articolului 18 și al articolului 24 din Regulamentul (UE) 2018/1999; |
| --- | --- |

(d)

informații raportate cu privire la politicile și măsurile privind gazele cu efect de seră și la previziuni, precum și cu privire la sărăcia energetică, furnizate în temeiul articolului 18 și al articolului 24 din Regulamentul (UE) 2018/1999;

| (e) | informații raportate în cadrul strategiilor de renovare a clădirilor pe termen lung în temeiul Directivei 2010/31/UE; |
| --- | --- |

(e)

informații raportate în cadrul strategiilor de renovare a clădirilor pe termen lung în temeiul Directivei 2010/31/UE;

| (e) | informații raportate în cadrul strategiilor de renovare a clădirilor pe termen lung în temeiul Directivei 2010/31/UE; |
| --- | --- |

(e)

informații raportate în cadrul strategiilor de renovare a clădirilor pe termen lung în temeiul Directivei 2010/31/UE;

| (f) | în 2027, o evaluare a planului menționat la articolul 17 alineatul (5), având în vedere efectele directe reale ale sistemului de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier instituit în temeiul capitolului IVa din Directiva 2003/87/CE; |
| --- | --- |

(f)

în 2027, o evaluare a planului menționat la articolul 17 alineatul (5), având în vedere efectele directe reale ale sistemului de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier instituit în temeiul capitolului IVa din Directiva 2003/87/CE;

| (f) | în 2027, o evaluare a planului menționat la articolul 17 alineatul (5), având în vedere efectele directe reale ale sistemului de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier instituit în temeiul capitolului IVa din Directiva 2003/87/CE; |
| --- | --- |

(f)

în 2027, o evaluare a planului menționat la articolul 17 alineatul (5), având în vedere efectele directe reale ale sistemului de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier instituit în temeiul capitolului IVa din Directiva 2003/87/CE;

| (g) | informații privind modificările aduse planului lor în conformitate cu articolul 17. |
| --- | --- |

(g)

informații privind modificările aduse planului lor în conformitate cu articolul 17.

| (g) | informații privind modificările aduse planului lor în conformitate cu articolul 17; |
| --- | --- |

(g)

informații privind modificările aduse planului lor în conformitate cu articolul 17;

| (h) | o revizuire periodică a evaluării vulnerabilității teritoriilor din regiuni, în special în teritoriile cu handicapuri naturale permanente și deosebit de vulnerabile, cum ar fi regiunile insulare și montane, și monitorizarea impactului real al măsurilor suplimentare din cadrul ETS la nivelul NUTS 2 sau NUTS 3; |
| --- | --- |

(h)

o revizuire periodică a evaluării vulnerabilității teritoriilor din regiuni, în special în teritoriile cu handicapuri naturale permanente și deosebit de vulnerabile, cum ar fi regiunile insulare și montane, și monitorizarea impactului real al măsurilor suplimentare din cadrul ETS la nivelul NUTS 2 sau NUTS 3;

Expunere de motive

Evaluările sunt esențiale pentru monitorizarea evoluției, eficienței și efectelor fondului. După cum s-a menționat, componenta regională este esențială pentru a ține seama de diferențele și particularitățile tuturor cetățenilor vulnerabili și ale celor mai afectați de modificarea ETS.

Propunere de directivă a Consiliului privind restructurarea cadrului Uniunii de impozitare a produselor energetice și a energiei electrice (reformare)

COM(2021) 563 final

Amendamentul 43

Considerentul (28)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Se pot dovedi necesare reduceri specifice ale nivelului de impozitare pentru a se aborda impactul social al taxelor pe energie. Se poate dovedi necesară, cu titlu temporar, o scutire de la impozitare pentru a se proteja gospodăriile vulnerabile. | Se pot dovedi necesare reduceri specifice ale nivelului de impozitare pentru a se aborda impactul social al taxelor pe energie. Se poate dovedi necesară, cu titlu temporar, o scutire de la impozitare pentru a se proteja gospodăriile vulnerabile
  , microîntreprinderile și întreprinderile mici vulnerabile și utilizatorii de mobilitate vulnerabili, inclusiv în regiunile rurale, montane, periferice sau insulare
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Se pot dovedi necesare reduceri specifice ale nivelului de impozitare pentru a se aborda impactul social al taxelor pe energie. Se poate dovedi necesară, cu titlu temporar, o scutire de la impozitare pentru a se proteja gospodăriile vulnerabile.

Se pot dovedi necesare reduceri specifice ale nivelului de impozitare pentru a se aborda impactul social al taxelor pe energie. Se poate dovedi necesară, cu titlu temporar, o scutire de la impozitare pentru a se proteja gospodăriile vulnerabile
  , microîntreprinderile și întreprinderile mici vulnerabile și utilizatorii de mobilitate vulnerabili, inclusiv în regiunile rurale, montane, periferice sau insulare
  .

Expunere de motive

Adaptarea formulării la propunerea privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, deoarece impozitarea energiei poate fi utilizată pentru a completa măsurile sociale planificate.

Amendamentul 44

Articolul 17

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În sensul literei (c), produsele energetice și energia electrică utilizate de gospodăriile recunoscute ca fiind vulnerabile pot fi scutite
  pe o perioadă maximă de zece ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive
  . În sensul prezentului paragraf, „gospodării vulnerabile” înseamnă gospodăriile afectate în mod semnificativ de impactul prezentei directive ceea ce, în sensul prezentei directive, înseamnă că se află sub pragul „riscului de sărăcie”, definit ca 60 % din mediana națională a venitului disponibil pe adult-echivalent. | În sensul literei (c), produsele energetice și energia electrică utilizate de gospodăriile recunoscute
  la nivel național sau regional
  ca fiind vulnerabile pot fi scutite. În sensul prezentului paragraf, „gospodării vulnerabile” înseamnă gospodăriile afectate în mod semnificativ de impactul prezentei directive ceea ce, în sensul prezentei directive, înseamnă că se află sub pragul „riscului de sărăcie”, definit ca 60 % din mediana națională a venitului disponibil pe adult-echivalent
  , iar consumul lor nu depășește minimul necesar pentru condiții de viață decente aplicabile regiunii respective
  .
  „Gospodării vulnerabile” înseamnă, de asemenea, gospodăriile care se confruntă cu sărăcia energetică sau gospodăriile, inclusiv cele cu venituri sub medie, care sunt afectate în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii clădirilor și transporturilor în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În sensul literei (c), produsele energetice și energia electrică utilizate de gospodăriile recunoscute ca fiind vulnerabile pot fi scutite
  pe o perioadă maximă de zece ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive
  . În sensul prezentului paragraf, „gospodării vulnerabile” înseamnă gospodăriile afectate în mod semnificativ de impactul prezentei directive ceea ce, în sensul prezentei directive, înseamnă că se află sub pragul „riscului de sărăcie”, definit ca 60 % din mediana națională a venitului disponibil pe adult-echivalent.

În sensul literei (c), produsele energetice și energia electrică utilizate de gospodăriile recunoscute
  la nivel național sau regional
  ca fiind vulnerabile pot fi scutite. În sensul prezentului paragraf, „gospodării vulnerabile” înseamnă gospodăriile afectate în mod semnificativ de impactul prezentei directive ceea ce, în sensul prezentei directive, înseamnă că se află sub pragul „riscului de sărăcie”, definit ca 60 % din mediana națională a venitului disponibil pe adult-echivalent
  , iar consumul lor nu depășește minimul necesar pentru condiții de viață decente aplicabile regiunii respective
  .
  „Gospodării vulnerabile” înseamnă, de asemenea, gospodăriile care se confruntă cu sărăcia energetică sau gospodăriile, inclusiv cele cu venituri sub medie, care sunt afectate în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii clădirilor și transporturilor în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE
  .

Expunere de motive

Nu ar trebui să existe o perioadă maximă de derogare în cazul în care gospodăria respectivă se află încă într-o situație vulnerabilă. Definiția „gospodăriei vulnerabile” este adaptată la cea inclusă în Regulamentul privind fondul.

Amendamentul 45

Articolul 31

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| [...]. Raportul ține seama de buna funcționare a pieței interne, de aspectele sociale și de mediu, de valoarea reală a nivelurilor minime de impozitare și de obiectivele relevante mai ample ale tratatelor. | [...]. Raportul ține seama de buna funcționare a pieței interne, de aspectele sociale și de mediu,
  de cele regionale și locale,
  de valoarea reală a nivelurilor minime de impozitare și de obiectivele relevante mai ample ale tratatelor. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

[...]. Raportul ține seama de buna funcționare a pieței interne, de aspectele sociale și de mediu, de valoarea reală a nivelurilor minime de impozitare și de obiectivele relevante mai ample ale tratatelor.

[...]. Raportul ține seama de buna funcționare a pieței interne, de aspectele sociale și de mediu,
  de cele regionale și locale,
  de valoarea reală a nivelurilor minime de impozitare și de obiectivele relevante mai ample ale tratatelor.

Expunere de motive

Perspectiva regională ar trebui evaluată.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR)

| 1. | salută anunțarea instituirii Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ca modalitate de a echilibra efectele negative asupra celor mai amenințate grupuri și teritorii și de a asigura o tranziție durabilă din punct de vedere social; subliniază că politicile privind clima și energia, precum și piața carbonului nu trebuie să afecteze gospodăriile, microîntreprinderile și întreprinderile mici vulnerabile și utilizatorii de mobilitate, inclusiv din zonele rurale și îndepărtate, deoarece s-a înregistrat o creștere semnificativă a ponderii persoanelor care se confruntă cu sărăcia energetică și în materie de mobilitate din vara anului 2021, din cauza creșterii susținute a prețurilor la energie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că autoritățile locale și regionale sunt actori foarte relevanți în domeniul energiei și al climei, deoarece cunosc cel mai bine caracteristicile teritoriilor și contextul social și economic în care sunt puse în aplicare aceste politici, având, de asemenea, competențe în acest domeniu, și pot adopta abordarea cea mai adecvată pentru a le spori eficacitatea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită ca evaluarea și aprobarea planurilor să se concentreze pe asigurarea faptului că măsurile prevăzute sunt adaptate în funcție de cei vizați și, prin urmare, că grupurile definite în propunere sunt efectiv sprijinite. Resursele alocate în cadrul Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice sunt limitate, astfel încât trebuie să se acorde o atenție deosebită sprijinirii celor mai vulnerabile gospodării, microîntreprinderi și întreprinderi mici, precum și a celor mai vulnerabili utilizatori de mobilitate, inclusiv din zonele rurale și îndepărtate; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că toate politicile care afectează întreprinderile și gospodăriile ar trebui să se bazeze pe dovezi și, în acest sens, Comisia, Eurostat și autoritățile locale și regionale ar trebui să coopereze pentru crearea unor structuri fiabile de gestionare și colectare a datelor, cu acces liber pentru toți factorii de decizie și toate părțile interesate; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că autonomia strategică este esențială în ceea ce privește aprovizionarea cu energie a Europei; subliniază că nu este suficientă eliminarea treptată a dependenței noastre de aprovizionarea cu combustibili fosili numai din Federația Rusă, dar consideră planul REPowerEU drept un mod de a accelera tranziția energetică curată, de a reduce dependența UE de importurile de energie și de materii prime și, astfel, de a diminua riscurile politice, economice și de securitate ce rezultă din aceste importuri. Aceasta înseamnă că investițiile masive și măsurile concrete menite să accelereze dezvoltarea energiei din surse regenerabile și să crească eficiența energetică, circularitatea și energia electrică curată și hidrogenul verde, precum și cercetarea în domeniul combustibililor sustenabili alternativi trebuie prioritizate și corelate; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că este important ca statele membre să aibă posibilitatea de a combate sărăcia energetică și în materie de mobilitate prin multe mijloace diferite. Una dintre acestea este modelul chiriei cu toate cheltuielile incluse, ceea ce înseamnă că proprietarul este responsabil pentru o temperatură interioară adecvată și, prin urmare, are un stimulent clar pentru creșterea eficienței energetice. Acest lucru contravine în prezent interpretării Comisiei cu privire la raportul cost-eficacitate din Directiva privind eficiența energetică, care se axează pe contorizarea și facturarea individuală a căldurii. |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită Comisiei să inițieze cercetări și consultări cu actorii relevanți pentru a defini clar necesarul minim de energie al unei gospodării pentru condiții de trai decente, pe baza unor date și serii de timp fiabile, ținând cont de diferențele regionale și, în același timp, pe baza unui concept inovator; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută Comunicarea Comisiei Europene intitulată „Un set de măsuri de acțiune și de sprijin pentru abordarea creșterii prețurilor energiei”, încurajând statele membre să utilizeze măsurile definite în „setul de măsuri”; salută propunerea Comisiei Europene de recomandare a Consiliului privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică; invită autoritățile naționale să ia în considerare de urgență aceste măsuri, pentru a asigura o tranziție echitabilă, fără a lăsa pe nimeni în urmă, determinând în același timp autoritățile locale și regionale să participe la punerea lor în aplicare și respectând diferențele teritoriale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește că Convenția primarilor pentru climă și energie și-a demonstrat utilitatea în ceea ce privește contribuția la aspectele legate de eficiența energetică și climă, astfel încât Directiva privind impozitarea energiei reformată (ETD) și noul Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „noul fond”) ar trebui să profite de cunoștințele și expertiza membrilor convenției, precum și de acțiunile accelerate incluse în planurile de acțiune privind energia durabilă (PMUD) la nivel local sau regional; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută faptul că CE însoțește propunerea de revizuire a Directivei privind impozitarea energiei cu o grilă de subsidiaritate, deși își exprimă regretul cu privire la faptul că aceasta lipsește din propunerea privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. Raționamentul prezentat în legătură cu valoarea adăugată europeană a propunerilor și cu punerea în aplicare a măsurilor care decurg din competențele UE în domeniul transporturilor, al schimbărilor climatice, al mediului și al pieței interne este în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că există regiuni din întreaga Europă în care încălzirea și răcirea centralizată ar putea fi o soluție mai fiabilă, mai eficientă și mai accesibilă pentru cetățeni, astfel încât noul fond ar trebui să fie armonizat cu alte fonduri ESI pentru a oferi un sprijin suficient pentru costurile de renovare a apartamentelor și a locuințelor, astfel încât acestea să se poată conecta la noile sisteme; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că viitorul producției de energie electrică are un caracter mai descentralizat decât înainte și, în acest sens, gospodăriile și întreprinderile pregătite să se implice în implementarea energiei fotovoltaice sau eoliene au nevoie de un sprijin mai adaptat pentru rețelele inteligente descentralizate și pentru a elimina birocrația inutilă; aceasta presupune și sprijin specific din partea Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice pentru comunitățile de energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

12.

| 13. | constată că există mai multe scheme de sprijin din fondurile ESI în statele membre care favorizează măsurile de eficiență energetică care vizează gospodăriile și întreprinderile, astfel încât ar putea fi util să se elaboreze orientări clare și mecanisme de sprijin pentru cele mai vulnerabile gospodării, microîntreprinderi și întreprinderi mici care se confruntă cu sărăcia energetică și din perspectiva mobilității, pentru a elimina orice risc de a exclude persoanele care au cea mai mare nevoie de sprijin; |
| --- | --- |

13.

| 14. | recomandă statelor membre, regiunilor și localităților să actualizeze planurile urbane și de utilizare a terenurilor, precum și accesul la practicile legate de autorizațiile de construcție, pentru a reduce taxele și costurile și a evita birocrația pentru investițiile gospodăriilor și întreprinderilor în eficiența energetică; |
| --- | --- |

14.

Referitor la propunerea privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice

| 15. | salută propunerea privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, ca o declarație de solidaritate și de angajament pentru realizarea unei tranziții juste și echitabile din punct de vedere social, ca instrument esențial pentru sprijinirea cetățenilor cei mai afectați de tranziția către neutralitatea climatică și ca răspuns la apelul nostru de a consolida integritatea și funcționarea schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS), oferind, în același timp, sprijin pentru regiunile și grupurile vulnerabile; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită ca cel puțin 35 % din pachetul financiar al Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice să fie gestionat direct de autoritățile locale și regionale, deoarece acestea pot cartografia mai exact vulnerabilitățile și sunt responsabile pentru punerea în aplicare eficientă, cu succes și cu obiective precise a măsurilor definite în planuri, care pot viza și aborda cu adevărat nevoile grupurilor cu venituri mai mici, inclusiv ale celor expuse riscului de sărăcie; |
| --- | --- |

16.

| 17. | regretă faptul că nu a fost efectuată nicio evaluare concretă și specifică a impactului înainte de prezentarea propunerii privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. O astfel de evaluare ar fi permis o apreciere exactă a impactului distributiv al mecanismului, funcționării, gestionării și măsurilor fondului, punând accentul pe consecințele și beneficiile pentru cetățenii cei mai vulnerabili, precum și la nivel local și regional, permițând, de asemenea, o mai bună identificare a categoriilor celor mai vulnerabile din punct de vedere financiar, pentru a canaliza corespunzător sprijinul către cei care au cea mai mare nevoie de el; |
| --- | --- |

17.

| 18. | recomandă ca CoR, în calitate de organism care reprezintă autoritățile locale și regionale, să joace un rol de facilitare în modelarea și punerea în aplicare a planurilor pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, oferind o oportunitate suplimentară de a ajunge la nivel local și regional dincolo de cadrele naționale ale statelor membre; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită recunoașterea rolului autorităților locale și regionale ca factori-cheie care contribuie la planurile naționale pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, având în vedere că acestea sunt nivelul de guvernare cel mai apropiat de cetățeni și pot furniza cunoștințe și expertiză importante dezvoltate pe teren, garantând, în același timp, că elaborarea planurilor pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice nu adaugă o sarcină administrativă pentru autoritățile locale și regionale; propune ca autoritățile locale și regionale să aibă posibilitatea de a elabora planuri regionale pentru atenuarea impactului social al climei în conformitate cu cele de la nivel național, în conformitate cu principiile parteneriatului, guvernanței pe mai multe niveluri, subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

19.

| 20. | menționează că una dintre poverile renovării eficiente din punct de vedere energetic a fondului locativ este lipsa accesului la cunoștințe privind eficiența energetică și la soluțiile de ultimă generație deja accesibile pe piață; pentru a rezolva această problemă, CoR sugerează finanțarea acestor măsuri și din noul fond; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că există o legătură foarte slabă între prețurile la energie și puterea generală de cumpărare și, deși utilizarea PIB-ului sau a VNB-ului în SPC ca indicator global este adecvată pentru politica generală de coeziune, în ceea ce privește consumul de energie, solicită Comisiei să găsească un indicator la fel de fiabil ca PIB-ul și VNB-ul, dar care să reflecte mai bine comportamentul legat de consumul de energie al gospodăriilor și al întreprinderilor din Europa și care să ofere statelor membre mai multă flexibilitate pentru a elimina discrepanțele cauzate de statistici în alocarea fondurilor UE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că, deși obiectivul Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice este un pas în direcția cea bună către realizarea unei tranziții verzi echitabile, ar trebui să se depună eforturi suplimentare în termeni financiari. Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice în sine nu va fi suficient pentru a aborda efectele sociale nedorite și deficiențele economice ale măsurilor de atingere a neutralității climatice. Sugerează ca veniturile provenite din ETS II să fie alocate parțial Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice și măsurilor care vizează asigurarea faptului că nimeni nu se confruntă cu dezavantaje în urma realizării neutralității climatice; sugerează ca, în cazul în care prețul carbonului conduce la venituri mai mari decât cele preconizate, pachetul financiar al Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice să se majoreze în consecință. CoR pledează pentru mai multe forme de sprijin economic care să poată ține seama de particularitățile teritoriilor, populațiilor, sectoarelor, orașelor și regiunilor. Deși există voința de a sprijini persoanele cele mai vulnerabile, va trebui să se acorde o atenție deosebită caracterului adecvat al măsurilor și ajutorului acordat persoanelor fără adăpost, femeilor, cetățenilor fără resurse, tinerilor și entităților mai slabe din punct de vedere financiar; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită Parlamentului European și Consiliului să nu promoveze niciun tip de mobilitate individuală motorizată din noul fond și, în schimb, să sprijine soluțiile de mobilitate durabilă cu emisii zero
  și
  cu emisii scăzute (electrice, hibride sau pe bază de hidrogen) și serviciile de mobilitate integrate; |
| --- | --- |

23.

Referitor la revizuirea Directivei privind impozitarea energiei

| 24. | salută propunerea de directivă care are scopul de a alinia impozitarea energiei la conținutul energetic real și la performanța de mediu, oferind astfel stimulente pentru reducerea emisiilor de CO2 și contribuind la realizarea noilor obiective climatice ale UE. Structura actuală a directivei nu reflectă acest lucru, după cum a subliniat și Curtea de Conturi Europeană (12). |
| --- | --- |

24.

| 25. | regretă lipsa unei grile specifice de subsidiaritate pentru propunerea privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, deși salută faptul că propunerea legislativă se bazează pe articolul 91 alineatul (1) litera (d), articolul 192 alineatul (1) și articolul 194 alineatul (1) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”), care se referă la transporturi, schimbări climatice și energie și consideră că propunerea evidențiază în mod clar valoarea sa adăugată europeană și respectă principiile subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută includerea posibilității ca statele membre să sprijine grupurile vulnerabile și să protejeze gospodăriile împotriva sărăciei energetice, contracarând posibilele efecte negative ale taxei; |
| --- | --- |

26.

| 27. | salută revizuirea Directivei privind impozitarea energiei, astfel încât conținutul acesteia să fie modificat și adaptat la nevoia de intensificare a acțiunilor climatice și de protecție a mediului, fiind totodată în măsură să sprijine dezvoltarea și extinderea energiei din surse regenerabile și să mențină funcționarea corectă a pieței interne, aliniind impozitarea produselor energetice și a electricității la politicile UE în domeniul energiei și al climei; |
| --- | --- |

27.

| 28. | sugerează analizarea modelelor teritoriale pentru statele membre la nivel regional, pentru a permite scutiri aplicate la nivel regional sau chiar locale sau reduceri ori alte măsuri compensatorii acordate în circumstanțe speciale, cum ar fi riscul de sărăcie, pentru gospodăriile și întreprinderile cele mai afectate; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că în Europa există regiuni în care lemnul de foc este utilizat pentru încălzire și gătit, ca un semn clar al sărăciei energetice; în astfel de circumstanțe, atât reformarea ETD, cât și a ETS2 vor afecta acești consumatori și, în consecință, recomandă instituirea de programe suplimentare pentru a sprijini, în ceea ce privește combustibilii, trecerea de la lemnul de foc la sursele de energie curată și eficientă din surse regenerabile. |
| --- | --- |

29.

Bruxelles, 27 aprilie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

1

(2)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

2

(3)  Date din 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01])

3

(4)  Date din 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01])

4

(5)  
  Aprobat de Consiliul European la 24 și 25 iunie 2021.

5

Aprobat de Consiliul European la 24 și 25 iunie 2021.

(6)  
  Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1296/2013 (JO L 231, 30.6.2021, p. 21).

6

Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1296/2013 (JO L 231, 30.6.2021, p. 21).

(7)  
  Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (JO L 231, 30.6.2021, p. 1).

7

Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (JO L 231, 30.6.2021, p. 1).

(8)  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

8

(9)  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

9

(10)  JO L 357, 27.10.2020, p. 35.

10

(11)  JO L 357, 27.10.2020, p. 35.

11

(12)  Analiza Curții de Conturi Europene 01/2022: Impozitarea energiei, stabilirea prețului carbonului și subvențiile pentru energie.

12

---

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 301/102 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 301/102

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Consolidarea democrației și a integrității alegerilor

(2022/C 301/13)

| Raportor: | Vincenzo BIANCO (IT-PSE), membru al Consiliului Local Catania |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Protejarea integrității alegerilor și promovarea participării democratice
  COM(2021) 730 final
  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică
  COM(2021) 731 final
  Propunere de directivă a Consiliului de stabilire a dispozițiilor detaliate de exercitare a dreptului de a vota și de a candida la alegerile pentru Parlamentul European de către cetățenii Uniunii care își au reședința într-un stat membru și care nu sunt resortisanți ai acestuia (reformare)
  COM(2021) 732 final
  Propunere de directivă a Consiliului de stabilire a dispozițiilor detaliate de exercitare a dreptului de a vota și de a candida la alegerile locale de către cetățenii Uniunii care își au reședința într-un stat membru a cărui cetățenie nu o dețin (reformare)
  COM(2021) 733 final
  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (reformare)
  COM(2021) 734 final |

Raportor:

Vincenzo BIANCO (IT-PSE), membru al Consiliului Local Catania

Documente de referință:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Protejarea integrității alegerilor și promovarea participării democratice

COM(2021) 730 final

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică

COM(2021) 731 final

Propunere de directivă a Consiliului de stabilire a dispozițiilor detaliate de exercitare a dreptului de a vota și de a candida la alegerile pentru Parlamentul European de către cetățenii Uniunii care își au reședința într-un stat membru și care nu sunt resortisanți ai acestuia (reformare)

COM(2021) 732 final

Propunere de directivă a Consiliului de stabilire a dispozițiilor detaliate de exercitare a dreptului de a vota și de a candida la alegerile locale de către cetățenii Uniunii care își au reședința într-un stat membru a cărui cetățenie nu o dețin (reformare)

COM(2021) 733 final

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (reformare)

COM(2021) 734 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

COM(2021) 731 final

Articolul 7 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Notificarea privind transparența se include în fiecare material publicitar politic sau poate fi accesată cu ușurință din acesta și include următoarele informații: (a) identitatea sponsorului și datele sale de contact; (b) perioada în care se intenționează publicarea și difuzarea materialului publicitar politic; (c) pe baza, printre altele, a informațiilor primite în conformitate cu articolul 6 alineatul (3), informații privind sumele agregate cheltuite sau alte beneficii primite parțial sau integral pentru pregătirea, plasarea, promovarea, publicarea și difuzarea materialului publicitar relevant și a campaniei de publicitate politică, dacă este cazul, și sursele acestora; (d) după caz, indicarea alegerilor sau a referendumurilor cu care are legătură materialul publicitar; (e) dacă este cazul, linkuri către registrele online cu evidența comunicărilor cu caracter publicitar; (f) informații privind modul de utilizare a mecanismelor prevăzute la articolul 9 alineatul (1). (g) Informațiile care trebuie incluse în notificarea privind transparența se furnizează utilizând câmpurile de date specifice prevăzute în anexa I. | Notificarea privind transparența se include în fiecare material publicitar politic
  online și offline
  sau poate fi accesată cu ușurință din acesta și include următoarele informații: (a) identitatea sponsorului și datele sale de contact; (b) perioada în care se intenționează publicarea și difuzarea materialului publicitar politic; (c) pe baza, printre altele, a informațiilor primite în conformitate cu articolul 6 alineatul (3), informații privind sumele agregate cheltuite sau alte beneficii primite parțial sau integral pentru pregătirea, plasarea, promovarea, publicarea și difuzarea materialului publicitar relevant și a campaniei de publicitate politică, dacă este cazul, și sursele acestora; (d) după caz, indicarea alegerilor sau a referendumurilor cu care are legătură materialul publicitar; (e) dacă este cazul, linkuri către registrele online cu evidența comunicărilor cu caracter publicitar; (f) informații privind modul de utilizare a mecanismelor prevăzute la articolul 9 alineatul (1). (g) Informațiile care trebuie incluse în notificarea privind transparența se furnizează utilizând câmpurile de date specifice prevăzute în anexa I. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Notificarea privind transparența se include în fiecare material publicitar politic sau poate fi accesată cu ușurință din acesta și include următoarele informații: (a) identitatea sponsorului și datele sale de contact; (b) perioada în care se intenționează publicarea și difuzarea materialului publicitar politic; (c) pe baza, printre altele, a informațiilor primite în conformitate cu articolul 6 alineatul (3), informații privind sumele agregate cheltuite sau alte beneficii primite parțial sau integral pentru pregătirea, plasarea, promovarea, publicarea și difuzarea materialului publicitar relevant și a campaniei de publicitate politică, dacă este cazul, și sursele acestora; (d) după caz, indicarea alegerilor sau a referendumurilor cu care are legătură materialul publicitar; (e) dacă este cazul, linkuri către registrele online cu evidența comunicărilor cu caracter publicitar; (f) informații privind modul de utilizare a mecanismelor prevăzute la articolul 9 alineatul (1). (g) Informațiile care trebuie incluse în notificarea privind transparența se furnizează utilizând câmpurile de date specifice prevăzute în anexa I.

Notificarea privind transparența se include în fiecare material publicitar politic
  online și offline
  sau poate fi accesată cu ușurință din acesta și include următoarele informații: (a) identitatea sponsorului și datele sale de contact; (b) perioada în care se intenționează publicarea și difuzarea materialului publicitar politic; (c) pe baza, printre altele, a informațiilor primite în conformitate cu articolul 6 alineatul (3), informații privind sumele agregate cheltuite sau alte beneficii primite parțial sau integral pentru pregătirea, plasarea, promovarea, publicarea și difuzarea materialului publicitar relevant și a campaniei de publicitate politică, dacă este cazul, și sursele acestora; (d) după caz, indicarea alegerilor sau a referendumurilor cu care are legătură materialul publicitar; (e) dacă este cazul, linkuri către registrele online cu evidența comunicărilor cu caracter publicitar; (f) informații privind modul de utilizare a mecanismelor prevăzute la articolul 9 alineatul (1). (g) Informațiile care trebuie incluse în notificarea privind transparența se furnizează utilizând câmpurile de date specifice prevăzute în anexa I.

Expunere de motive

Articolul 7 alineatul (2) din proiectul de regulament prezintă informațiile care ar trebui incluse în notificarea privind transparența pentru fiecare material publicitar politic și prevede și că această notificare trebuie să poată fi accesată cu ușurință din acesta. Având în vedere complexitatea informațiilor care ar trebui furnizate, obligațiile ar trebui să ia în considerare particularitățile mass-mediei offline și online.

Amendamentul 2

COM(2021) 731 final

Articolul 9

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Indicarea caracterului posibil ilegal al unor materiale publicitare politice | Indicarea caracterului posibil ilegal al unor materiale publicitare politice |
| 1.   În cazul în care furnizează servicii de publicitate politică, editorii de publicitate instituie mecanisme care să le permită persoanelor să notifice editorilor, în mod gratuit, faptul că un anumit material publicitar politic pe care l-au publicat editorii nu respectă prezentul regulament. | 1.   În cazul în care furnizează servicii de publicitate politică, editorii de publicitate instituie mecanisme care să le permită persoanelor să notifice editorilor, în mod gratuit, faptul că un anumit material publicitar politic pe care l-au publicat editorii nu respectă prezentul regulament. |
| 2.   Informațiile privind modul de notificare a materialelor publicitare politice, astfel cum se menționează la alineatul (1), trebuie să fie ușor de utilizat și de accesat, inclusiv din notificarea privind transparența. | 2.   Informațiile privind modul de notificare a materialelor publicitare politice, astfel cum se menționează la alineatul (1), trebuie să fie ușor de utilizat și de accesat, inclusiv din notificarea privind transparența. |
| 3.   Editorii de publicitate politică permit transmiterea informațiilor menționate la alineatul (1) prin mijloace electronice. Editorul de publicitate politică informează persoanele cu privire la măsurile luate ca urmare a notificării menționate la alineatul (1). | 3.   Editorii de publicitate politică permit transmiterea informațiilor menționate la alineatul (1) prin mijloace electronice. Editorul de publicitate politică informează persoanele cu privire la măsurile luate ca urmare a notificării menționate la alineatul (1). |
| 4.   La notificările repetate efectuate în temeiul alineatului (1) cu privire la același material publicitar sau campanie de publicitate se poate răspunde colectiv, inclusiv prin trimitere la un anunț de pe site-ul web al editorului de publicitate politică în cauză. | 4.   La notificările repetate efectuate în temeiul alineatului (1) cu privire la același material publicitar sau campanie de publicitate se poate răspunde colectiv, inclusiv prin trimitere la un anunț de pe site-ul web al editorului de publicitate politică în cauză. |
| | 5.
     
  De asemenea, se instituie canale specifice pentru a permite persoanelor fizice să depună plângeri pe lângă autoritățile competente, astfel cum se prevede la articolul 15 din prezentul regulament. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Indicarea caracterului posibil ilegal al unor materiale publicitare politice

Indicarea caracterului posibil ilegal al unor materiale publicitare politice

1.   În cazul în care furnizează servicii de publicitate politică, editorii de publicitate instituie mecanisme care să le permită persoanelor să notifice editorilor, în mod gratuit, faptul că un anumit material publicitar politic pe care l-au publicat editorii nu respectă prezentul regulament.

1.   În cazul în care furnizează servicii de publicitate politică, editorii de publicitate instituie mecanisme care să le permită persoanelor să notifice editorilor, în mod gratuit, faptul că un anumit material publicitar politic pe care l-au publicat editorii nu respectă prezentul regulament.

2.   Informațiile privind modul de notificare a materialelor publicitare politice, astfel cum se menționează la alineatul (1), trebuie să fie ușor de utilizat și de accesat, inclusiv din notificarea privind transparența.

2.   Informațiile privind modul de notificare a materialelor publicitare politice, astfel cum se menționează la alineatul (1), trebuie să fie ușor de utilizat și de accesat, inclusiv din notificarea privind transparența.

3.   Editorii de publicitate politică permit transmiterea informațiilor menționate la alineatul (1) prin mijloace electronice. Editorul de publicitate politică informează persoanele cu privire la măsurile luate ca urmare a notificării menționate la alineatul (1).

3.   Editorii de publicitate politică permit transmiterea informațiilor menționate la alineatul (1) prin mijloace electronice. Editorul de publicitate politică informează persoanele cu privire la măsurile luate ca urmare a notificării menționate la alineatul (1).

4.   La notificările repetate efectuate în temeiul alineatului (1) cu privire la același material publicitar sau campanie de publicitate se poate răspunde colectiv, inclusiv prin trimitere la un anunț de pe site-ul web al editorului de publicitate politică în cauză.

4.   La notificările repetate efectuate în temeiul alineatului (1) cu privire la același material publicitar sau campanie de publicitate se poate răspunde colectiv, inclusiv prin trimitere la un anunț de pe site-ul web al editorului de publicitate politică în cauză.

5.
     
  De asemenea, se instituie canale specifice pentru a permite persoanelor fizice să depună plângeri pe lângă autoritățile competente, astfel cum se prevede la articolul 15 din prezentul regulament.

Expunere de motive

Expunere de motive

Articolul 15 impune statelor membre să desemneze autorități competente care să monitorizeze respectarea de către furnizorii de servicii intermediare a obligațiilor prevăzute, în sensul regulamentului. Având în vedere rolul lor, aceste autorități competente ar trebui, de asemenea, să fie în măsură să monitorizeze notificările de nerespectare a regulamentului. Acest lucru ar diminua, de asemenea, posibila incapacitate a întreprinderilor private de a lua măsuri cu privire la astfel de notificări.

Amendamentul 3

Amendamentul 3

COM(2021) 731 final

Articolul 15 alineatul (7)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Fiecare stat membru desemnează o autoritate competentă ca punct de contact la nivelul Uniunii în sensul prezentului regulament. | Fiecare stat membru desemnează o autoritate competentă ca punct de contact la nivelul Uniunii în sensul prezentului regulament.
  Fiecare stat membru se asigură că sunt instituite puncte de contact la nivel regional și local. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Fiecare stat membru desemnează o autoritate competentă ca punct de contact la nivelul Uniunii în sensul prezentului regulament.

Fiecare stat membru desemnează o autoritate competentă ca punct de contact la nivelul Uniunii în sensul prezentului regulament.
  Fiecare stat membru se asigură că sunt instituite puncte de contact la nivel regional și local.

Fiecare stat membru se asigură că sunt instituite puncte de contact la nivel regional și local.

Expunere de motive

Expunere de motive

Acest amendament urmărește să asigure structurarea regională și locală a autorității naționale și instituirea de puncte de contact la nivel regional și local.

Amendamentul 4

Amendamentul 4

COM(2021) 731 final

Articolul 15 alineatul (9)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Punctele de contact se reunesc periodic la nivelul Uniunii, în cadrul Rețelei europene de cooperare în materie de alegeri, pentru a facilita schimbul rapid și securizat de informații cu privire la aspecte legate de exercitarea atribuțiilor de supraveghere și de asigurare a respectării legislației pe care le au în temeiul prezentului regulament. | Punctele de contact se reunesc periodic la nivelul Uniunii, în cadrul Rețelei europene de cooperare în materie de alegeri, pentru a facilita schimbul rapid și securizat de informații cu privire la aspecte legate de exercitarea atribuțiilor de supraveghere și de asigurare a respectării legislației pe care le au în temeiul prezentului regulament
  și pentru a examina dacă pot fi apropiate normele privind sancțiunile, inclusiv amenzile administrative și sancțiunile financiare aplicabile furnizorilor de servicii de publicitate politică, astfel cum se prevede la articolul 16
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Punctele de contact se reunesc periodic la nivelul Uniunii, în cadrul Rețelei europene de cooperare în materie de alegeri, pentru a facilita schimbul rapid și securizat de informații cu privire la aspecte legate de exercitarea atribuțiilor de supraveghere și de asigurare a respectării legislației pe care le au în temeiul prezentului regulament.

Punctele de contact se reunesc periodic la nivelul Uniunii, în cadrul Rețelei europene de cooperare în materie de alegeri, pentru a facilita schimbul rapid și securizat de informații cu privire la aspecte legate de exercitarea atribuțiilor de supraveghere și de asigurare a respectării legislației pe care le au în temeiul prezentului regulament
  și pentru a examina dacă pot fi apropiate normele privind sancțiunile, inclusiv amenzile administrative și sancțiunile financiare aplicabile furnizorilor de servicii de publicitate politică, astfel cum se prevede la articolul 16
  .

și pentru a examina dacă pot fi apropiate normele privind sancțiunile, inclusiv amenzile administrative și sancțiunile financiare aplicabile furnizorilor de servicii de publicitate politică, astfel cum se prevede la articolul 16

Expunere de motive

Expunere de motive

Având în vedere obiectivul prezentului regulament de a asigura armonizarea pieței interne pentru furnizarea de servicii în cadrul publicității politice și de a crea condiții de concurență echitabile, ar putea fi de dorit apropierea sancțiunilor pentru încălcarea dispozițiilor prezentului regulament. O astfel de abordare ar împiedica, de asemenea, ca sancțiunile să fie prea disuasive în unele state membre, împiedicând astfel implicarea politică a actorilor.

Amendamentul 5

Amendamentul 5

COM(2021) 732 final

Articolul 12 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre desemnează o autoritate națională responsabilă cu luarea măsurilor necesare în vederea asigurării faptului că cetățenii Uniunii care nu sunt resortisanți ai statului membru de reședință sunt informați în timp util cu privire la condițiile și normele detaliate referitoare la înregistrarea ca alegător sau candidat la alegerile pentru Parlamentul European. | Statele membre desemnează o autoritate națională responsabilă cu luarea măsurilor necesare
  , în cooperare cu autoritățile regionale și, după caz, locale,
  în vederea asigurării faptului că cetățenii Uniunii care nu sunt resortisanți ai statului membru de reședință sunt informați în timp util cu privire la condițiile și normele detaliate referitoare la înregistrarea ca alegător sau candidat la alegerile pentru Parlamentul European.


  Statele membre iau toate măsurile suplimentare de creștere a sensibilizării, de promovare și de facilitare a exercitării drepturilor electorale ale cetățenilor Uniunii, inclusiv prin intermediul autorităților regionale și, după caz, locale. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre desemnează o autoritate națională responsabilă cu luarea măsurilor necesare în vederea asigurării faptului că cetățenii Uniunii care nu sunt resortisanți ai statului membru de reședință sunt informați în timp util cu privire la condițiile și normele detaliate referitoare la înregistrarea ca alegător sau candidat la alegerile pentru Parlamentul European.

Statele membre desemnează o autoritate națională responsabilă cu luarea măsurilor necesare
  , în cooperare cu autoritățile regionale și, după caz, locale,
  în vederea asigurării faptului că cetățenii Uniunii care nu sunt resortisanți ai statului membru de reședință sunt informați în timp util cu privire la condițiile și normele detaliate referitoare la înregistrarea ca alegător sau candidat la alegerile pentru Parlamentul European.

, în cooperare cu autoritățile regionale și, după caz, locale,

Statele membre iau toate măsurile suplimentare de creștere a sensibilizării, de promovare și de facilitare a exercitării drepturilor electorale ale cetățenilor Uniunii, inclusiv prin intermediul autorităților regionale și, după caz, locale.

Statele membre iau toate măsurile suplimentare de creștere a sensibilizării, de promovare și de facilitare a exercitării drepturilor electorale ale cetățenilor Uniunii, inclusiv prin intermediul autorităților regionale și, după caz, locale.

Expunere de motive

Expunere de motive

Ar trebui să se țină seama de modul în care sunt organizate alegerile în fiecare stat membru. Amendamentul pledează inclusiv pentru cooperarea autorității naționale cu cele regionale și, după caz, locale, astfel încât cetățenii să fie informați pe scară largă, în conformitate cu principiul proximității, cu privire la condițiile și modalitățile de înregistrare ca alegător sau candidat la alegerile pentru Parlamentul European.

Amendamentul 6

Amendamentul 6

COM(2021) 732 final

Articolul 12 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Informațiile privind condițiile și normele detaliate referitoare la înregistrarea ca alegător sau candidat la alegerile pentru Parlamentul European, precum și informațiile menționate la alineatul (2) trebuie furnizate într-un limbaj clar și simplu.


  Pe
  lângă faptul că sunt comunicate în una sau mai multe dintre limbile oficiale ale statului membru gazdă, informațiile menționate la primul paragraf trebuie să fie însoțite, de asemenea, de o traducere în cel puțin o altă limbă oficială a Uniunii care este larg înțeleasă de cel mai mare număr posibil de cetățeni ai UE cu reședința pe teritoriul său, în conformitate cu cerințele de calitate prevăzute la articolul 9 din Regulamentul (UE) 2018/1724 al Parlamentului European și al Consiliului. | Informațiile privind condițiile și normele detaliate referitoare la înregistrarea ca alegător sau candidat la alegerile pentru Parlamentul European, precum și informațiile menționate la alineatul (2) trebuie furnizate într-un limbaj clar și simplu.


  Cu condiția ca autoritățile competente să aibă capacitățile administrative necesare, pe
  lângă faptul că sunt comunicate în una sau mai multe dintre limbile oficiale ale statului membru gazdă, informațiile menționate la primul paragraf trebuie să fie însoțite, de asemenea, de o traducere în cel puțin o altă limbă oficială a Uniunii care este larg înțeleasă de cel mai mare număr posibil de cetățeni ai UE cu reședința pe teritoriul său, în conformitate cu cerințele de calitate prevăzute la articolul 9 din Regulamentul (UE) 2018/1724 al Parlamentului European și al Consiliului. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Informațiile privind condițiile și normele detaliate referitoare la înregistrarea ca alegător sau candidat la alegerile pentru Parlamentul European, precum și informațiile menționate la alineatul (2) trebuie furnizate într-un limbaj clar și simplu.

Pe
  lângă faptul că sunt comunicate în una sau mai multe dintre limbile oficiale ale statului membru gazdă, informațiile menționate la primul paragraf trebuie să fie însoțite, de asemenea, de o traducere în cel puțin o altă limbă oficială a Uniunii care este larg înțeleasă de cel mai mare număr posibil de cetățeni ai UE cu reședința pe teritoriul său, în conformitate cu cerințele de calitate prevăzute la articolul 9 din Regulamentul (UE) 2018/1724 al Parlamentului European și al Consiliului.

Pe

Informațiile privind condițiile și normele detaliate referitoare la înregistrarea ca alegător sau candidat la alegerile pentru Parlamentul European, precum și informațiile menționate la alineatul (2) trebuie furnizate într-un limbaj clar și simplu.

Cu condiția ca autoritățile competente să aibă capacitățile administrative necesare, pe
  lângă faptul că sunt comunicate în una sau mai multe dintre limbile oficiale ale statului membru gazdă, informațiile menționate la primul paragraf trebuie să fie însoțite, de asemenea, de o traducere în cel puțin o altă limbă oficială a Uniunii care este larg înțeleasă de cel mai mare număr posibil de cetățeni ai UE cu reședința pe teritoriul său, în conformitate cu cerințele de calitate prevăzute la articolul 9 din Regulamentul (UE) 2018/1724 al Parlamentului European și al Consiliului.

Cu condiția ca autoritățile competente să aibă capacitățile administrative necesare, pe

Expunere de motive

Expunere de motive

Acest articol introduce obligația autorităților competente de a comunica o gamă largă de informații – inclusiv în mai multe limbi – cetățenilor mobili ai UE, printre altele cu privire la statutul înregistrării lor, la normele relevante privind drepturile și obligațiile alegătorilor și candidaților și la mijloacele prin care se pot obține informații suplimentare despre organizarea alegerilor. Astfel cum se menționează în amendamentul la articolul 12 alineatul (1), aceste autorități competente nu ar trebui să fie desemnate exclusiv la nivel național. Având în vedere informațiile detaliate furnizate, o astfel de obligație ar putea reprezenta o sarcină administrativă pentru autoritățile locale și regionale din unele state membre.

Amendamentul 7

Amendamentul 7

COM(2021) 732 final

Articolul 14

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre
  care
  prevăd posibilități de vot anticipat, de vot prin corespondență, de vot electronic și de vot prin internet la alegerile pentru Parlamentul European
  asigură disponibilitatea acestor metode de vot pentru alegătorii Uniunii în condiții similare celor aplicabile propriilor resortisanți
  . | Statele membre
  urmăresc să prevadă
  posibilități de vot anticipat, de vot prin corespondență, de vot electronic și de vot prin internet la alegerile pentru Parlamentul European.


  Statele membre iau toate măsurile pentru a asigura accesul cetățenilor Uniunii aflați într-un alt stat membru decât cel de origine și care își au reședința în statul respectiv la votul anticipat, votul prin corespondență, votul electronic și votul prin internet în condiții similare cu cele aplicabile propriilor resortisanți, inclusiv prin măsuri ale autorităților locale și regionale. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre
  care
  prevăd posibilități de vot anticipat, de vot prin corespondență, de vot electronic și de vot prin internet la alegerile pentru Parlamentul European
  asigură disponibilitatea acestor metode de vot pentru alegătorii Uniunii în condiții similare celor aplicabile propriilor resortisanți
  .

care

asigură disponibilitatea acestor metode de vot pentru alegătorii Uniunii în condiții similare celor aplicabile propriilor resortisanți

Statele membre
  urmăresc să prevadă
  posibilități de vot anticipat, de vot prin corespondență, de vot electronic și de vot prin internet la alegerile pentru Parlamentul European.

urmăresc să prevadă

Statele membre iau toate măsurile pentru a asigura accesul cetățenilor Uniunii aflați într-un alt stat membru decât cel de origine și care își au reședința în statul respectiv la votul anticipat, votul prin corespondență, votul electronic și votul prin internet în condiții similare cu cele aplicabile propriilor resortisanți, inclusiv prin măsuri ale autorităților locale și regionale.

Statele membre iau toate măsurile pentru a asigura accesul cetățenilor Uniunii aflați într-un alt stat membru decât cel de origine și care își au reședința în statul respectiv la votul anticipat, votul prin corespondență, votul electronic și votul prin internet în condiții similare cu cele aplicabile propriilor resortisanți, inclusiv prin măsuri ale autorităților locale și regionale.

Expunere de motive

Expunere de motive

Amendamentul urmărește să sublinieze contribuția autorităților locale și regionale la asigurarea disponibilității tuturor formelor de vot pentru alegătorii din Uniune. În același timp, toate statele membre ar trebui să organizeze alegeri în moduri ecologice și durabile.

Amendamentul 8

Amendamentul 8

COM(2021) 732 final

Articolul 15

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre desemnează o autoritate responsabilă de colectarea și furnizarea de date statistice relevante publicului
  și
  Comisiei cu privire la participarea cetățenilor Uniunii care nu sunt resortisanți ai statului membru de reședință la alegerile pentru Parlamentul European. | Statele membre desemnează o autoritate responsabilă de colectarea și furnizarea de date statistice relevante publicului, Comisiei
  și Comitetului European al Regiunilor
  cu privire la participarea cetățenilor Uniunii care nu sunt resortisanți ai statului membru de reședință la alegerile pentru Parlamentul European. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre desemnează o autoritate responsabilă de colectarea și furnizarea de date statistice relevante publicului
  și
  Comisiei cu privire la participarea cetățenilor Uniunii care nu sunt resortisanți ai statului membru de reședință la alegerile pentru Parlamentul European.

și

Statele membre desemnează o autoritate responsabilă de colectarea și furnizarea de date statistice relevante publicului, Comisiei
  și Comitetului European al Regiunilor
  cu privire la participarea cetățenilor Uniunii care nu sunt resortisanți ai statului membru de reședință la alegerile pentru Parlamentul European.

și Comitetului European al Regiunilor

Expunere de motive

Expunere de motive

Amendamentul urmărește să asigure implicarea Comitetului European al Regiunilor în monitorizarea datelor statistice privind participarea cetățenilor Uniunii aflați într-un alt stat membru decât cel de origine la alegerile pentru Parlamentul European.

Amendamentul 9

Amendamentul 9

COM(2021) 732 final

Articolul 17 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În termen de șase luni de la organizarea fiecărui scrutin pentru Parlamentul European, statele membre
  îi
  transmit Comisiei informații privind aplicarea prezentei directive pe teritoriul lor. Pe lângă observații generale, raportul conține date statistice privind participarea la alegerile pentru Parlamentul European a alegătorilor Uniunii și a cetățenilor Uniunii care au dreptul de a candida, precum și un rezumat al măsurilor luate pentru a sprijini această participare. | În termen de șase luni de la organizarea fiecărui scrutin pentru Parlamentul European, statele membre
  le
  transmit Comisiei
  și Comitetului European al Regiunilor
  informații privind aplicarea prezentei directive pe teritoriul lor. Pe lângă observații generale, raportul conține date statistice privind participarea la alegerile pentru Parlamentul European a alegătorilor Uniunii și a cetățenilor Uniunii care au dreptul de a candida, precum și un rezumat al măsurilor luate pentru a sprijini această participare. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În termen de șase luni de la organizarea fiecărui scrutin pentru Parlamentul European, statele membre
  îi
  transmit Comisiei informații privind aplicarea prezentei directive pe teritoriul lor. Pe lângă observații generale, raportul conține date statistice privind participarea la alegerile pentru Parlamentul European a alegătorilor Uniunii și a cetățenilor Uniunii care au dreptul de a candida, precum și un rezumat al măsurilor luate pentru a sprijini această participare.

îi

În termen de șase luni de la organizarea fiecărui scrutin pentru Parlamentul European, statele membre
  le
  transmit Comisiei
  și Comitetului European al Regiunilor
  informații privind aplicarea prezentei directive pe teritoriul lor. Pe lângă observații generale, raportul conține date statistice privind participarea la alegerile pentru Parlamentul European a alegătorilor Uniunii și a cetățenilor Uniunii care au dreptul de a candida, precum și un rezumat al măsurilor luate pentru a sprijini această participare.

le

și Comitetului European al Regiunilor

Expunere de motive

Expunere de motive

Amendamentul urmărește să asigure implicarea Comitetului European al Regiunilor în monitorizarea datelor statistice privind participarea cetățenilor Uniunii aflați într-un alt stat membru decât cel de origine la alegerile pentru Parlamentul European.

Amendamentul 10

Amendamentul 10

COM(2021) 733 final

Articolul 2 alineatul (1) litera (b)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| „alegeri locale” înseamnă alegerile prin vot universal direct care vizează desemnarea membrilor adunării reprezentative și
  , după caz, în conformitate cu legislația fiecărui stat membru,
  șeful și membrii executivului unei unități de bază a administrației publice; | „alegeri locale” înseamnă alegerile prin vot universal direct care vizează desemnarea membrilor adunării reprezentative și șeful și membrii executivului unei unități de bază a administrației publice locale; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

„alegeri locale” înseamnă alegerile prin vot universal direct care vizează desemnarea membrilor adunării reprezentative și
  , după caz, în conformitate cu legislația fiecărui stat membru,
  șeful și membrii executivului unei unități de bază a administrației publice;

, după caz, în conformitate cu legislația fiecărui stat membru,

„alegeri locale” înseamnă alegerile prin vot universal direct care vizează desemnarea membrilor adunării reprezentative și șeful și membrii executivului unei unități de bază a administrației publice locale;

Expunere de motive

Expunere de motive

Scopul acestui amendament este de a extinde eligibilitatea cetățenilor statelor membre la toate funcțiile alese, inclusiv la posturile executive ale unei unități de bază a administrației publice locale.

Amendamentul 11

Amendamentul 11

COM(2021) 733 final

Articolul 5 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre pot prevedea că numai proprii resortisanți sunt eligibili pentru funcțiile de șef, adjunct sau membru al colegiului director al executivului unei unități de bază a administrației publice locale, dacă aceste persoane sunt alese pentru a exercita aceste funcții pe durata mandatului lor. | Statele membre pot prevedea,
  în cazuri limitate, excepționale și motivate corespunzător
  , că numai proprii resortisanți sunt eligibili pentru funcțiile de șef, adjunct sau membru al colegiului director al executivului unei unități de bază a administrației publice locale, dacă aceste persoane sunt alese pentru a exercita aceste funcții pe durata mandatului lor. |
| Statele membre pot dispune, de asemenea, ca doar proprii resortisanți să poată exercita cu titlu temporar sau interimar funcțiile de șef, adjunct sau membru al colegiului director al executivului unei unități de bază a administrației publice locale. | Statele membre pot dispune, de asemenea,
  în cazuri limitate, excepționale și motivate corespunzător
  , ca doar proprii resortisanți să poată exercita cu titlu temporar sau interimar funcțiile de șef, adjunct sau membru al colegiului director al executivului unei unități de bază a administrației publice locale. |
| Având în vedere dispozițiile tratatului și principiile juridice generale, statele membre pot lua măsuri adecvate, necesare și proporționale care să asigure faptul că doar proprii resortisanți sunt în măsură să dețină funcțiile menționate la primul paragraf și să îndeplinească funcțiile interimare menționate la al doilea paragraf. | Având în vedere dispozițiile tratatului și principiile juridice generale, statele membre pot lua măsuri adecvate, necesare și proporționale care să asigure faptul că doar proprii resortisanți sunt în măsură să dețină funcțiile menționate la primul paragraf și să îndeplinească funcțiile interimare menționate la al doilea paragraf. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre pot prevedea că numai proprii resortisanți sunt eligibili pentru funcțiile de șef, adjunct sau membru al colegiului director al executivului unei unități de bază a administrației publice locale, dacă aceste persoane sunt alese pentru a exercita aceste funcții pe durata mandatului lor.

Statele membre pot prevedea,
  în cazuri limitate, excepționale și motivate corespunzător
  , că numai proprii resortisanți sunt eligibili pentru funcțiile de șef, adjunct sau membru al colegiului director al executivului unei unități de bază a administrației publice locale, dacă aceste persoane sunt alese pentru a exercita aceste funcții pe durata mandatului lor.

în cazuri limitate, excepționale și motivate corespunzător

Statele membre pot dispune, de asemenea, ca doar proprii resortisanți să poată exercita cu titlu temporar sau interimar funcțiile de șef, adjunct sau membru al colegiului director al executivului unei unități de bază a administrației publice locale.

Statele membre pot dispune, de asemenea,
  în cazuri limitate, excepționale și motivate corespunzător
  , ca doar proprii resortisanți să poată exercita cu titlu temporar sau interimar funcțiile de șef, adjunct sau membru al colegiului director al executivului unei unități de bază a administrației publice locale.

în cazuri limitate, excepționale și motivate corespunzător

Având în vedere dispozițiile tratatului și principiile juridice generale, statele membre pot lua măsuri adecvate, necesare și proporționale care să asigure faptul că doar proprii resortisanți sunt în măsură să dețină funcțiile menționate la primul paragraf și să îndeplinească funcțiile interimare menționate la al doilea paragraf.

Având în vedere dispozițiile tratatului și principiile juridice generale, statele membre pot lua măsuri adecvate, necesare și proporționale care să asigure faptul că doar proprii resortisanți sunt în măsură să dețină funcțiile menționate la primul paragraf și să îndeplinească funcțiile interimare menționate la al doilea paragraf.

Expunere de motive

Expunere de motive

Restricționarea eligibilității cetățenilor statelor membre la toate funcțiile alese, inclusiv la posturi executive, ar trebui să fie limitată, excepțională și motivată corespunzător de către statele membre, pentru a combate discriminarea în accesul la funcțiile alese ale unei unități de bază a administrației publice locale.

Amendamentul 12

Amendamentul 12

COM(2021) 733 final

Articolul 10

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre
  care prevăd
  posibilități de vot anticipat, de vot prin corespondență, de vot electronic și de vot prin internet la alegerile locale
  asigură disponibilitatea acestor metode de vot și pentru alegătorii menționați la articolul 3, în aceleași condiții ca cele aplicabile propriilor resortisanți
  . | Statele membre
  urmăresc să prevadă
  posibilități de vot anticipat, de vot prin corespondență, de vot electronic și de vot prin internet la alegerile locale.


  Statele membre iau toate măsurile pentru a asigura accesul cetățenilor Uniunii aflați într-un alt stat membru decât cel de origine și care își au reședința în statul respectiv la votul anticipat, votul prin corespondență, votul electronic și votul prin internet în aceleași condiții cu cele aplicabile propriilor resortisanți, inclusiv prin măsuri ale autorităților locale și regionale. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre
  care prevăd
  posibilități de vot anticipat, de vot prin corespondență, de vot electronic și de vot prin internet la alegerile locale
  asigură disponibilitatea acestor metode de vot și pentru alegătorii menționați la articolul 3, în aceleași condiții ca cele aplicabile propriilor resortisanți
  .

care prevăd

asigură disponibilitatea acestor metode de vot și pentru alegătorii menționați la articolul 3, în aceleași condiții ca cele aplicabile propriilor resortisanți

Statele membre
  urmăresc să prevadă
  posibilități de vot anticipat, de vot prin corespondență, de vot electronic și de vot prin internet la alegerile locale.

urmăresc să prevadă

Statele membre iau toate măsurile pentru a asigura accesul cetățenilor Uniunii aflați într-un alt stat membru decât cel de origine și care își au reședința în statul respectiv la votul anticipat, votul prin corespondență, votul electronic și votul prin internet în aceleași condiții cu cele aplicabile propriilor resortisanți, inclusiv prin măsuri ale autorităților locale și regionale.

Statele membre iau toate măsurile pentru a asigura accesul cetățenilor Uniunii aflați într-un alt stat membru decât cel de origine și care își au reședința în statul respectiv la votul anticipat, votul prin corespondență, votul electronic și votul prin internet în aceleași condiții cu cele aplicabile propriilor resortisanți, inclusiv prin măsuri ale autorităților locale și regionale.

Expunere de motive

Expunere de motive

Amendamentul urmărește să sublinieze contribuția pe care autoritățile locale și regionale o pot aduce la asigurarea disponibilității tuturor formelor de vot pentru alegătorii locali care sunt sau nu resortisanți ai statului respectiv. În același timp, toate statele membre ar trebui să organizeze alegeri în moduri ecologice și durabile.

Amendamentul 13

Amendamentul 13

COM(2021) 733 final

Articolul 12 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre desemnează o autoritate națională responsabilă cu luarea măsurilor necesare în vederea asigurării faptului că cetățenii Uniunii care nu sunt resortisanți ai statului membru de reședință sunt informați în timp util cu privire la condițiile și normele detaliate referitoare la înregistrarea ca alegător sau candidat la alegerile locale. | Statele membre desemnează o autoritate națională
  , în cooperare cu autoritățile regionale și, după caz, locale,
  responsabilă cu luarea măsurilor necesare în vederea asigurării faptului că cetățenii Uniunii care nu sunt resortisanți ai statului membru de reședință sunt informați în timp util cu privire la condițiile și normele detaliate referitoare la înregistrarea ca alegător sau candidat la alegerile locale.


  Statele membre și nivelurile lor de guvernanță relevante iau toate măsurile suplimentare de creștere a sensibilizării, de promovare și de facilitare a exercitării drepturilor electorale ale cetățenilor Uniunii aflați într-un alt stat membru decât cel de origine și care își au reședința în statul respectiv, inclusiv prin intermediul autorităților regionale și, după caz, locale. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre desemnează o autoritate națională responsabilă cu luarea măsurilor necesare în vederea asigurării faptului că cetățenii Uniunii care nu sunt resortisanți ai statului membru de reședință sunt informați în timp util cu privire la condițiile și normele detaliate referitoare la înregistrarea ca alegător sau candidat la alegerile locale.

Statele membre desemnează o autoritate națională
  , în cooperare cu autoritățile regionale și, după caz, locale,
  responsabilă cu luarea măsurilor necesare în vederea asigurării faptului că cetățenii Uniunii care nu sunt resortisanți ai statului membru de reședință sunt informați în timp util cu privire la condițiile și normele detaliate referitoare la înregistrarea ca alegător sau candidat la alegerile locale.

, în cooperare cu autoritățile regionale și, după caz, locale,

Statele membre și nivelurile lor de guvernanță relevante iau toate măsurile suplimentare de creștere a sensibilizării, de promovare și de facilitare a exercitării drepturilor electorale ale cetățenilor Uniunii aflați într-un alt stat membru decât cel de origine și care își au reședința în statul respectiv, inclusiv prin intermediul autorităților regionale și, după caz, locale.

Statele membre și nivelurile lor de guvernanță relevante iau toate măsurile suplimentare de creștere a sensibilizării, de promovare și de facilitare a exercitării drepturilor electorale ale cetățenilor Uniunii aflați într-un alt stat membru decât cel de origine și care își au reședința în statul respectiv, inclusiv prin intermediul autorităților regionale și, după caz, locale.

Expunere de motive

Expunere de motive

Ar trebui să se țină seama de modul în care sunt organizate alegerile în fiecare stat membru. Amendamentul urmărește să asigure implicarea autorităților regionale și, după caz, locale, în creșterea sensibilizării, în promovarea și facilitarea exercitării drepturilor electorale ale cetățenilor Uniunii care își au reședința într-un alt stat membru decât cel de origine în momentul desfășurării alegerilor locale.

Amendamentul 14

Amendamentul 14

COM(2021) 733 final

Articolul 14

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   În termen de trei ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive și, ulterior, la fiecare patru ani, statele membre
  îi
  transmit Comisiei un raport privind aplicarea prezentei directive pe teritoriul lor, inclusiv referitor la aplicarea articolului 5 alineatele (3) și (4). Raportul va conține date statistice privind participarea la alegerile locale a alegătorilor și a candidaților menționați la articolul 3, precum și un rezumat al măsurilor luate în acest scop. | 1.   În termen de trei ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive și, ulterior, la fiecare patru ani, statele membre
  le
  transmit Comisiei
  și Comitetului European al Regiunilor
  un raport privind aplicarea prezentei directive pe teritoriul lor, inclusiv referitor la aplicarea articolului 5 alineatele (3) și (4). Raportul va conține date statistice privind participarea la alegerile locale a alegătorilor și a candidaților menționați la articolul 3, precum și un rezumat al măsurilor luate în acest scop
  și o prezentare generală a provocărilor administrative observate la nivelurile relevante de guvernare
  . |
| 2.   În termen de cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive și, ulterior, la fiecare cinci ani, Comisia înaintează un raport Parlamentului European
  și
  Consiliului privind aplicarea prezentei directive, inclusiv pe baza informațiilor furnizate de statele membre în temeiul alineatului (1) al prezentului articol. | 2.   În termen de cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive și, ulterior, la fiecare cinci ani, Comisia înaintează un raport Parlamentului European, Consiliului
  și Comitetului European al Regiunilor
  privind aplicarea prezentei directive, inclusiv pe baza informațiilor furnizate de statele membre în temeiul alineatului (1) al prezentului articol. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

1.   În termen de trei ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive și, ulterior, la fiecare patru ani, statele membre
  îi
  transmit Comisiei un raport privind aplicarea prezentei directive pe teritoriul lor, inclusiv referitor la aplicarea articolului 5 alineatele (3) și (4). Raportul va conține date statistice privind participarea la alegerile locale a alegătorilor și a candidaților menționați la articolul 3, precum și un rezumat al măsurilor luate în acest scop.

1.   În termen de trei ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive și, ulterior, la fiecare patru ani, statele membre
  le
  transmit Comisiei
  și Comitetului European al Regiunilor
  un raport privind aplicarea prezentei directive pe teritoriul lor, inclusiv referitor la aplicarea articolului 5 alineatele (3) și (4). Raportul va conține date statistice privind participarea la alegerile locale a alegătorilor și a candidaților menționați la articolul 3, precum și un rezumat al măsurilor luate în acest scop
  și o prezentare generală a provocărilor administrative observate la nivelurile relevante de guvernare
  .

2.   În termen de cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive și, ulterior, la fiecare cinci ani, Comisia înaintează un raport Parlamentului European
  și
  Consiliului privind aplicarea prezentei directive, inclusiv pe baza informațiilor furnizate de statele membre în temeiul alineatului (1) al prezentului articol.

2.   În termen de cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive și, ulterior, la fiecare cinci ani, Comisia înaintează un raport Parlamentului European, Consiliului
  și Comitetului European al Regiunilor
  privind aplicarea prezentei directive, inclusiv pe baza informațiilor furnizate de statele membre în temeiul alineatului (1) al prezentului articol.

Expunere de motive

Expunere de motive

Pentru a promova implicarea Comitetului European al Regiunilor în procesul de monitorizare a punerii în aplicare a directivei de către statele membre.

Aspectele organizatorice legate de alegeri țin de competența statelor membre, iar modalitățile specifice de desfășurare a alegerilor pot varia de la un stat membru la altul. În această privință, unele dintre obligațiile introduse prin reformarea Directivei 94/80/CE a Consiliului (1) ar putea genera sarcini administrative semnificative pentru autoritățile locale. Prin urmare, este important să se urmărească provocările identificate, care ar putea duce la soluții adecvate la nivel european, național sau local.

1

Amendamentul 15

Amendamentul 15

COM(2021) 733 final

Articolul 15

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În termen de doi ani de la alegerile din 2029 pentru Parlamentul European, Comisia analizează aplicarea prezentei directive și elaborează un raport de evaluare privind progresele înregistrate în vederea îndeplinirii obiectivelor prevăzute în aceasta. | În termen de doi ani de la alegerile din 2029 pentru Parlamentul European, Comisia
  , după consultarea Comitetului European al Regiunilor,
  analizează aplicarea prezentei directive și elaborează un raport de evaluare privind progresele înregistrate în vederea îndeplinirii obiectivelor prevăzute în aceasta. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În termen de doi ani de la alegerile din 2029 pentru Parlamentul European, Comisia analizează aplicarea prezentei directive și elaborează un raport de evaluare privind progresele înregistrate în vederea îndeplinirii obiectivelor prevăzute în aceasta.

În termen de doi ani de la alegerile din 2029 pentru Parlamentul European, Comisia
  , după consultarea Comitetului European al Regiunilor,
  analizează aplicarea prezentei directive și elaborează un raport de evaluare privind progresele înregistrate în vederea îndeplinirii obiectivelor prevăzute în aceasta.

, după consultarea Comitetului European al Regiunilor,

Expunere de motive

Expunere de motive

Pentru asigura implicarea Comitetului European al Regiunilor în procesul de punere în aplicare a directivei de către Comisie.

Amendamentul 16

Amendamentul 16

COM(2021) 733 final

Articolul 17 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma articolului 8 alineatele (2), (3) și (5), articolului 9 alineatele (1) și (2), articolului 10, articolului 11 alineatele (1) și (3), articolului 12, articolului 14 și anexelor I, II și III până la 31 decembrie 2023. Statele membre comunică imediat Comisiei textul acestor măsuri. | Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma articolului 8 alineatele (2), (3) și (5), articolului 9 alineatele (1) și (2), articolului 10, articolului 11 alineatele (1) și (3), articolului 12, articolului 14 și anexelor I, II și III până la 31 decembrie 2023. Statele membre comunică imediat Comisiei
  și Comitetului European al Regiunilor
  textul acestor măsuri. |
| Atunci când statele membre adoptă aceste măsuri, ele trebuie să conțină o trimitere la prezenta directivă sau să fie însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Acestea trebuie să conțină, de asemenea, o mențiune care să precizeze că trimiterile, în actele cu putere de lege și actele administrative în vigoare, la directiva abrogată prin prezenta directivă se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri și formularea acestei mențiuni. | Atunci când statele membre adoptă aceste măsuri, ele trebuie să conțină o trimitere la prezenta directivă sau să fie însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Acestea trebuie să conțină, de asemenea, o mențiune care să precizeze că trimiterile, în actele cu putere de lege și actele administrative în vigoare, la directiva abrogată prin prezenta directivă se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri și formularea acestei mențiuni. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma articolului 8 alineatele (2), (3) și (5), articolului 9 alineatele (1) și (2), articolului 10, articolului 11 alineatele (1) și (3), articolului 12, articolului 14 și anexelor I, II și III până la 31 decembrie 2023. Statele membre comunică imediat Comisiei textul acestor măsuri.

Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma articolului 8 alineatele (2), (3) și (5), articolului 9 alineatele (1) și (2), articolului 10, articolului 11 alineatele (1) și (3), articolului 12, articolului 14 și anexelor I, II și III până la 31 decembrie 2023. Statele membre comunică imediat Comisiei
  și Comitetului European al Regiunilor
  textul acestor măsuri.

și Comitetului European al Regiunilor

Atunci când statele membre adoptă aceste măsuri, ele trebuie să conțină o trimitere la prezenta directivă sau să fie însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Acestea trebuie să conțină, de asemenea, o mențiune care să precizeze că trimiterile, în actele cu putere de lege și actele administrative în vigoare, la directiva abrogată prin prezenta directivă se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri și formularea acestei mențiuni.

Atunci când statele membre adoptă aceste măsuri, ele trebuie să conțină o trimitere la prezenta directivă sau să fie însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Acestea trebuie să conțină, de asemenea, o mențiune care să precizeze că trimiterile, în actele cu putere de lege și actele administrative în vigoare, la directiva abrogată prin prezenta directivă se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri și formularea acestei mențiuni.

Expunere de motive

Expunere de motive

Pentru a promova implicarea Comitetului European al Regiunilor în procesul de monitorizare a punerii în aplicare a directivei de către statele membre.

Amendamentul 17

Amendamentul 17

COM(2021) 733 final

Articolul 17 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă. | Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
  Comisia comunică Comitetului European al Regiunilor informațiile și documentele primite de la statele membre în temeiul prezentului articol. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
  Comisia comunică Comitetului European al Regiunilor informațiile și documentele primite de la statele membre în temeiul prezentului articol.

Comisia comunică Comitetului European al Regiunilor informațiile și documentele primite de la statele membre în temeiul prezentului articol.

Expunere de motive

Expunere de motive

Pentru asigura implicarea Comitetului European al Regiunilor în procesul de punere în aplicare a directivei de către Comisie.

Amendamentul 18

Amendamentul 18

COM(2021) 734 final

Articolul 4 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Statutul unui partid politic european este în conformitate cu legislația aplicabilă a statului membru de sediu și include dispoziții care acoperă cel puțin următoarele elemente: | 1.   Statutul unui partid politic european este în conformitate cu legislația aplicabilă a statului membru de sediu și include dispoziții care acoperă cel puțin următoarele elemente: |
| [...] | [...] |
| (j) | normele sale
  interne privind echilibrul de gen. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

1.   Statutul unui partid politic european este în conformitate cu legislația aplicabilă a statului membru de sediu și include dispoziții care acoperă cel puțin următoarele elemente:

1.   Statutul unui partid politic european este în conformitate cu legislația aplicabilă a statului membru de sediu și include dispoziții care acoperă cel puțin următoarele elemente:

[...]

[...]

(j)

normele sale
  interne privind echilibrul de gen.

normele sale

| (j) | norme
  interne
  explicite și precise
  privind echilibrul de gen
  , precizând măsurile concrete aplicate în vederea atingerii parității de gen în ceea ce privește calitatea de membru, reprezentarea politică și exercitarea mandatelor democratice
  . |
| --- | --- |

(j)

norme
  interne
  explicite și precise
  privind echilibrul de gen
  , precizând măsurile concrete aplicate în vederea atingerii parității de gen în ceea ce privește calitatea de membru, reprezentarea politică și exercitarea mandatelor democratice
  .

norme

explicite și precise

, precizând măsurile concrete aplicate în vederea atingerii parității de gen în ceea ce privește calitatea de membru, reprezentarea politică și exercitarea mandatelor democratice

Expunere de motive

Expunere de motive

Partidele politice europene ar trebui să conducă prin puterea exemplului în ceea ce privește echilibrul de gen. Prin urmare, normele lor interne ar trebui să includă măsuri specifice menite să asigure echilibrul de gen, inclusiv în ceea ce privește calitatea de membru de partid, reprezentarea politică și exercitarea mandatelor.

Amendamentul 19

Amendamentul 19

COM(2021) 734 final

Articolul 4 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2.   Statutul unui partid politic european include prevederi privind organizarea internă a partidului care acoperă cel puțin următoarele elemente: | 2.   Statutul unui partid politic european include prevederi privind organizarea internă a partidului care acoperă cel puțin următoarele elemente: |
| [...] | [...] |
| (e) | abordarea acestuia în materie de transparență, în special în ceea ce privește evidențele contabile, conturile și donațiile, viața privată și protecția datelor cu caracter personal; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

2.   Statutul unui partid politic european include prevederi privind organizarea internă a partidului care acoperă cel puțin următoarele elemente:

2.   Statutul unui partid politic european include prevederi privind organizarea internă a partidului care acoperă cel puțin următoarele elemente:

[...]

[...]

(e)

abordarea acestuia în materie de transparență, în special în ceea ce privește evidențele contabile, conturile și donațiile, viața privată și protecția datelor cu caracter personal;

| (e) | abordarea acestuia în materie de transparență, în special în ceea ce privește evidențele contabile, conturile și donațiile, viața privată și protecția datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(e)

abordarea acestuia în materie de transparență, în special în ceea ce privește evidențele contabile, conturile și donațiile, viața privată și protecția datelor cu caracter personal;

| (f) | procedura internă de modificare a statutului său. |
| --- | --- |

(f)

procedura internă de modificare a statutului său.

| (f) | o declarație prin care se angajează să urmărească valorile pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt exprimate la articolul 2 din TUE, să combată dezinformarea și să se abțină de la diseminarea de informații incorecte sau înșelătoare, de discursuri de incitare la ură și de mesaje care incită la violență; |
| --- | --- |

(f)

o declarație prin care se angajează să urmărească valorile pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt exprimate la articolul 2 din TUE, să combată dezinformarea și să se abțină de la diseminarea de informații incorecte sau înșelătoare, de discursuri de incitare la ură și de mesaje care incită la violență;

o declarație prin care se angajează să urmărească valorile pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt exprimate la articolul 2 din TUE, să combată dezinformarea și să se abțină de la diseminarea de informații incorecte sau înșelătoare, de discursuri de incitare la ură și de mesaje care incită la violență;

| (g) | procedura internă de modificare a statutului său. |
| --- | --- |

(g)

(g)

procedura internă de modificare a statutului său.

Expunere de motive

Expunere de motive

Partidele politice europene joacă un rol important în consolidarea identității europene și a sentimentului de apartenență la un spațiu politic european comun. În acest context, ele sunt, de asemenea, esențiale pentru promovarea drepturilor și valorilor pe care se întemeiază Uniunea Europeană, precum și pentru combaterea dezinformării și abținerea de la orice acțiuni care incită la ură și violență. Acest angajament ar trebui să se reflecte în statutele lor.

Amendamentul 20

Amendamentul 20

COM(2021) 734 final

Articolul 23 alineatele (9) și (10)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Donații, contribuții și resurse proprii | Donații, contribuții și resurse proprii |
| 9.   Se admit contribuțiile din partea membrilor unui partid politic european care își au sediul într-un stat membru sau care sunt cetățeni ai unui stat membru
  sau de la partide membre care își au sediul într-o țară care aparține Consiliului Europei
  . Valoarea totală a contribuțiilor primite de la membri nu poate depăși 40 % din bugetul anual al unui partid politic european. Valoarea contribuțiilor din partea partidelor membre care își au sediul într-o țară din afara Uniunii nu poate depăși 10 % din contribuțiile totale ale membrilor. | 9.   Se admit
  doar
  contribuțiile din partea membrilor unui partid politic european care își au sediul într-un stat membru sau care sunt cetățeni ai unui stat membru. Valoarea totală a contribuțiilor primite de la membri nu poate depăși 40 % din bugetul anual al unui partid politic european. Valoarea contribuțiilor din partea partidelor membre care își au sediul într-o țară din afara Uniunii nu poate depăși 10 % din contribuțiile totale ale membrilor. |
| 10.   Se admit contribuțiile din partea membrilor unei fundații politice europene care își au sediul într-un stat membru sau care sunt cetățeni ai unui stat membru
  sau de la organizații membre care își au sediul într-o țară care aparține Consiliului Europei
  , precum și din partea partidului politic european la care aceasta este afiliată. Valoarea totală a contribuțiilor din partea membrilor nu poate depăși 40 % din bugetul anual al unei fundații politice europene și nu poate să provină din fondurile primite din bugetul general al Uniunii Europene de către un partid politic european în temeiul prezentului regulament. Valoarea contribuțiilor din partea organizațiilor membre care își au sediul într-o țară din afara Uniunii nu poate depăși 10 % din contribuțiile totale ale membrilor. | 10.   Se admit
  doar
  contribuțiile din partea membrilor unei fundații politice europene care își au sediul într-un stat membru sau care sunt cetățeni ai unui stat membru, precum și din partea partidului politic european la care aceasta este afiliată. Valoarea totală a contribuțiilor din partea membrilor nu poate depăși 40 % din bugetul anual al unei fundații politice europene și nu poate să provină din fondurile primite din bugetul general al Uniunii Europene de către un partid politic european în temeiul prezentului regulament. Valoarea contribuțiilor din partea organizațiilor membre care își au sediul într-o țară din afara Uniunii nu poate depăși 10 % din contribuțiile totale ale membrilor. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Donații, contribuții și resurse proprii

Donații, contribuții și resurse proprii

Donații, contribuții și resurse proprii

Donații, contribuții și resurse proprii

9.   Se admit contribuțiile din partea membrilor unui partid politic european care își au sediul într-un stat membru sau care sunt cetățeni ai unui stat membru
  sau de la partide membre care își au sediul într-o țară care aparține Consiliului Europei
  . Valoarea totală a contribuțiilor primite de la membri nu poate depăși 40 % din bugetul anual al unui partid politic european. Valoarea contribuțiilor din partea partidelor membre care își au sediul într-o țară din afara Uniunii nu poate depăși 10 % din contribuțiile totale ale membrilor.

9.   Se admit
  doar
  contribuțiile din partea membrilor unui partid politic european care își au sediul într-un stat membru sau care sunt cetățeni ai unui stat membru. Valoarea totală a contribuțiilor primite de la membri nu poate depăși 40 % din bugetul anual al unui partid politic european. Valoarea contribuțiilor din partea partidelor membre care își au sediul într-o țară din afara Uniunii nu poate depăși 10 % din contribuțiile totale ale membrilor.

10.   Se admit contribuțiile din partea membrilor unei fundații politice europene care își au sediul într-un stat membru sau care sunt cetățeni ai unui stat membru
  sau de la organizații membre care își au sediul într-o țară care aparține Consiliului Europei
  , precum și din partea partidului politic european la care aceasta este afiliată. Valoarea totală a contribuțiilor din partea membrilor nu poate depăși 40 % din bugetul anual al unei fundații politice europene și nu poate să provină din fondurile primite din bugetul general al Uniunii Europene de către un partid politic european în temeiul prezentului regulament. Valoarea contribuțiilor din partea organizațiilor membre care își au sediul într-o țară din afara Uniunii nu poate depăși 10 % din contribuțiile totale ale membrilor.

10.   Se admit
  doar
  contribuțiile din partea membrilor unei fundații politice europene care își au sediul într-un stat membru sau care sunt cetățeni ai unui stat membru, precum și din partea partidului politic european la care aceasta este afiliată. Valoarea totală a contribuțiilor din partea membrilor nu poate depăși 40 % din bugetul anual al unei fundații politice europene și nu poate să provină din fondurile primite din bugetul general al Uniunii Europene de către un partid politic european în temeiul prezentului regulament. Valoarea contribuțiilor din partea organizațiilor membre care își au sediul într-o țară din afara Uniunii nu poate depăși 10 % din contribuțiile totale ale membrilor.

Expunere de motive

Expunere de motive

Dispoziția nou introdusă privind autorizarea finanțării partidelor și fundațiilor politice europene nu numai din interiorul Uniunii Europene, ci și din țări care fac parte din Consiliul Europei ridică semne de întrebare cu privire la transparența acestor contribuții.

Amendamentul 21

Amendamentul 21

COM(2021) 734 final

Articolul 24 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Fondurile alocate partidelor politice europene și fundațiilor politice europene din bugetul general al Uniunii Europene sau din orice altă sursă pot fi utilizate pentru finanțarea campaniilor pentru referendumuri, în cazurile în care respectivele campanii se referă la punerea în aplicare a tratatelor Uniunii. | Fondurile alocate partidelor politice europene și fundațiilor politice europene din bugetul general al Uniunii Europene sau din orice altă sursă pot fi utilizate pentru finanțarea campaniilor pentru referendumuri, în cazurile în care respectivele campanii se referă la punerea în aplicare a tratatelor Uniunii
  , cu respectarea principiului subsidiarității
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Fondurile alocate partidelor politice europene și fundațiilor politice europene din bugetul general al Uniunii Europene sau din orice altă sursă pot fi utilizate pentru finanțarea campaniilor pentru referendumuri, în cazurile în care respectivele campanii se referă la punerea în aplicare a tratatelor Uniunii.

Fondurile alocate partidelor politice europene și fundațiilor politice europene din bugetul general al Uniunii Europene sau din orice altă sursă pot fi utilizate pentru finanțarea campaniilor pentru referendumuri, în cazurile în care respectivele campanii se referă la punerea în aplicare a tratatelor Uniunii
  , cu respectarea principiului subsidiarității
  .

, cu respectarea principiului subsidiarității

Expunere de motive

Expunere de motive

În unele state membre, referendumurile au loc la nivel local și regional (sau de stat). Aceasta înseamnă că referendumurile de la nivelurile administrative respective vizează aspecte relevante din punct de vedere juridic în domeniul lor specific de competență. Trebuie introduse garanții suplimentare pentru a garanta că campaniile pentru referendumuri sunt finanțate de partide politice europene și de fundații politice europene numai în cazul unor referendumuri cu o dimensiune paneuropeană clară.

Amendamentul 22

Amendamentul 22

COM(2021) 734 final

Articolul 35

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Furnizarea de informații pentru cetățeni | Furnizarea de informații pentru cetățeni |
| Sub rezerva dispozițiilor prevăzute la articolele 24 și 25 și a propriilor statute și procese interne, partidele politice europene iau, în contextul alegerilor pentru Parlamentul European, toate măsurile adecvate pentru a informa cetățenii Uniunii cu privire la afilierile dintre partidele politice naționale și candidații naționali și partidele politice europene în cauză. | Sub rezerva dispozițiilor prevăzute la articolele 24 și 25 și a propriilor statute și procese interne, partidele politice europene iau, în contextul alegerilor pentru Parlamentul European, toate măsurile adecvate pentru a informa cetățenii Uniunii cu privire la afilierile dintre partidele politice naționale și candidații naționali și partidele politice europene în cauză. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Furnizarea de informații pentru cetățeni

Furnizarea de informații pentru cetățeni

Furnizarea de informații pentru cetățeni

Furnizarea de informații pentru cetățeni

Sub rezerva dispozițiilor prevăzute la articolele 24 și 25 și a propriilor statute și procese interne, partidele politice europene iau, în contextul alegerilor pentru Parlamentul European, toate măsurile adecvate pentru a informa cetățenii Uniunii cu privire la afilierile dintre partidele politice naționale și candidații naționali și partidele politice europene în cauză.

Sub rezerva dispozițiilor prevăzute la articolele 24 și 25 și a propriilor statute și procese interne, partidele politice europene iau, în contextul alegerilor pentru Parlamentul European, toate măsurile adecvate pentru a informa cetățenii Uniunii cu privire la afilierile dintre partidele politice naționale și candidații naționali și partidele politice europene în cauză.

Expunere de motive

Expunere de motive

[Nota traducătorului: nu se aplică versiunii în limba română.] Obligația de a informa cu privire la afilierile dintre partidele politice naționale și candidații naționali și partidele politice europene în cauză pare a fi mai adecvată și aliniată la obiectivul general al prezentului regulament, inclusiv în ceea ce privește creșterea vizibilității partidelor politice europene la nivel național. De exemplu, noua dispoziție de la articolul 4 alineatul (1) prevede cerința ca partidele membre să afișeze logo-ul partidului politic european într-un mod clar și ușor de recunoscut, astfel încât să fie la fel de vizibil ca logo-ul partidului membru.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR)

Introducere

Introducere

| 1. | salută pachetul de măsuri al Comisiei Europene privind consolidarea democrației și a integrității alegerilor; împărtășește obiectivele urmărite de aceste măsuri și sprijină ferm toate eforturile de asigurare a unei dezbateri politice deschise, echitabile și pluraliste, precum și a unei participări și implicări democratice egale; |
| --- | --- |

1.

salută pachetul de măsuri al Comisiei Europene privind consolidarea democrației și a integrității alegerilor; împărtășește obiectivele urmărite de aceste măsuri și sprijină ferm toate eforturile de asigurare a unei dezbateri politice deschise, echitabile și pluraliste, precum și a unei participări și implicări democratice egale;

| 2. | regretă că măsurile propuse în pachetul privind consolidarea democrației și a integrității alegerilor nu reflectă în mod adecvat implicațiile lor la nivel local și regional; subliniază cunoștințele specifice de la nivel local și regional în ceea ce privește identificarea potențialelor amenințări la adresa integrității proceselor democratice; |
| --- | --- |

2.

regretă că măsurile propuse în pachetul privind consolidarea democrației și a integrității alegerilor nu reflectă în mod adecvat implicațiile lor la nivel local și regional; subliniază cunoștințele specifice de la nivel local și regional în ceea ce privește identificarea potențialelor amenințări la adresa integrității proceselor democratice;

Reziliența democratică

Reziliența democratică

| 3. | sprijină abordarea de consolidare a cooperării și a schimbului de bune practici în domeniul rezilienței democratice și electorale și, în acest context, salută instituirea „mecanismului comun pentru reziliență electorală”; consideră, de asemenea, că dimensiunea locală și regională ar trebui integrată în această cooperare, având în vedere obiectivul său de a proteja alegerile la toate nivelurile; |
| --- | --- |

3.

sprijină abordarea de consolidare a cooperării și a schimbului de bune practici în domeniul rezilienței democratice și electorale și, în acest context, salută instituirea „mecanismului comun pentru reziliență electorală”; consideră, de asemenea, că dimensiunea locală și regională ar trebui integrată în această cooperare, având în vedere obiectivul său de a proteja alegerile la toate nivelurile;

Participarea democratică

Participarea democratică

| 4. | susține fără ezitare principiul nediscriminării, inclusiv în ceea ce privește participarea electorală și angajamentul democratic în general; consideră că acest principiu este, de asemenea, ilustrat în cadrul Conferinței privind viitorul Europei și solicită continuarea unor astfel de practici la toate nivelurile; |
| --- | --- |

4.

susține fără ezitare principiul nediscriminării, inclusiv în ceea ce privește participarea electorală și angajamentul democratic în general; consideră că acest principiu este, de asemenea, ilustrat în cadrul Conferinței privind viitorul Europei și solicită continuarea unor astfel de practici la toate nivelurile;

| 5. | subliniază necesitatea de a depăși rutina în materie de democrație și de a revigora interesul cetățenilor pentru participarea la procesele democratice și implicarea în sfera politică locală, regională, națională și europeană, recunoscând, în același timp, importanța simplificării procedurilor administrative pentru participarea electorală; |
| --- | --- |

5.

subliniază necesitatea de a depăși rutina în materie de democrație și de a revigora interesul cetățenilor pentru participarea la procesele democratice și implicarea în sfera politică locală, regională, națională și europeană, recunoscând, în același timp, importanța simplificării procedurilor administrative pentru participarea electorală;

Drepturile electorale ale cetățenilor mobili ai UE

Drepturile electorale ale cetățenilor mobili ai UE

| 6. | salută măsurile luate de Comisie pentru a spori securitatea juridică pentru cetățenii mobili ai UE în exercitarea drepturilor lor electorale; subliniază, în acest sens, că exercitarea drepturilor la liberă circulație nu ar trebui să se facă în detrimentul exercitării altor drepturi conexe; |
| --- | --- |

6.

salută măsurile luate de Comisie pentru a spori securitatea juridică pentru cetățenii mobili ai UE în exercitarea drepturilor lor electorale; subliniază, în acest sens, că exercitarea drepturilor la liberă circulație nu ar trebui să se facă în detrimentul exercitării altor drepturi conexe;

| 7. | sprijină includerea cetățenilor mobili ai UE în viața locală și consideră că angajamentul lor este o contribuție valoroasă la construirea unor societăți diversificate în toate statele membre; |
| --- | --- |

7.

sprijină includerea cetățenilor mobili ai UE în viața locală și consideră că angajamentul lor este o contribuție valoroasă la construirea unor societăți diversificate în toate statele membre;

| 8. | speră ca propunerile legislative să recunoască contribuția autorităților locale și regionale la consolidarea democrației europene prin promovarea și facilitarea participării cetățenilor europeni la alegerile europene și la alegerile pentru unitățile de bază ale administrației publice locale, sarcină care, la nivelul fiecărui stat membru, nu poate fi rezervată sau limitată la autoritățile de stat; |
| --- | --- |

8.

speră ca propunerile legislative să recunoască contribuția autorităților locale și regionale la consolidarea democrației europene prin promovarea și facilitarea participării cetățenilor europeni la alegerile europene și la alegerile pentru unitățile de bază ale administrației publice locale, sarcină care, la nivelul fiecărui stat membru, nu poate fi rezervată sau limitată la autoritățile de stat;

| 9. | se așteaptă ca statele membre să recunoască dreptul cetățenilor europeni cu reședința în alte state membre (cetățeni mobili) de a candida la alegerile locale, pentru toate posturile; |
| --- | --- |

9.

se așteaptă ca statele membre să recunoască dreptul cetățenilor europeni cu reședința în alte state membre (cetățeni mobili) de a candida la alegerile locale, pentru toate posturile;

| 10. | pentru a combate abținerea din ce în ce mai mare de la participare și pentru a promova participarea tinerilor, dreptul cetățenilor la votul anticipat, la votul prin corespondență, la votul electronic și la votul prin internet ar trebui să fie promovat; |
| --- | --- |

10.

pentru a combate abținerea din ce în ce mai mare de la participare și pentru a promova participarea tinerilor, dreptul cetățenilor la votul anticipat, la votul prin corespondență, la votul electronic și la votul prin internet ar trebui să fie promovat;

| 11. | recunoaște necesitatea de a furniza informații adecvate, cuprinzătoare și specifice cetățenilor mobili ai UE cu privire la participarea electorală și, în acest sens, salută înființarea unui punct de contact privind drepturile electorale la nivelul Comisiei; subliniază necesitatea asociată de a asigura consolidarea capacităților și finanțarea adecvată a autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

11.

recunoaște necesitatea de a furniza informații adecvate, cuprinzătoare și specifice cetățenilor mobili ai UE cu privire la participarea electorală și, în acest sens, salută înființarea unui punct de contact privind drepturile electorale la nivelul Comisiei; subliniază necesitatea asociată de a asigura consolidarea capacităților și finanțarea adecvată a autorităților locale și regionale;

Transparență și dezinformare

Transparență și dezinformare

| 12. | deși recunoaște necesitatea unor condiții echitabile pentru toți actorii implicați, CoR solicită să se acorde atenția cuvenită principiilor subsidiarității și proporționalității, în special ținând seama de efectele regulamentului propus asupra formării voinței politice atât la nivel național, cât și regional și local în statele membre; |
| --- | --- |

12.

deși recunoaște necesitatea unor condiții echitabile pentru toți actorii implicați, CoR solicită să se acorde atenția cuvenită principiilor subsidiarității și proporționalității, în special ținând seama de efectele regulamentului propus asupra formării voinței politice atât la nivel național, cât și regional și local în statele membre;

| 13. | subliniază că sunt necesare eforturi ferme pentru a combate dezinformarea, care poate eroda înseși bazele societăților noastre democratice și poate submina alegerile libere și corecte, încrederea în autoritățile publice de la toate nivelurile și activitățile cetățenești informate și implicate; reiterează pozițiile exprimate în avizul privind Planul de acțiune pentru democrația europeană (2); |
| --- | --- |

13.

subliniază că sunt necesare eforturi ferme pentru a combate dezinformarea, care poate eroda înseși bazele societăților noastre democratice și poate submina alegerile libere și corecte, încrederea în autoritățile publice de la toate nivelurile și activitățile cetățenești informate și implicate; reiterează pozițiile exprimate în avizul privind Planul de acțiune pentru democrația europeană (2

| 14. | solicită ca inițiativele conexe să fie însoțite de consolidarea capacităților autorităților publice pentru a combate dezinformarea la toate nivelurile într-un mod specific; constată că nu se recunoaște că autoritățile locale și regionale, cele mai apropiate de cetățeni, pot fi un atu valoros în combaterea dezinformării; |
| --- | --- |

14.

solicită ca inițiativele conexe să fie însoțite de consolidarea capacităților autorităților publice pentru a combate dezinformarea la toate nivelurile într-un mod specific; constată că nu se recunoaște că autoritățile locale și regionale, cele mai apropiate de cetățeni, pot fi un atu valoros în combaterea dezinformării;

Concluzie

Concluzie

| 15. | invită Comisia Europeană să depună în continuare eforturi pentru protejarea drepturilor și valorilor europene, inclusiv prin urmărirea angajamentelor restante prezentate în Planul de acțiune pentru democrația europeană; subliniază cu fermitate necesitatea de a asigura cea mai mare coerență între diferitele instrumente propuse; evidențiază că autoritățile locale și regionale reprezintă o componentă indispensabilă a structurii democratice europene. |
| --- | --- |

15.

invită Comisia Europeană să depună în continuare eforturi pentru protejarea drepturilor și valorilor europene, inclusiv prin urmărirea angajamentelor restante prezentate în Planul de acțiune pentru democrația europeană; subliniază cu fermitate necesitatea de a asigura cea mai mare coerență între diferitele instrumente propuse; evidențiază că autoritățile locale și regionale reprezintă o componentă indispensabilă a structurii democratice europene.

Bruxelles, 28 aprilie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Directiva 94/80/CE a Consiliului din 19 decembrie 1994 de stabilire a normelor de exercitare a dreptului de a alege și de a fi ales la alegerile locale pentru cetățenii Uniunii care au reședința într-un stat membru a cărui cetățenie nu o dețin (JO L 368, 31.12.1994, p. 38).

1

(2)  JO C 440, 29.10.2021, p. 31; https://cor.europa.eu/RO/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-1278-2021.

2

---

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 301/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 301/116

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Asigurarea funcționării sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) și a mecanismului de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM) pentru orașele și regiunile UE

(2022/C 301/14)

| Raportor: | Peter KURZ (DE-PSE), primarul orașului Mannheim |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Propunere de modificare a Directivei 2003/87/CE de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și a Deciziei (UE) 2015/1814 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră
  COM(2021) 551 final
  Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește contribuția sectorului aviației la obiectivul Uniunii de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii și de punere în aplicare în mod corespunzător a unei măsuri globale bazate pe piață
  COM(2021) 552 final
  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon
  COM(2021) 564 final
  Propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește notificarea compensării legate de o măsură globală bazată pe piață pentru operatorii de aeronave cu sediul în Uniune
  COM(2021) 567 final

  Propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei (UE) 2015/1814 în ceea ce privește cantitatea de certificate care urmează să fie plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței aferentă sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră până în 2030

  COM(2021) 571 final |

Raportor:

Peter KURZ (DE-PSE), primarul orașului Mannheim

Documente de referință:

Propunere de modificare a Directivei 2003/87/CE de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și a Deciziei (UE) 2015/1814 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră

COM(2021) 551 final

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește contribuția sectorului aviației la obiectivul Uniunii de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii și de punere în aplicare în mod corespunzător a unei măsuri globale bazate pe piață

COM(2021) 552 final

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon

COM(2021) 564 final

Propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește notificarea compensării legate de o măsură globală bazată pe piață pentru operatorii de aeronave cu sediul în Uniune

COM(2021) 567 final

Propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei (UE) 2015/1814 în ceea ce privește cantitatea de certificate care urmează să fie plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței aferentă sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră până în 2030

COM(2021) 571 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii, a Deciziei (UE) 2015/1814 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și a Regulamentului (UE) 2015/757

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii, a Deciziei (UE) 2015/1814 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și a Regulamentului (UE) 2015/757

COM(2021) 551 final

COM(2021) 551 final

Amendamentul 1

Amendamentul 1

Considerentul 7

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la realizarea acestor reduceri ale emisiilor. Prin urmare, obiectivul ambițios al sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii (sistemul EU ETS), stabilit în temeiul Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), de a promova reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră într-un mod rentabil
  și
  eficient din punct de vedere economic ar trebui să fie consolidat în mod proporțional cu obiectivul pentru 2030 de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii. | Toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la realizarea acestor reduceri ale emisiilor. Prin urmare, obiectivul ambițios al sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii (sistemul EU ETS), stabilit în temeiul Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), de a promova reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră într-un mod rentabil, eficient din punct de vedere economic
  și responsabil din punct de vedere social
  ar trebui să fie consolidat în mod proporțional cu obiectivul pentru 2030 de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii
  și cu obiectivul global de realizare a neutralității climatice, așa cum este prevăzut în Regulamentul (UE) 2021/1119
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la realizarea acestor reduceri ale emisiilor. Prin urmare, obiectivul ambițios al sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii (sistemul EU ETS), stabilit în temeiul Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), de a promova reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră într-un mod rentabil
  și
  eficient din punct de vedere economic ar trebui să fie consolidat în mod proporțional cu obiectivul pentru 2030 de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii.

1

și

Toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la realizarea acestor reduceri ale emisiilor. Prin urmare, obiectivul ambițios al sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii (sistemul EU ETS), stabilit în temeiul Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), de a promova reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră într-un mod rentabil, eficient din punct de vedere economic
  și responsabil din punct de vedere social
  ar trebui să fie consolidat în mod proporțional cu obiectivul pentru 2030 de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii
  și cu obiectivul global de realizare a neutralității climatice, așa cum este prevăzut în Regulamentul (UE) 2021/1119
  .

2

și responsabil din punct de vedere social

și cu obiectivul global de realizare a neutralității climatice, așa cum este prevăzut în Regulamentul (UE) 2021/1119

Amendamentul 2

Amendamentul 2

Considerentul 9

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Directiva 96/61/CE a Consiliului (3) a fost abrogată prin Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului[2] (4). Trimiterile la Directiva 96/61/CE de la articolul 2 din Directiva 2003/87/CE și din anexa IV la aceasta ar trebui actualizate în consecință. Având în vedere necesitatea unor reduceri urgente ale emisiilor la nivelul întregii economii, statele membre ar trebui să poată acționa pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră care intră în domeniul de aplicare al sistemului EU ETS prin alte politici decât limitele de emisii adoptate în temeiul Directivei 2010/75/UE. | Directiva 96/61/CE a Consiliului (5) a fost abrogată prin Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului[2] (6). Trimiterile la Directiva 96/61/CE de la articolul 2 din Directiva 2003/87/CE și din anexa IV la aceasta ar trebui actualizate în consecință. Având în vedere necesitatea unor reduceri urgente ale emisiilor la nivelul întregii economii, statele membre ar trebui să poată acționa
  , luând în considerare punctele de vedere ale autorităților locale și regionale exprimate în cadrul unor sisteme de participare activă, precum și principiile subsidiarității, proporționalității și justiției sociale,
  pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră care intră în domeniul de aplicare al sistemului EU ETS prin alte politici decât limitele de emisii adoptate în temeiul Directivei 2010/75/UE. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Directiva 96/61/CE a Consiliului (3) a fost abrogată prin Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului[2] (4). Trimiterile la Directiva 96/61/CE de la articolul 2 din Directiva 2003/87/CE și din anexa IV la aceasta ar trebui actualizate în consecință. Având în vedere necesitatea unor reduceri urgente ale emisiilor la nivelul întregii economii, statele membre ar trebui să poată acționa pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră care intră în domeniul de aplicare al sistemului EU ETS prin alte politici decât limitele de emisii adoptate în temeiul Directivei 2010/75/UE.

3

4

Directiva 96/61/CE a Consiliului (5) a fost abrogată prin Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului[2] (6). Trimiterile la Directiva 96/61/CE de la articolul 2 din Directiva 2003/87/CE și din anexa IV la aceasta ar trebui actualizate în consecință. Având în vedere necesitatea unor reduceri urgente ale emisiilor la nivelul întregii economii, statele membre ar trebui să poată acționa
  , luând în considerare punctele de vedere ale autorităților locale și regionale exprimate în cadrul unor sisteme de participare activă, precum și principiile subsidiarității, proporționalității și justiției sociale,
  pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră care intră în domeniul de aplicare al sistemului EU ETS prin alte politici decât limitele de emisii adoptate în temeiul Directivei 2010/75/UE.

5

6

, luând în considerare punctele de vedere ale autorităților locale și regionale exprimate în cadrul unor sisteme de participare activă, precum și principiile subsidiarității, proporționalității și justiției sociale,

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 3

Amendamentul 3

Considerentul 13

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Gazele cu efect de seră care nu sunt eliberate direct în atmosferă ar trebui să fie considerate emisii care intră sub incidența sistemului EU ETS și ar trebui restituite certificate pentru emisiile respective, cu excepția cazului în care acestea sunt stocate într-un sit de stocare în conformitate cu Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7) sau sunt legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare. Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte de punere în aplicare care să precizeze condițiile în care se consideră că gazele cu efect de seră sunt legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare, inclusiv în legătură cu obținerea unui certificat de eliminare a dioxidului de carbon, după caz, având în vedere evoluțiile în materie de reglementare în ceea ce privește certificarea eliminării dioxidului de carbon. | Gazele cu efect de seră care nu sunt eliberate direct în atmosferă ar trebui să fie considerate emisii care intră sub incidența sistemului EU ETS și ar trebui restituite certificate pentru emisiile respective, cu excepția cazului în care acestea sunt stocate într-un sit de stocare
  într-un mod sigur din punctul de vedere al mediului și al siguranței
  în conformitate cu Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) sau sunt legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare. Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte de punere în aplicare care să precizeze condițiile în care se consideră că gazele cu efect de seră sunt legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare, inclusiv în legătură cu obținerea unui certificat de eliminare a dioxidului de carbon, după caz, având în vedere evoluțiile în materie de reglementare în ceea ce privește certificarea eliminării dioxidului de carbon. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Gazele cu efect de seră care nu sunt eliberate direct în atmosferă ar trebui să fie considerate emisii care intră sub incidența sistemului EU ETS și ar trebui restituite certificate pentru emisiile respective, cu excepția cazului în care acestea sunt stocate într-un sit de stocare în conformitate cu Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7) sau sunt legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare. Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte de punere în aplicare care să precizeze condițiile în care se consideră că gazele cu efect de seră sunt legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare, inclusiv în legătură cu obținerea unui certificat de eliminare a dioxidului de carbon, după caz, având în vedere evoluțiile în materie de reglementare în ceea ce privește certificarea eliminării dioxidului de carbon.

7

Gazele cu efect de seră care nu sunt eliberate direct în atmosferă ar trebui să fie considerate emisii care intră sub incidența sistemului EU ETS și ar trebui restituite certificate pentru emisiile respective, cu excepția cazului în care acestea sunt stocate într-un sit de stocare
  într-un mod sigur din punctul de vedere al mediului și al siguranței
  în conformitate cu Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) sau sunt legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare. Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte de punere în aplicare care să precizeze condițiile în care se consideră că gazele cu efect de seră sunt legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare, inclusiv în legătură cu obținerea unui certificat de eliminare a dioxidului de carbon, după caz, având în vedere evoluțiile în materie de reglementare în ceea ce privește certificarea eliminării dioxidului de carbon.

într-un mod sigur din punctul de vedere al mediului și al siguranței

8

Expunere de motive

Expunere de motive

Centralele electrice alimentate cu combustibili fosili generează un procent mai important de emisii de CO2 decât orice alt sector industrial. Aplicarea CSC în acest sector are potențialul de a reduce semnificativ emisiile de CO2.

2

2

Amendamentul 4

Amendamentul 4

Punct nou – considerentul 14.1

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Este necesar ca includerea transportului maritim în sistemul EU ETS să nu conducă la o relocare a emisiilor de dioxid de carbon, deviind traficul navelor către porturi din statele terțe învecinate neincluse în sistem. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Este necesar ca includerea transportului maritim în sistemul EU ETS să nu conducă la o relocare a emisiilor de dioxid de carbon, deviind traficul navelor către porturi din statele terțe învecinate neincluse în sistem.

Este necesar ca includerea transportului maritim în sistemul EU ETS să nu conducă la o relocare a emisiilor de dioxid de carbon, deviind traficul navelor către porturi din statele terțe învecinate neincluse în sistem.

Expunere de motive

Expunere de motive

Relocarea emisiilor de dioxid de carbon către porturi din statele terțe învecinate neincluse în sistemul EU ETS reprezintă un risc real, care poate da naștere unui efect de substituție către porturile din afara UE, poate crea paradisuri fiscale de CO2 în vecinătatea UE și poate constitui o amenințare la adresa competitivității sistemului portuar european.

2

Amendamentul 5

Amendamentul 5

Considerentul 28

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Atingerea obiectivului mai ambițios în materie de climă va necesita alocarea unor resurse publice substanțiale în UE, precum și a unor bugete naționale pentru tranziția climatică. Pentru a completa și a consolida cheltuielile substanțiale legate de climă din bugetul UE, toate veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii care nu sunt atribuite bugetului Uniunii ar trebui utilizate în scopuri legate de climă. Aceasta include utilizarea sprijinului financiar pentru a aborda aspectele de ordin social la nivelul gospodăriilor cu venituri mici și mijlocii prin reducerea impozitelor cu potențial perturbator. În plus, pentru a aborda efectele legate de distribuție și cele sociale ale tranziției în statele membre cu venituri mici, ar trebui să se utilizeze un cuantum suplimentar de 2,5  % din cantitatea de certificate la nivelul Uniunii din [anul intrării în vigoare a directivei] până în 2030, pentru a finanța tranziția energetică a statelor membre cu un produs intern brut (PIB) pe cap de locuitor mai mic de 65 % din media Uniunii în perioada 2016-2018, prin intermediul Fondului pentru modernizare prevăzut la articolul 10d din Directiva 2003/87/CE. | Atingerea obiectivului mai ambițios în materie de climă va necesita alocarea unor resurse publice substanțiale în UE, precum și a unor bugete naționale
  , regionale și locale
  pentru tranziția climatică. Pentru a completa și a consolida cheltuielile substanțiale legate de climă din bugetul UE, toate veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii care nu sunt atribuite bugetului Uniunii ar trebui utilizate în scopuri legate de climă
  , incluse în planificările de la nivel național, regional și local din acest domeniu
  . Aceasta include utilizarea sprijinului financiar pentru a aborda aspectele de ordin social la nivelul gospodăriilor cu venituri mici și mijlocii prin reducerea impozitelor cu potențial perturbator. În plus, pentru a aborda efectele legate de distribuție și cele sociale ale tranziției în statele membre cu venituri mici, ar trebui să se utilizeze un cuantum suplimentar de
  cel puțin
  2,5  % din cantitatea de certificate la nivelul Uniunii din [anul intrării în vigoare a directivei] până în 2030, pentru a finanța tranziția energetică a statelor membre cu un produs intern brut (PIB) pe cap de locuitor mai mic de 65 % din media Uniunii în perioada 2016-2018
  și a regiunilor NUTS 3 din statele membre care se confruntă cu dezechilibre interne clare
  , prin intermediul Fondului pentru modernizare prevăzut la articolul 10d din Directiva 2003/87/CE. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Atingerea obiectivului mai ambițios în materie de climă va necesita alocarea unor resurse publice substanțiale în UE, precum și a unor bugete naționale pentru tranziția climatică. Pentru a completa și a consolida cheltuielile substanțiale legate de climă din bugetul UE, toate veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii care nu sunt atribuite bugetului Uniunii ar trebui utilizate în scopuri legate de climă. Aceasta include utilizarea sprijinului financiar pentru a aborda aspectele de ordin social la nivelul gospodăriilor cu venituri mici și mijlocii prin reducerea impozitelor cu potențial perturbator. În plus, pentru a aborda efectele legate de distribuție și cele sociale ale tranziției în statele membre cu venituri mici, ar trebui să se utilizeze un cuantum suplimentar de 2,5  % din cantitatea de certificate la nivelul Uniunii din [anul intrării în vigoare a directivei] până în 2030, pentru a finanța tranziția energetică a statelor membre cu un produs intern brut (PIB) pe cap de locuitor mai mic de 65 % din media Uniunii în perioada 2016-2018, prin intermediul Fondului pentru modernizare prevăzut la articolul 10d din Directiva 2003/87/CE.

Atingerea obiectivului mai ambițios în materie de climă va necesita alocarea unor resurse publice substanțiale în UE, precum și a unor bugete naționale
  , regionale și locale
  pentru tranziția climatică. Pentru a completa și a consolida cheltuielile substanțiale legate de climă din bugetul UE, toate veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii care nu sunt atribuite bugetului Uniunii ar trebui utilizate în scopuri legate de climă
  , incluse în planificările de la nivel național, regional și local din acest domeniu
  . Aceasta include utilizarea sprijinului financiar pentru a aborda aspectele de ordin social la nivelul gospodăriilor cu venituri mici și mijlocii prin reducerea impozitelor cu potențial perturbator. În plus, pentru a aborda efectele legate de distribuție și cele sociale ale tranziției în statele membre cu venituri mici, ar trebui să se utilizeze un cuantum suplimentar de
  cel puțin
  2,5  % din cantitatea de certificate la nivelul Uniunii din [anul intrării în vigoare a directivei] până în 2030, pentru a finanța tranziția energetică a statelor membre cu un produs intern brut (PIB) pe cap de locuitor mai mic de 65 % din media Uniunii în perioada 2016-2018
  și a regiunilor NUTS 3 din statele membre care se confruntă cu dezechilibre interne clare
  , prin intermediul Fondului pentru modernizare prevăzut la articolul 10d din Directiva 2003/87/CE.

, regionale și locale

, incluse în planificările de la nivel național, regional și local din acest domeniu

cel puțin

și a regiunilor NUTS 3 din statele membre care se confruntă cu dezechilibre interne clare

Expunere de motive

Expunere de motive

Pentru alocarea cotelor ar trebui să se țină seama și de valoarea PIB pe cap de locuitor în regiunile NUTS 2, dat fiind că ar fi simplist să se țină seama doar de PIB-ul național pe cap de locuitor în statele membre în care există dezechilibre regionale majore.

Amendamentul 6

Amendamentul 6

Considerentul 30

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| [...] Alocarea cu titlu gratuit care nu mai este furnizată sectoarelor CBAM pe baza acestui calcul (cererea CBAM) trebuie scoasă la licitație, veniturile obținute urmând să revină Fondului pentru inovare, astfel încât să sprijine inovarea în domeniul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, al captării și utilizării dioxidului de carbon („CUC”), al captării și stocării geologice a dioxidului de carbon („CSC”), al energiei din surse regenerabile și al stocării energiei, într-un mod care să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită proiectelor din sectoarele CBAM. Pentru a respecta proporția din alocarea cu titlu gratuit disponibilă pentru sectoarele care nu sunt vizate de CBAM, suma finală care urmează să fie dedusă din alocarea cu titlu gratuit și care urmează să fie licitată ar trebui calculată pe baza proporției pe care o reprezintă cererea CBAM în raport cu nevoile de alocare cu titlu gratuit ale tuturor sectoarelor care beneficiază de alocări cu titlu gratuit. | [...] Alocarea cu titlu gratuit care nu mai este furnizată sectoarelor CBAM pe baza acestui calcul (cererea CBAM) trebuie scoasă la licitație, veniturile obținute urmând să revină Fondului pentru inovare
  și Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice
  , astfel încât să sprijine inovarea în domeniul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, al captării și utilizării dioxidului de carbon („CUC”), al captării și stocării geologice a dioxidului de carbon („CSC”)
  în cazul emisiilor care nu pot fi evitate, rezultate din procese industriale de producție care nu provin din arderea de combustibili fosili cu scopul principal de a genera energie
  , al energiei din surse regenerabile și al stocării energiei, într-un mod care să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice
  , reducând totodată eventualele efecte negative asupra celor mai vulnerabile teritorii și gospodării
  . Ar trebui să se acorde o atenție deosebită proiectelor din sectoarele CBAM. Pentru a respecta proporția din alocarea cu titlu gratuit disponibilă pentru sectoarele care nu sunt vizate de CBAM, suma finală care urmează să fie dedusă din alocarea cu titlu gratuit și care urmează să fie licitată ar trebui calculată pe baza proporției pe care o reprezintă cererea CBAM în raport cu nevoile de alocare cu titlu gratuit ale tuturor sectoarelor care beneficiază de alocări cu titlu gratuit. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

[...] Alocarea cu titlu gratuit care nu mai este furnizată sectoarelor CBAM pe baza acestui calcul (cererea CBAM) trebuie scoasă la licitație, veniturile obținute urmând să revină Fondului pentru inovare, astfel încât să sprijine inovarea în domeniul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, al captării și utilizării dioxidului de carbon („CUC”), al captării și stocării geologice a dioxidului de carbon („CSC”), al energiei din surse regenerabile și al stocării energiei, într-un mod care să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită proiectelor din sectoarele CBAM. Pentru a respecta proporția din alocarea cu titlu gratuit disponibilă pentru sectoarele care nu sunt vizate de CBAM, suma finală care urmează să fie dedusă din alocarea cu titlu gratuit și care urmează să fie licitată ar trebui calculată pe baza proporției pe care o reprezintă cererea CBAM în raport cu nevoile de alocare cu titlu gratuit ale tuturor sectoarelor care beneficiază de alocări cu titlu gratuit.

[...] Alocarea cu titlu gratuit care nu mai este furnizată sectoarelor CBAM pe baza acestui calcul (cererea CBAM) trebuie scoasă la licitație, veniturile obținute urmând să revină Fondului pentru inovare
  și Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice
  , astfel încât să sprijine inovarea în domeniul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, al captării și utilizării dioxidului de carbon („CUC”), al captării și stocării geologice a dioxidului de carbon („CSC”)
  în cazul emisiilor care nu pot fi evitate, rezultate din procese industriale de producție care nu provin din arderea de combustibili fosili cu scopul principal de a genera energie
  , al energiei din surse regenerabile și al stocării energiei, într-un mod care să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice
  , reducând totodată eventualele efecte negative asupra celor mai vulnerabile teritorii și gospodării
  . Ar trebui să se acorde o atenție deosebită proiectelor din sectoarele CBAM. Pentru a respecta proporția din alocarea cu titlu gratuit disponibilă pentru sectoarele care nu sunt vizate de CBAM, suma finală care urmează să fie dedusă din alocarea cu titlu gratuit și care urmează să fie licitată ar trebui calculată pe baza proporției pe care o reprezintă cererea CBAM în raport cu nevoile de alocare cu titlu gratuit ale tuturor sectoarelor care beneficiază de alocări cu titlu gratuit.

și Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice

în cazul emisiilor care nu pot fi evitate, rezultate din procese industriale de producție care nu provin din arderea de combustibili fosili cu scopul principal de a genera energie

, reducând totodată eventualele efecte negative asupra celor mai vulnerabile teritorii și gospodării

Expunere de motive

Expunere de motive

Eliminarea treptată a alocărilor cu titlu gratuit pentru sectoarele vizate de CBAM ar trebui să aibă loc cât mai curând, întrucât opțiunea de a folosi alocările cu titlu gratuit diluează efectul semnalării prețului carbonului.

Amendamentul 7

Amendamentul 7

Considerentul 33

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Domeniul de aplicare al Fondului pentru inovare prevăzut la articolul 10a alineatul (8) din Directiva 2003/87/CE ar trebui extins pentru a sprijini inovarea în domeniul tehnologiilor și al proceselor cu emisii reduse de dioxid de carbon care vizează consumul de combustibili în sectorul construcțiilor și al transportului rutier. În plus, Fondul pentru inovare ar trebui să servească la sprijinirea investițiilor în decarbonizarea sectorului transportului maritim, inclusiv a investițiilor în combustibili alternativi durabili, cum ar fi hidrogenul și amoniacul produse din surse regenerabile, precum și a tehnologiilor de propulsie cu emisii zero, cum ar fi tehnologiile eoliene. Având în vedere că veniturile generate de sancțiunile prevăzute în Regulamentul xxxx/xxxx [FuelEU în domeniul maritim] (9) sunt alocate Fondului pentru inovare ca venituri alocate externe în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar, Comisia ar trebui să se asigure că se acordă atenția cuvenită sprijinirii proiectelor inovatoare care vizează accelerarea dezvoltării și utilizării combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon în sectorul maritim, astfel cum se prevede la articolul 21 alineatul (1) din Regulamentul xxxx/xxxx [FuelEU în domeniul maritim]. Pentru a asigura disponibilitatea unei finanțări suficiente pentru inovare în cadrul acestui domeniu de aplicare extins, Fondul pentru inovare ar trebui suplimentat cu 50 de milioane de certificate, care provin parțial din certificatele care, în caz contrar, ar putea fi scoase la licitație, și parțial din certificatele care, în caz contrar, ar putea fi alocate cu titlu gratuit, în conformitate cu proporția actuală a finanțării asigurate din fiecare sursă Fondului pentru inovare. | Domeniul de aplicare al Fondului pentru inovare prevăzut la articolul 10a alineatul (8) din Directiva 2003/87/CE ar trebui extins pentru a sprijini inovarea în domeniul tehnologiilor și al proceselor cu emisii reduse de dioxid de carbon care vizează consumul de combustibili în sectorul construcțiilor și al transportului rutier
  , precum și măsurile care vizează reducerea unor cantități mari de emisii de GES care nu sunt bazate pe proiecte sau nu sunt inovatoare
  . În plus, Fondul pentru inovare ar trebui să servească la sprijinirea investițiilor în decarbonizarea sectorului transportului maritim, inclusiv a investițiilor în combustibili alternativi durabili, cum ar fi hidrogenul și amoniacul produse din surse regenerabile, precum și a tehnologiilor de propulsie cu emisii zero, cum ar fi tehnologiile eoliene. Având în vedere că veniturile generate de sancțiunile prevăzute în Regulamentul xxxx/xxxx [FuelEU în domeniul maritim] (10) sunt alocate Fondului pentru inovare ca venituri alocate externe în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar, Comisia ar trebui să se asigure că se acordă atenția cuvenită sprijinirii proiectelor inovatoare care vizează accelerarea dezvoltării și utilizării combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon în sectorul maritim, astfel cum se prevede la articolul 21 alineatul (1) din Regulamentul xxxx/xxxx [FuelEU în domeniul maritim]. Pentru a asigura disponibilitatea unei finanțări suficiente pentru inovare
  și măsuri
  în cadrul acestui domeniu de aplicare extins, Fondul pentru inovare ar trebui suplimentat cu 50 de milioane de certificate, care provin parțial din certificatele care, în caz contrar, ar putea fi scoase la licitație, și parțial din certificatele care, în caz contrar, ar putea fi alocate cu titlu gratuit, în conformitate cu proporția actuală a finanțării asigurate din fiecare sursă Fondului pentru inovare. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Domeniul de aplicare al Fondului pentru inovare prevăzut la articolul 10a alineatul (8) din Directiva 2003/87/CE ar trebui extins pentru a sprijini inovarea în domeniul tehnologiilor și al proceselor cu emisii reduse de dioxid de carbon care vizează consumul de combustibili în sectorul construcțiilor și al transportului rutier. În plus, Fondul pentru inovare ar trebui să servească la sprijinirea investițiilor în decarbonizarea sectorului transportului maritim, inclusiv a investițiilor în combustibili alternativi durabili, cum ar fi hidrogenul și amoniacul produse din surse regenerabile, precum și a tehnologiilor de propulsie cu emisii zero, cum ar fi tehnologiile eoliene. Având în vedere că veniturile generate de sancțiunile prevăzute în Regulamentul xxxx/xxxx [FuelEU în domeniul maritim] (9) sunt alocate Fondului pentru inovare ca venituri alocate externe în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar, Comisia ar trebui să se asigure că se acordă atenția cuvenită sprijinirii proiectelor inovatoare care vizează accelerarea dezvoltării și utilizării combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon în sectorul maritim, astfel cum se prevede la articolul 21 alineatul (1) din Regulamentul xxxx/xxxx [FuelEU în domeniul maritim]. Pentru a asigura disponibilitatea unei finanțări suficiente pentru inovare în cadrul acestui domeniu de aplicare extins, Fondul pentru inovare ar trebui suplimentat cu 50 de milioane de certificate, care provin parțial din certificatele care, în caz contrar, ar putea fi scoase la licitație, și parțial din certificatele care, în caz contrar, ar putea fi alocate cu titlu gratuit, în conformitate cu proporția actuală a finanțării asigurate din fiecare sursă Fondului pentru inovare.

9

Domeniul de aplicare al Fondului pentru inovare prevăzut la articolul 10a alineatul (8) din Directiva 2003/87/CE ar trebui extins pentru a sprijini inovarea în domeniul tehnologiilor și al proceselor cu emisii reduse de dioxid de carbon care vizează consumul de combustibili în sectorul construcțiilor și al transportului rutier
  , precum și măsurile care vizează reducerea unor cantități mari de emisii de GES care nu sunt bazate pe proiecte sau nu sunt inovatoare
  . În plus, Fondul pentru inovare ar trebui să servească la sprijinirea investițiilor în decarbonizarea sectorului transportului maritim, inclusiv a investițiilor în combustibili alternativi durabili, cum ar fi hidrogenul și amoniacul produse din surse regenerabile, precum și a tehnologiilor de propulsie cu emisii zero, cum ar fi tehnologiile eoliene. Având în vedere că veniturile generate de sancțiunile prevăzute în Regulamentul xxxx/xxxx [FuelEU în domeniul maritim] (10) sunt alocate Fondului pentru inovare ca venituri alocate externe în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar, Comisia ar trebui să se asigure că se acordă atenția cuvenită sprijinirii proiectelor inovatoare care vizează accelerarea dezvoltării și utilizării combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon în sectorul maritim, astfel cum se prevede la articolul 21 alineatul (1) din Regulamentul xxxx/xxxx [FuelEU în domeniul maritim]. Pentru a asigura disponibilitatea unei finanțări suficiente pentru inovare
  și măsuri
  în cadrul acestui domeniu de aplicare extins, Fondul pentru inovare ar trebui suplimentat cu 50 de milioane de certificate, care provin parțial din certificatele care, în caz contrar, ar putea fi scoase la licitație, și parțial din certificatele care, în caz contrar, ar putea fi alocate cu titlu gratuit, în conformitate cu proporția actuală a finanțării asigurate din fiecare sursă Fondului pentru inovare.

, precum și măsurile care vizează reducerea unor cantități mari de emisii de GES care nu sunt bazate pe proiecte sau nu sunt inovatoare

10

și măsuri

Expunere de motive

Expunere de motive

Fondul pentru inovare este una dintre principalele surse de finanțare pentru combaterea schimbărilor climatice și, cu toate acestea, se limitează la tehnologiile inovatoare, în timp ce principalele obstacole în calea decarbonizării nu sunt legate doar de lipsa inovării. Amendamentul își propune să sugereze extinderea domeniului de aplicare la măsurile de decarbonizare deja existente.

Amendamentul 8

Amendamentul 8

Considerentul 38

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Domeniul de aplicare al Fondului pentru modernizare ar trebui să fie aliniat la cele mai recente obiective climatice ale Uniunii, impunând ca investițiile să fie coerente cu obiectivele Pactului verde european și cu Regulamentul (UE) 2021/1119 și eliminând sprijinul pentru orice investiții legate de combustibilii fosili. În plus,
  procentul din
  Fondul pentru modernizare
  care trebuie alocat investițiilor
  prioritare
  ar trebui să fie majorat la 80 %
  ; eficiența energetică ar trebui să fie
  vizată
  ca
  domeniu prioritar
  din perspectiva cererii, iar sprijinul acordat gospodăriilor pentru combaterea sărăciei energetice,
  inclusiv în
  zonele rurale și îndepărtate, ar trebui inclus în domeniul de aplicare al investițiilor prioritare. | Domeniul de aplicare al Fondului pentru modernizare ar trebui să fie aliniat la cele mai recente obiective climatice ale Uniunii, impunând ca investițiile să fie coerente cu obiectivele Pactului verde european și cu Regulamentul (UE) 2021/1119 și eliminând sprijinul pentru orice investiții legate de combustibilii fosili. În plus, Fondul pentru modernizare
  ar trebui utilizat numai pentru investițiile
  prioritare; eficiența energetică
  și utilizarea energiei din surse regenerabile
  ar trebui să fie
  vizate
  ca
  domenii prioritare
  din perspectiva cererii, iar sprijinul acordat
  teritoriilor și
  gospodăriilor
  vulnerabile
  pentru combaterea sărăciei energetice
  și în materie de mobilitate, în special celor din
  zonele rurale, îndepărtate
  și ultraperiferice
  , ar trebui inclus în domeniul de aplicare al investițiilor prioritare.
  În mod similar, Fondul pentru modernizare ar trebui să fie disponibil pentru regiunile NUTS 3 din statele membre care se confruntă cu dezechilibre interne clare, în scopul stimulării relansării și al modernizării sectorului energetic. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Domeniul de aplicare al Fondului pentru modernizare ar trebui să fie aliniat la cele mai recente obiective climatice ale Uniunii, impunând ca investițiile să fie coerente cu obiectivele Pactului verde european și cu Regulamentul (UE) 2021/1119 și eliminând sprijinul pentru orice investiții legate de combustibilii fosili. În plus,
  procentul din
  Fondul pentru modernizare
  care trebuie alocat investițiilor
  prioritare
  ar trebui să fie majorat la 80 %
  ; eficiența energetică ar trebui să fie
  vizată
  ca
  domeniu prioritar
  din perspectiva cererii, iar sprijinul acordat gospodăriilor pentru combaterea sărăciei energetice,
  inclusiv în
  zonele rurale și îndepărtate, ar trebui inclus în domeniul de aplicare al investițiilor prioritare.

procentul din

care trebuie alocat investițiilor

ar trebui să fie majorat la 80 %

vizată

domeniu prioritar

inclusiv în

Domeniul de aplicare al Fondului pentru modernizare ar trebui să fie aliniat la cele mai recente obiective climatice ale Uniunii, impunând ca investițiile să fie coerente cu obiectivele Pactului verde european și cu Regulamentul (UE) 2021/1119 și eliminând sprijinul pentru orice investiții legate de combustibilii fosili. În plus, Fondul pentru modernizare
  ar trebui utilizat numai pentru investițiile
  prioritare; eficiența energetică
  și utilizarea energiei din surse regenerabile
  ar trebui să fie
  vizate
  ca
  domenii prioritare
  din perspectiva cererii, iar sprijinul acordat
  teritoriilor și
  gospodăriilor
  vulnerabile
  pentru combaterea sărăciei energetice
  și în materie de mobilitate, în special celor din
  zonele rurale, îndepărtate
  și ultraperiferice
  , ar trebui inclus în domeniul de aplicare al investițiilor prioritare.
  În mod similar, Fondul pentru modernizare ar trebui să fie disponibil pentru regiunile NUTS 3 din statele membre care se confruntă cu dezechilibre interne clare, în scopul stimulării relansării și al modernizării sectorului energetic.

ar trebui utilizat numai pentru investițiile

și utilizarea energiei din surse regenerabile

vizate

domenii prioritare

teritoriilor și

vulnerabile

și în materie de mobilitate, în special celor din

și ultraperiferice

În mod similar, Fondul pentru modernizare ar trebui să fie disponibil pentru regiunile NUTS 3 din statele membre care se confruntă cu dezechilibre interne clare, în scopul stimulării relansării și al modernizării sectorului energetic.

Amendamentul 9

Amendamentul 9

Considerentul 43

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comunicarea Comisiei intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030” (11) a subliniat provocarea specifică pe care o reprezintă reducerea emisiilor în sectorul transportului rutier și al construcțiilor. Prin urmare, Comisia a anunțat că o nouă extindere a comercializării certificatelor de emisii ar putea include emisiile generate de transportul rutier și de clădiri. Comercializarea certificatelor de emisii pentru aceste două noi sectoare ar urma să fie instituită într-un cadru separat, însă adiacent. Acest lucru ar evita orice perturbare a bunei funcționări a sistemului de comercializare a certificatelor de emisii în sectorul instalațiilor staționare și cel al aviației. Noul sistem este însoțit de politici și măsuri complementare care protejează împotriva efectelor nejustificate asupra prețurilor, modelând așteptările participanților de pe piață și vizând un semnal privind prețul carbonului pentru întreaga economie. Experiența anterioară a arătat că dezvoltarea noii piețe necesită instituirea unui sistem eficient de monitorizare, de raportare și de verificare. În vederea asigurării sinergiilor și a coerenței cu infrastructura existentă a Uniunii pentru sistemul EU ETS care acoperă emisiile generate de instalațiile staționare și aviație, este oportun să se instituie un sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru sectorul transportului rutier și al construcțiilor printr-o modificare a Directivei 2003/87/CE. | Comunicarea Comisiei intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030” (12) a subliniat provocarea specifică pe care o reprezintă reducerea emisiilor în sectorul transportului rutier și al construcțiilor. Prin urmare, Comisia a anunțat că o nouă extindere a comercializării certificatelor de emisii ar putea include emisiile generate de transportul rutier și de clădiri. Comercializarea certificatelor de emisii pentru aceste două noi sectoare ar urma să fie instituită într-un cadru separat, însă adiacent. Acest lucru ar evita orice perturbare a bunei funcționări a sistemului de comercializare a certificatelor de emisii în sectorul instalațiilor staționare și cel al aviației.
  Având în vedere că cea mai mare pondere a competențelor în legătură cu aceste sectoare le revine autorităților locale și regionale, proiectarea acestui nou sistem ETS se va realiza cu participarea acestora. O parte din veniturile noului sistem de comercializare a certificatelor de emisii vor fi alocate autorităților locale și regionale, acestea fiind cele mai afectate niveluri de guvernare.
  Noul sistem este însoțit de politici și măsuri complementare care protejează împotriva efectelor nejustificate asupra prețurilor,
  în special în ceea ce privește gospodăriile, microîntreprinderile și întreprinderile mici vulnerabile, precum și utilizatorii vulnerabili ai soluțiilor de mobilitate, inclusiv în zonele rurale și îndepărtate,
  modelând așteptările participanților de pe piață și vizând un semnal privind prețul carbonului pentru întreaga economie. Experiența anterioară a arătat că dezvoltarea noii piețe necesită instituirea unui sistem eficient de monitorizare, de raportare și de verificare. În vederea asigurării sinergiilor și a coerenței cu infrastructura existentă a Uniunii pentru sistemul EU ETS care acoperă emisiile generate de instalațiile staționare și aviație, este oportun să se instituie un sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru sectorul transportului rutier și al construcțiilor printr-o modificare a Directivei 2003/87/CE
  , în conformitate cu dispozițiile prevăzute în pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55”, și, după caz, a reglementărilor care vizează aceste sectoare generatoare de emisii
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Comunicarea Comisiei intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030” (11) a subliniat provocarea specifică pe care o reprezintă reducerea emisiilor în sectorul transportului rutier și al construcțiilor. Prin urmare, Comisia a anunțat că o nouă extindere a comercializării certificatelor de emisii ar putea include emisiile generate de transportul rutier și de clădiri. Comercializarea certificatelor de emisii pentru aceste două noi sectoare ar urma să fie instituită într-un cadru separat, însă adiacent. Acest lucru ar evita orice perturbare a bunei funcționări a sistemului de comercializare a certificatelor de emisii în sectorul instalațiilor staționare și cel al aviației. Noul sistem este însoțit de politici și măsuri complementare care protejează împotriva efectelor nejustificate asupra prețurilor, modelând așteptările participanților de pe piață și vizând un semnal privind prețul carbonului pentru întreaga economie. Experiența anterioară a arătat că dezvoltarea noii piețe necesită instituirea unui sistem eficient de monitorizare, de raportare și de verificare. În vederea asigurării sinergiilor și a coerenței cu infrastructura existentă a Uniunii pentru sistemul EU ETS care acoperă emisiile generate de instalațiile staționare și aviație, este oportun să se instituie un sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru sectorul transportului rutier și al construcțiilor printr-o modificare a Directivei 2003/87/CE.

11

Comunicarea Comisiei intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030” (12) a subliniat provocarea specifică pe care o reprezintă reducerea emisiilor în sectorul transportului rutier și al construcțiilor. Prin urmare, Comisia a anunțat că o nouă extindere a comercializării certificatelor de emisii ar putea include emisiile generate de transportul rutier și de clădiri. Comercializarea certificatelor de emisii pentru aceste două noi sectoare ar urma să fie instituită într-un cadru separat, însă adiacent. Acest lucru ar evita orice perturbare a bunei funcționări a sistemului de comercializare a certificatelor de emisii în sectorul instalațiilor staționare și cel al aviației.
  Având în vedere că cea mai mare pondere a competențelor în legătură cu aceste sectoare le revine autorităților locale și regionale, proiectarea acestui nou sistem ETS se va realiza cu participarea acestora. O parte din veniturile noului sistem de comercializare a certificatelor de emisii vor fi alocate autorităților locale și regionale, acestea fiind cele mai afectate niveluri de guvernare.
  Noul sistem este însoțit de politici și măsuri complementare care protejează împotriva efectelor nejustificate asupra prețurilor,
  în special în ceea ce privește gospodăriile, microîntreprinderile și întreprinderile mici vulnerabile, precum și utilizatorii vulnerabili ai soluțiilor de mobilitate, inclusiv în zonele rurale și îndepărtate,
  modelând așteptările participanților de pe piață și vizând un semnal privind prețul carbonului pentru întreaga economie. Experiența anterioară a arătat că dezvoltarea noii piețe necesită instituirea unui sistem eficient de monitorizare, de raportare și de verificare. În vederea asigurării sinergiilor și a coerenței cu infrastructura existentă a Uniunii pentru sistemul EU ETS care acoperă emisiile generate de instalațiile staționare și aviație, este oportun să se instituie un sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru sectorul transportului rutier și al construcțiilor printr-o modificare a Directivei 2003/87/CE
  , în conformitate cu dispozițiile prevăzute în pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55”, și, după caz, a reglementărilor care vizează aceste sectoare generatoare de emisii
  .

12

Având în vedere că cea mai mare pondere a competențelor în legătură cu aceste sectoare le revine autorităților locale și regionale, proiectarea acestui nou sistem ETS se va realiza cu participarea acestora. O parte din veniturile noului sistem de comercializare a certificatelor de emisii vor fi alocate autorităților locale și regionale, acestea fiind cele mai afectate niveluri de guvernare.

în special în ceea ce privește gospodăriile, microîntreprinderile și întreprinderile mici vulnerabile, precum și utilizatorii vulnerabili ai soluțiilor de mobilitate, inclusiv în zonele rurale și îndepărtate,

, în conformitate cu dispozițiile prevăzute în pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55”, și, după caz, a reglementărilor care vizează aceste sectoare generatoare de emisii

Expunere de motive

Expunere de motive

Extinderea sistemului de comercializare a certificatelor de emisii la transportul rutier și la sectorul construcțiilor are implicații majore pentru autoritățile locale și regionale. Autoritățile locale și regionale au competențe importante în ceea ce privește aceste sectoare și ar trebui luate în considerare la proiectarea noului sistem de comercializare a certificatelor de emisii.

Amendamentul 10

Amendamentul 10

Considerentul 51

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Normele de distribuție privind proporția de certificate scoase la licitație sunt extrem de relevante pentru orice venituri obținute în urma licitării certificatelor care ar reveni statelor membre, în special având în vedere necesitatea de consolidare a capacității statelor membre de a aborda impactul social al unui semnal privind prețul carbonului în sectorul construcțiilor și al transportului rutier. În pofida faptului că aceste două sectoare au caracteristici foarte diferite, este oportun să se stabilească o regulă comună de distribuție similară celei aplicabile instalațiilor staționare. Cea mai mare parte a certificatelor ar trebui distribuită între toate statele membre pe baza distribuției medii a emisiilor din sectoarele vizate în perioada 2016-2018. | Normele de distribuție privind proporția de certificate scoase la licitație sunt extrem de relevante pentru orice venituri obținute în urma licitării certificatelor care ar reveni statelor membre, în special având în vedere necesitatea de consolidare a capacității statelor membre de a aborda impactul social al unui semnal privind prețul carbonului în sectorul construcțiilor și al transportului rutier. În pofida faptului că aceste două sectoare au caracteristici foarte diferite, este oportun să se stabilească o regulă comună de distribuție similară celei aplicabile instalațiilor staționare. Cea mai mare parte a certificatelor ar trebui distribuită între toate statele membre pe baza distribuției medii a emisiilor din sectoarele vizate în perioada 2016-2018.
  Fiecare stat membru ar trebui să stabilească un prag minim de cel puțin 20 % din veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii, cotă care să fie gestionată direct de autoritățile locale și regionale. Veniturile gestionate de autoritățile locale și regionale ar trebui să fie folosite exclusiv pentru eforturile de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea, în special pentru sprijinirea tranziției energetice și pentru abordarea riscurilor cu care se confruntă cele mai vulnerabile teritorii, gospodării, microîntreprinderi și întreprinderi mici și utilizatori vulnerabili de soluții de mobilitate. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Normele de distribuție privind proporția de certificate scoase la licitație sunt extrem de relevante pentru orice venituri obținute în urma licitării certificatelor care ar reveni statelor membre, în special având în vedere necesitatea de consolidare a capacității statelor membre de a aborda impactul social al unui semnal privind prețul carbonului în sectorul construcțiilor și al transportului rutier. În pofida faptului că aceste două sectoare au caracteristici foarte diferite, este oportun să se stabilească o regulă comună de distribuție similară celei aplicabile instalațiilor staționare. Cea mai mare parte a certificatelor ar trebui distribuită între toate statele membre pe baza distribuției medii a emisiilor din sectoarele vizate în perioada 2016-2018.

Normele de distribuție privind proporția de certificate scoase la licitație sunt extrem de relevante pentru orice venituri obținute în urma licitării certificatelor care ar reveni statelor membre, în special având în vedere necesitatea de consolidare a capacității statelor membre de a aborda impactul social al unui semnal privind prețul carbonului în sectorul construcțiilor și al transportului rutier. În pofida faptului că aceste două sectoare au caracteristici foarte diferite, este oportun să se stabilească o regulă comună de distribuție similară celei aplicabile instalațiilor staționare. Cea mai mare parte a certificatelor ar trebui distribuită între toate statele membre pe baza distribuției medii a emisiilor din sectoarele vizate în perioada 2016-2018.
  Fiecare stat membru ar trebui să stabilească un prag minim de cel puțin 20 % din veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii, cotă care să fie gestionată direct de autoritățile locale și regionale. Veniturile gestionate de autoritățile locale și regionale ar trebui să fie folosite exclusiv pentru eforturile de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea, în special pentru sprijinirea tranziției energetice și pentru abordarea riscurilor cu care se confruntă cele mai vulnerabile teritorii, gospodării, microîntreprinderi și întreprinderi mici și utilizatori vulnerabili de soluții de mobilitate.

Fiecare stat membru ar trebui să stabilească un prag minim de cel puțin 20 % din veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii, cotă care să fie gestionată direct de autoritățile locale și regionale. Veniturile gestionate de autoritățile locale și regionale ar trebui să fie folosite exclusiv pentru eforturile de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea, în special pentru sprijinirea tranziției energetice și pentru abordarea riscurilor cu care se confruntă cele mai vulnerabile teritorii, gospodării, microîntreprinderi și întreprinderi mici și utilizatori vulnerabili de soluții de mobilitate.

Expunere de motive

Expunere de motive

Având în vedere varietatea teritoriilor Europei din punct de vedere geografic, social și economic, autoritățile locale și regionale sunt nivelul de guvernare cel mai în măsură să garanteze că tranziția nu afectează coeziunea teritorială a Europei și nu pune în pericol gospodăriile cele mai vulnerabile.

Amendamentul 11

Amendamentul 11

Considerentul 52

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Introducerea prețului carbonului în transportul rutier și în sectorul construcțiilor ar trebui să fie însoțită de compensații sociale eficace, în special având în vedere nivelurile deja existente ale sărăciei energetice. Aproximativ 34 de milioane de cetățeni europeni au raportat incapacitatea de a-și încălzi locuințele în mod adecvat în 2018, iar 6,9  % din populația Uniunii a declarat că nu își poate permite să își încălzească suficient locuința în cadrul unui sondaj realizat în 2019 la nivelul UE (13). Pentru a obține o compensare socială și distributivă eficientă, statele membre ar trebui să aibă obligația de a cheltui veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii pentru obiectivele în materie de climă și energie deja specificate pentru sistemul existent de comercializare a certificatelor de emisii, dar și pentru măsurile adăugate în mod specific pentru a răspunde preocupărilor legate de noile sectoare, respectiv cel al transportului rutier și cel al construcțiilor, inclusiv măsurile conexe de politică în temeiul Directivei 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (14). Veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii ar trebui utilizate pentru abordarea aspectelor de ordin social ale comercializării certificatelor de emisii pentru noile sectoare, acordându-se o atenție specială gospodăriilor
  și
  microîntreprinderilor vulnerabile, precum și utilizatorilor vulnerabili ai
  serviciilor de transport
  . În acest sens, un nou Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice va oferi finanțare specifică statelor membre pentru a-i sprijini pe cetățenii europeni cei mai afectați sau expuși riscului de sărăcie energetică sau în materie de mobilitate. Acest fond va promova echitatea și solidaritatea între statele membre și în interiorul acestora, reducând în același timp riscul de sărăcie energetică și în materie de mobilitate în timpul tranziției. Fondul va avea la bază și va completa mecanismele de solidaritate existente. Resursele noului fond vor reprezenta
  , în principiu,
  25 % din veniturile care se preconizează că se vor obține în cadrul noului sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru perioada 2026-2032 și vor fi executate pe baza planurilor pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice pe care statele membre ar trebui să le prezinte în temeiul Regulamentului (UE) 20.../nn al Parlamentului European și al Consiliului (15). În plus, fiecare stat membru ar trebui să își utilizeze veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii, printre altele, pentru a finanța o parte din costurile planului său de atenuare a impactului social al acțiunilor climatice. | Introducerea prețului carbonului în transportul rutier și în sectorul construcțiilor ar trebui să fie însoțită de compensații sociale eficace, în special având în vedere nivelurile deja existente ale sărăciei energetice. Aproximativ 34 de milioane de cetățeni europeni au raportat incapacitatea de a-și încălzi locuințele în mod adecvat în 2018, iar 6,9  % din populația Uniunii a declarat că nu își pot permite să își încălzească suficient locuința în cadrul unui sondaj realizat în 2019 la nivelul UE (16)

  , în timp ce anumite regiuni sunt obligate să utilizeze surse ineficiente de energie pentru încălzire din cauza sărăciei
  . Pentru a obține o compensare socială și distributivă eficientă, statele membre
  și autoritățile regionale și locale
  ar trebui să aibă obligația de a cheltui veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii pentru obiectivele în materie de climă și energie deja specificate pentru sistemul existent de comercializare a certificatelor de emisii, dar și pentru măsurile adăugate în mod specific pentru a răspunde preocupărilor legate de noile sectoare, respectiv cel al transportului rutier și cel al construcțiilor, inclusiv măsurile conexe de politică în temeiul Directivei 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (17). Veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii ar trebui utilizate
  și
  pentru abordarea aspectelor de ordin social ale comercializării certificatelor de emisii pentru noile sectoare, acordându-se o atenție specială gospodăriilor, microîntreprinderilor
  și întreprinderilor mici
  vulnerabile, precum și utilizatorilor vulnerabili ai
  soluțiilor de mobilitate
  . În acest sens, un nou Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice va oferi finanțare specifică statelor membre
  și autorităților regionale și locale
  pentru a-i sprijini pe cetățenii europeni cei mai afectați sau expuși riscului de sărăcie energetică sau în materie de mobilitate. Acest fond va promova echitatea și solidaritatea între statele membre și în interiorul acestora, reducând în același timp riscul de sărăcie energetică și în materie de mobilitate în timpul tranziției. Fondul va avea la bază și va completa mecanismele de solidaritate existente. Resursele noului fond vor reprezenta
  cel puțin
  25 % din veniturile care se preconizează că se vor obține în cadrul noului sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru perioada 2026-2032 și vor fi executate pe baza planurilor pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice pe care statele membre ar trebui să le prezinte în temeiul Regulamentului (UE) 20.../nn al Parlamentului European și al Consiliului (18)

  . În cazul în care prețul carbonului conduce la venituri mai mari decât cele preconizate, pachetul financiar al Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice se va majora în consecință. Fiecare stat membru ar trebui să stabilească un prag minim de cel puțin 35 % din pachetul financiar al Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice pe care îl au la dispoziție, cotă care să fie gestionată direct de autoritățile locale și regionale
  . În plus, fiecare stat membru
  și autoritățile regionale și locale
  ar trebui să își utilizeze veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii, printre altele, pentru a finanța o parte din costurile planului său de atenuare a impactului social al acțiunilor climatice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Introducerea prețului carbonului în transportul rutier și în sectorul construcțiilor ar trebui să fie însoțită de compensații sociale eficace, în special având în vedere nivelurile deja existente ale sărăciei energetice. Aproximativ 34 de milioane de cetățeni europeni au raportat incapacitatea de a-și încălzi locuințele în mod adecvat în 2018, iar 6,9  % din populația Uniunii a declarat că nu își poate permite să își încălzească suficient locuința în cadrul unui sondaj realizat în 2019 la nivelul UE (13). Pentru a obține o compensare socială și distributivă eficientă, statele membre ar trebui să aibă obligația de a cheltui veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii pentru obiectivele în materie de climă și energie deja specificate pentru sistemul existent de comercializare a certificatelor de emisii, dar și pentru măsurile adăugate în mod specific pentru a răspunde preocupărilor legate de noile sectoare, respectiv cel al transportului rutier și cel al construcțiilor, inclusiv măsurile conexe de politică în temeiul Directivei 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (14). Veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii ar trebui utilizate pentru abordarea aspectelor de ordin social ale comercializării certificatelor de emisii pentru noile sectoare, acordându-se o atenție specială gospodăriilor
  și
  microîntreprinderilor vulnerabile, precum și utilizatorilor vulnerabili ai
  serviciilor de transport
  . În acest sens, un nou Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice va oferi finanțare specifică statelor membre pentru a-i sprijini pe cetățenii europeni cei mai afectați sau expuși riscului de sărăcie energetică sau în materie de mobilitate. Acest fond va promova echitatea și solidaritatea între statele membre și în interiorul acestora, reducând în același timp riscul de sărăcie energetică și în materie de mobilitate în timpul tranziției. Fondul va avea la bază și va completa mecanismele de solidaritate existente. Resursele noului fond vor reprezenta
  , în principiu,
  25 % din veniturile care se preconizează că se vor obține în cadrul noului sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru perioada 2026-2032 și vor fi executate pe baza planurilor pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice pe care statele membre ar trebui să le prezinte în temeiul Regulamentului (UE) 20.../nn al Parlamentului European și al Consiliului (15). În plus, fiecare stat membru ar trebui să își utilizeze veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii, printre altele, pentru a finanța o parte din costurile planului său de atenuare a impactului social al acțiunilor climatice.

13

14

și

serviciilor de transport

, în principiu,

15

Introducerea prețului carbonului în transportul rutier și în sectorul construcțiilor ar trebui să fie însoțită de compensații sociale eficace, în special având în vedere nivelurile deja existente ale sărăciei energetice. Aproximativ 34 de milioane de cetățeni europeni au raportat incapacitatea de a-și încălzi locuințele în mod adecvat în 2018, iar 6,9  % din populația Uniunii a declarat că nu își pot permite să își încălzească suficient locuința în cadrul unui sondaj realizat în 2019 la nivelul UE (16)

  , în timp ce anumite regiuni sunt obligate să utilizeze surse ineficiente de energie pentru încălzire din cauza sărăciei
  . Pentru a obține o compensare socială și distributivă eficientă, statele membre
  și autoritățile regionale și locale
  ar trebui să aibă obligația de a cheltui veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii pentru obiectivele în materie de climă și energie deja specificate pentru sistemul existent de comercializare a certificatelor de emisii, dar și pentru măsurile adăugate în mod specific pentru a răspunde preocupărilor legate de noile sectoare, respectiv cel al transportului rutier și cel al construcțiilor, inclusiv măsurile conexe de politică în temeiul Directivei 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (17). Veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii ar trebui utilizate
  și
  pentru abordarea aspectelor de ordin social ale comercializării certificatelor de emisii pentru noile sectoare, acordându-se o atenție specială gospodăriilor, microîntreprinderilor
  și întreprinderilor mici
  vulnerabile, precum și utilizatorilor vulnerabili ai
  soluțiilor de mobilitate
  . În acest sens, un nou Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice va oferi finanțare specifică statelor membre
  și autorităților regionale și locale
  pentru a-i sprijini pe cetățenii europeni cei mai afectați sau expuși riscului de sărăcie energetică sau în materie de mobilitate. Acest fond va promova echitatea și solidaritatea între statele membre și în interiorul acestora, reducând în același timp riscul de sărăcie energetică și în materie de mobilitate în timpul tranziției. Fondul va avea la bază și va completa mecanismele de solidaritate existente. Resursele noului fond vor reprezenta
  cel puțin
  25 % din veniturile care se preconizează că se vor obține în cadrul noului sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru perioada 2026-2032 și vor fi executate pe baza planurilor pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice pe care statele membre ar trebui să le prezinte în temeiul Regulamentului (UE) 20.../nn al Parlamentului European și al Consiliului (18)

  . În cazul în care prețul carbonului conduce la venituri mai mari decât cele preconizate, pachetul financiar al Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice se va majora în consecință. Fiecare stat membru ar trebui să stabilească un prag minim de cel puțin 35 % din pachetul financiar al Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice pe care îl au la dispoziție, cotă care să fie gestionată direct de autoritățile locale și regionale
  . În plus, fiecare stat membru
  și autoritățile regionale și locale
  ar trebui să își utilizeze veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii, printre altele, pentru a finanța o parte din costurile planului său de atenuare a impactului social al acțiunilor climatice.

16

, în timp ce anumite regiuni sunt obligate să utilizeze surse ineficiente de energie pentru încălzire din cauza sărăciei

și autoritățile regionale și locale

17

și

și întreprinderilor mici

soluțiilor de mobilitate

și autorităților regionale și locale

cel puțin

18

. În cazul în care prețul carbonului conduce la venituri mai mari decât cele preconizate, pachetul financiar al Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice se va majora în consecință. Fiecare stat membru ar trebui să stabilească un prag minim de cel puțin 35 % din pachetul financiar al Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice pe care îl au la dispoziție, cotă care să fie gestionată direct de autoritățile locale și regionale

și autoritățile regionale și locale

Expunere de motive

Expunere de motive

Autoritățile locale și regionale sunt cele mai în măsură să abordeze aceste probleme, deci ar trebui să aibă și ele la dispoziție resurse din acest fond.

Amendamentul 12

Amendamentul 12

Considerentul 54

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Inovarea și dezvoltarea de noi tehnologii cu emisii reduse de dioxid de carbon în sectorul construcțiilor și al transportului rutier sunt esențiale pentru a asigura contribuția eficientă din punctul de vedere al costurilor a acestor sectoare la reducerea preconizată a emisiilor. Prin urmare, ar trebui să se pună la dispoziția Fondului pentru inovare 150 de milioane de certificate provenite din comercializarea certificatelor de emisii în sectorul construcțiilor și al transportului rutier în vederea stimulării reducerilor de emisii eficiente din punctul de vedere al costurilor. | Inovarea și dezvoltarea de noi tehnologii
  și măsuri
  cu emisii reduse de dioxid de carbon în sectorul construcțiilor și al transportului rutier sunt esențiale pentru a asigura contribuția eficientă din punctul de vedere al costurilor a acestor sectoare la reducerea preconizată a emisiilor. Prin urmare, ar trebui să se pună la dispoziția Fondului pentru inovare 150 de milioane de certificate provenite din comercializarea certificatelor de emisii în sectorul construcțiilor și al transportului rutier în vederea stimulării reducerilor de emisii eficiente din punctul de vedere al costurilor
  și responsabile din punct de vedere social și al mediului
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Inovarea și dezvoltarea de noi tehnologii cu emisii reduse de dioxid de carbon în sectorul construcțiilor și al transportului rutier sunt esențiale pentru a asigura contribuția eficientă din punctul de vedere al costurilor a acestor sectoare la reducerea preconizată a emisiilor. Prin urmare, ar trebui să se pună la dispoziția Fondului pentru inovare 150 de milioane de certificate provenite din comercializarea certificatelor de emisii în sectorul construcțiilor și al transportului rutier în vederea stimulării reducerilor de emisii eficiente din punctul de vedere al costurilor.

Inovarea și dezvoltarea de noi tehnologii
  și măsuri
  cu emisii reduse de dioxid de carbon în sectorul construcțiilor și al transportului rutier sunt esențiale pentru a asigura contribuția eficientă din punctul de vedere al costurilor a acestor sectoare la reducerea preconizată a emisiilor. Prin urmare, ar trebui să se pună la dispoziția Fondului pentru inovare 150 de milioane de certificate provenite din comercializarea certificatelor de emisii în sectorul construcțiilor și al transportului rutier în vederea stimulării reducerilor de emisii eficiente din punctul de vedere al costurilor
  și responsabile din punct de vedere social și al mediului
  .

și măsuri

și responsabile din punct de vedere social și al mediului

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 13

Amendamentul 13

Considerentul 58

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Aplicarea sistemului de comercializare a certificatelor de emisii în sectorul construcțiilor și al transportului rutier ar trebui monitorizată de Comisie, inclusiv în ceea ce privește gradul de convergență a prețurilor cu sistemul de comercializare a certificatelor de emisii existent și, dacă este necesar, ar trebui propusă o revizuire Parlamentului European și Consiliului pentru a îmbunătăți eficacitatea, administrarea și aplicarea practică a comercializării certificatelor de emisii pentru aceste sectoare pe baza cunoștințelor dobândite, precum și a convergenței sporite a prețurilor. Comisia ar trebui să aibă obligația de a prezenta primul raport cu privire la aceste aspecte până la 1 ianuarie 2028. | Aplicarea sistemului de comercializare a certificatelor de emisii în sectorul construcțiilor și al transportului rutier ar trebui monitorizată de Comisie, inclusiv în ceea ce privește gradul de convergență a prețurilor cu sistemul de comercializare a certificatelor de emisii existent și, dacă este necesar, ar trebui propusă o revizuire Parlamentului European și Consiliului pentru a îmbunătăți eficacitatea, administrarea și aplicarea practică a comercializării certificatelor de emisii pentru aceste sectoare pe baza cunoștințelor dobândite, precum și a convergenței sporite a prețurilor. Comisia ar trebui să aibă obligația de a prezenta primul raport cu privire la aceste aspecte până la 1 ianuarie 2028.
  Raportul ar trebui să fie precedat de o perioadă de consultare, de la 1 septembrie 2027 până la 31 octombrie 2027. Pe parcursul acestei perioade ar trebui să aibă loc o consultare specifică a autorităților locale și regionale. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Aplicarea sistemului de comercializare a certificatelor de emisii în sectorul construcțiilor și al transportului rutier ar trebui monitorizată de Comisie, inclusiv în ceea ce privește gradul de convergență a prețurilor cu sistemul de comercializare a certificatelor de emisii existent și, dacă este necesar, ar trebui propusă o revizuire Parlamentului European și Consiliului pentru a îmbunătăți eficacitatea, administrarea și aplicarea practică a comercializării certificatelor de emisii pentru aceste sectoare pe baza cunoștințelor dobândite, precum și a convergenței sporite a prețurilor. Comisia ar trebui să aibă obligația de a prezenta primul raport cu privire la aceste aspecte până la 1 ianuarie 2028.

Aplicarea sistemului de comercializare a certificatelor de emisii în sectorul construcțiilor și al transportului rutier ar trebui monitorizată de Comisie, inclusiv în ceea ce privește gradul de convergență a prețurilor cu sistemul de comercializare a certificatelor de emisii existent și, dacă este necesar, ar trebui propusă o revizuire Parlamentului European și Consiliului pentru a îmbunătăți eficacitatea, administrarea și aplicarea practică a comercializării certificatelor de emisii pentru aceste sectoare pe baza cunoștințelor dobândite, precum și a convergenței sporite a prețurilor. Comisia ar trebui să aibă obligația de a prezenta primul raport cu privire la aceste aspecte până la 1 ianuarie 2028.
  Raportul ar trebui să fie precedat de o perioadă de consultare, de la 1 septembrie 2027 până la 31 octombrie 2027. Pe parcursul acestei perioade ar trebui să aibă loc o consultare specifică a autorităților locale și regionale.

Raportul ar trebui să fie precedat de o perioadă de consultare, de la 1 septembrie 2027 până la 31 octombrie 2027. Pe parcursul acestei perioade ar trebui să aibă loc o consultare specifică a autorităților locale și regionale.

Expunere de motive

Expunere de motive

Autoritățile locale și regionale au competențe semnificative în ceea ce privește transportul rutier și sectorul construcțiilor și ar trebui să fie consultate atunci când se fac evaluări și se raportează cu privire la eficiența noului ETS.

Amendamentul 14

Amendamentul 14

Articolul 1 punctul 2

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2. | Articolul 3 se modifică după cum urmează: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

2.

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

| 2. | Articolul 3 se modifică după cum urmează: |
| --- | --- |

2.

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

| (a) | litera (b) se înlocuiește cu următorul text:
  „(b) «emisii» înseamnă eliberarea de gaze cu efect de seră din surse aparținând unei instalații sau eliberarea de către o aeronavă care efectuează o activitate de aviație menționată în anexa I sau de către nave care efectuează o activitate de transport maritim menționată în anexa I a gazelor specificate în cadrul respectivei activități sau eliberarea de gaze cu efect de seră corespunzătoare activității menționate în anexa III;”; |
| --- | --- |

(a)

litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b) «emisii» înseamnă eliberarea de gaze cu efect de seră din surse aparținând unei instalații sau eliberarea de către o aeronavă care efectuează o activitate de aviație menționată în anexa I sau de către nave care efectuează o activitate de transport maritim menționată în anexa I a gazelor specificate în cadrul respectivei activități sau eliberarea de gaze cu efect de seră corespunzătoare activității menționate în anexa III;”;

| (a) | litera (b) se înlocuiește cu următorul text:
  „(b) «emisii» înseamnă eliberarea de gaze cu efect de seră din surse aparținând unei instalații sau eliberarea de către o aeronavă care efectuează o activitate de aviație menționată în anexa I sau de către nave care efectuează o activitate de transport maritim menționată în anexa I a gazelor specificate în cadrul respectivei activități sau eliberarea de gaze cu efect de seră corespunzătoare activității menționate în anexa III;”; |
| --- | --- |

(a)

litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b) «emisii» înseamnă eliberarea de gaze cu efect de seră din surse aparținând unei instalații sau eliberarea de către o aeronavă care efectuează o activitate de aviație menționată în anexa I sau de către nave care efectuează o activitate de transport maritim menționată în anexa I a gazelor specificate în cadrul respectivei activități sau eliberarea de gaze cu efect de seră corespunzătoare activității menționate în anexa III;”;

| (b) | litera (d) se înlocuiește cu următorul text:






  „(d) | «permis de emisie de gaze cu efect de seră» înseamnă permisul emis în conformitate cu articolele 5, 6 și 30b;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

„(d)

«permis de emisie de gaze cu efect de seră» înseamnă permisul emis în conformitate cu articolele 5, 6 și 30b;”;

| (b) | litera (d) se înlocuiește cu următorul text:






  „(d) | «permis de emisie de gaze cu efect de seră» înseamnă permisul emis în conformitate cu articolele 5, 6 și 30b;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

„(d)

«permis de emisie de gaze cu efect de seră» înseamnă permisul emis în conformitate cu articolele 5, 6 și 30b;”;

| (c) | litera (u) se elimină; |
| --- | --- |

(c)

litera (u) se elimină;

| (c) | litera (u) se elimină; |
| --- | --- |

(c)

litera (u) se elimină;

| (d) | se adaugă următoarele litere (v)-(z):






  „(v) | «companie de transport maritim» înseamnă proprietarul navei sau orice altă organizație sau persoană, precum administratorul sau navlositorul navei nude, care a preluat responsabilitatea pentru exploatarea navei de la proprietarul acesteia și care, asumându-și această responsabilitate, a consimțit să preia toate sarcinile și responsabilitățile impuse de Codul internațional de management pentru siguranța exploatării navelor și pentru prevenirea poluării, prevăzute în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 336/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (*);”; |
| --- | --- | --- |

(d)

se adaugă următoarele litere (v)-(z):

„(v)

«companie de transport maritim» înseamnă proprietarul navei sau orice altă organizație sau persoană, precum administratorul sau navlositorul navei nude, care a preluat responsabilitatea pentru exploatarea navei de la proprietarul acesteia și care, asumându-și această responsabilitate, a consimțit să preia toate sarcinile și responsabilitățile impuse de Codul internațional de management pentru siguranța exploatării navelor și pentru prevenirea poluării, prevăzute în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 336/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (*);”;

| (d) | se adaugă următoarele litere (v)-(z):






  „(v) | «companie de transport maritim» înseamnă proprietarul navei sau orice altă organizație sau persoană, precum administratorul sau navlositorul navei nude, care a preluat responsabilitatea pentru exploatarea navei de la proprietarul acesteia și care, asumându-și această responsabilitate, a consimțit să preia toate sarcinile și responsabilitățile impuse de Codul internațional de management pentru siguranța exploatării navelor și pentru prevenirea poluării, prevăzute în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 336/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (*);”; |
| --- | --- | --- |

(d)

se adaugă următoarele litere (v)-(z):

„(v)

«companie de transport maritim» înseamnă proprietarul navei sau orice altă organizație sau persoană, precum administratorul sau navlositorul navei nude, care a preluat responsabilitatea pentru exploatarea navei de la proprietarul acesteia și care, asumându-și această responsabilitate, a consimțit să preia toate sarcinile și responsabilitățile impuse de Codul internațional de management pentru siguranța exploatării navelor și pentru prevenirea poluării, prevăzute în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 336/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (*);”;

| „(aa) | «
  port de escală» înseamnă portul în care o navă se oprește pentru a încărca sau a descărca marfă sau pentru a îmbarca sau debarca pasageri; în consecință, în sensul prezentei directive, sunt excluse escalele al căror unic scop unic este de a realimenta nava cu combustibil, de a obține provizii, de a înlocui echipajul, de a andoca pe doc uscat sau de a repara nava și/sau echipamentele acesteia, precum și escalele în port din cauză că nava necesită asistență sau este în pericol; situațiile următoare sunt de asemenea excluse: transferurile de la o navă la alta efectuate în afara porturilor, escalele într-un port de transbordare dintr-o țară învecinată din afara UE, precum și escalele cu scopul unic de adăpostire în condiții meteorologice nefavorabile sau care sunt necesare din cauza activităților de căutare și salvare;”; |
| --- | --- |

„(aa)

„(aa)

«
  port de escală» înseamnă portul în care o navă se oprește pentru a încărca sau a descărca marfă sau pentru a îmbarca sau debarca pasageri; în consecință, în sensul prezentei directive, sunt excluse escalele al căror unic scop unic este de a realimenta nava cu combustibil, de a obține provizii, de a înlocui echipajul, de a andoca pe doc uscat sau de a repara nava și/sau echipamentele acesteia, precum și escalele în port din cauză că nava necesită asistență sau este în pericol; situațiile următoare sunt de asemenea excluse: transferurile de la o navă la alta efectuate în afara porturilor, escalele într-un port de transbordare dintr-o țară învecinată din afara UE, precum și escalele cu scopul unic de adăpostire în condiții meteorologice nefavorabile sau care sunt necesare din cauza activităților de căutare și salvare;”;

port de escală» înseamnă portul în care o navă se oprește pentru a încărca sau a descărca marfă sau pentru a îmbarca sau debarca pasageri; în consecință, în sensul prezentei directive, sunt excluse escalele al căror unic scop unic este de a realimenta nava cu combustibil, de a obține provizii, de a înlocui echipajul, de a andoca pe doc uscat sau de a repara nava și/sau echipamentele acesteia, precum și escalele în port din cauză că nava necesită asistență sau este în pericol; situațiile următoare sunt de asemenea excluse: transferurile de la o navă la alta efectuate în afara porturilor, escalele într-un port de transbordare dintr-o țară învecinată din afara UE, precum și escalele cu scopul unic de adăpostire în condiții meteorologice nefavorabile sau care sunt necesare din cauza activităților de căutare și salvare;”;

Expunere de motive

Expunere de motive

Prin modificarea definiției „portului de escală” se are în vedere ca, pe rutele care leagă porturile europene de Asia sau de America, navele care fac escale intermediare în porturile europene să nu aibă niciun avantaj în relocarea respectivelor operațiuni în porturi din țările învecinate din afara UE.

Amendamentul 15

Amendamentul 15

Articolul 1 punctul 5

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Domeniul de aplicare pentru activitățile de transport maritim | Domeniul de aplicare pentru activitățile de transport maritim |
| (1)   Alocarea certificatelor și aplicarea cerințelor de restituire pentru activitățile de transport maritim se realizează în legătură cu cincizeci la sută (50 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, cincizeci la sută (50 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, sută la sută (100 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sută la sută (100 %) din emisiile produse de navele la dană într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru. | (1)   Alocarea certificatelor și aplicarea cerințelor de restituire pentru activitățile de transport maritim se realizează în legătură cu cincizeci la sută (50 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, cincizeci la sută (50 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, sută la sută (100 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sută la sută (100 %) din emisiile produse de navele la dană într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru. |
| | Alocarea cotelor și aplicarea cerințelor de restituire în ceea ce privește activitățile de transport maritim urmează următorul model în următoarele cazuri: |
| | (a) | navele angajate în curse care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru sau navele angajate în curse care pleacă dintr-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, care fac escală într-un port învecinat de transbordare aflat în afara jurisdicției unui stat membru: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Domeniul de aplicare pentru activitățile de transport maritim

Domeniul de aplicare pentru activitățile de transport maritim

Domeniul de aplicare pentru activitățile de transport maritim

Domeniul de aplicare pentru activitățile de transport maritim

(1)   Alocarea certificatelor și aplicarea cerințelor de restituire pentru activitățile de transport maritim se realizează în legătură cu cincizeci la sută (50 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, cincizeci la sută (50 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, sută la sută (100 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sută la sută (100 %) din emisiile produse de navele la dană într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru.

(1)   Alocarea certificatelor și aplicarea cerințelor de restituire pentru activitățile de transport maritim se realizează în legătură cu cincizeci la sută (50 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, cincizeci la sută (50 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, sută la sută (100 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sută la sută (100 %) din emisiile produse de navele la dană într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru.

Alocarea cotelor și aplicarea cerințelor de restituire în ceea ce privește activitățile de transport maritim urmează următorul model în următoarele cazuri:

Alocarea cotelor și aplicarea cerințelor de restituire în ceea ce privește activitățile de transport maritim urmează următorul model în următoarele cazuri:

(a)

(a)

navele angajate în curse care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru sau navele angajate în curse care pleacă dintr-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, care fac escală într-un port învecinat de transbordare aflat în afara jurisdicției unui stat membru:

navele angajate în curse care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru sau navele angajate în curse care pleacă dintr-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, care fac escală într-un port învecinat de transbordare aflat în afara jurisdicției unui stat membru:

| | (i) | aplică sută la sută (100 %) din emisii pentru segmentul de călătorie dintre portul aflat sub jurisdicția unui stat membru și portul învecinat de transbordare aflat în afara jurisdicției unui stat membru; și |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

aplică sută la sută (100 %) din emisii pentru segmentul de călătorie dintre portul aflat sub jurisdicția unui stat membru și portul învecinat de transbordare aflat în afara jurisdicției unui stat membru; și

aplică sută la sută (100 %) din emisii pentru segmentul de călătorie dintre portul aflat sub jurisdicția unui stat membru și portul învecinat de transbordare aflat în afara jurisdicției unui stat membru; și

| (ii) | aplică cincizeci la sută (50 %) pentru restul călătoriei; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

aplică cincizeci la sută (50 %) pentru restul călătoriei;

aplică cincizeci la sută (50 %) pentru restul călătoriei;

| (b) | navele care efectuează o cursă care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru care fac escală într-un port învecinat de transbordare aflat în afara jurisdicției unui stat membru aplică sută la sută (100 %) din emisiile generate de întreaga călătorie. |
| --- | --- |

(b)

(b)

navele care efectuează o cursă care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru care fac escală într-un port învecinat de transbordare aflat în afara jurisdicției unui stat membru aplică sută la sută (100 %) din emisiile generate de întreaga călătorie.

navele care efectuează o cursă care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru care fac escală într-un port învecinat de transbordare aflat în afara jurisdicției unui stat membru aplică sută la sută (100 %) din emisiile generate de întreaga călătorie.

(2)   Articolele 9, 9a și 10 se aplică activităților de transport maritim în același mod în care se aplică altor activități reglementate de EU ETS.”

(2)   Articolele 9, 9a și 10 se aplică activităților de transport maritim în același mod în care se aplică altor activități reglementate de EU ETS.”

Expunere de motive

Expunere de motive

Ca urmare a acestei propuneri, navele container care parcurg distanțe lungi nu își pot „reseta contorul de CO2” atunci când fac escală în porturile din afara UE, în locul porturilor din UE.

2

Amendamentul 16

Amendamentul 16

Articolul 1 punctul 11 litera (a)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (a) | la alineatul (1), al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „2 % din cantitatea totală de certificate pentru perioada 2021-2030 vor fi licitate pentru a institui un fond pentru îmbunătățirea eficienței energetice și modernizarea sistemelor energetice ale anumitor state membre («statele membre beneficiare»), astfel cum se prevede la articolul 10d (denumit în continuare «fondul pentru modernizare»). Statele membre beneficiare ale acestui volum de certificate sunt statele membre cu un PIB pe cap de locuitor la prețurile pieței mai mic de 60 % din media Uniunii în 2013. Fondurile corespunzătoare acestei cantități de certificate se distribuie în conformitate cu partea A din anexa IIb.
  În plus, 2,5  % din cantitatea totală de certificate pentru perioada [anul următor intrării în vigoare a directivei]-2030 sunt scoase la licitație pentru Fondul pentru modernizare. Statele membre beneficiare ale acestui volum de certificate sunt statele membre cu un PIB pe cap de locuitor la prețurile pieței mai mic de 65 % din media Uniunii în perioada 2016-2018. Fondurile corespunzătoare acestei cantități de certificate se distribuie în conformitate cu partea B din anexa IIb.” |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(a)

la alineatul (1), al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„2 % din cantitatea totală de certificate pentru perioada 2021-2030 vor fi licitate pentru a institui un fond pentru îmbunătățirea eficienței energetice și modernizarea sistemelor energetice ale anumitor state membre («statele membre beneficiare»), astfel cum se prevede la articolul 10d (denumit în continuare «fondul pentru modernizare»). Statele membre beneficiare ale acestui volum de certificate sunt statele membre cu un PIB pe cap de locuitor la prețurile pieței mai mic de 60 % din media Uniunii în 2013. Fondurile corespunzătoare acestei cantități de certificate se distribuie în conformitate cu partea A din anexa IIb.

În plus, 2,5  % din cantitatea totală de certificate pentru perioada [anul următor intrării în vigoare a directivei]-2030 sunt scoase la licitație pentru Fondul pentru modernizare. Statele membre beneficiare ale acestui volum de certificate sunt statele membre cu un PIB pe cap de locuitor la prețurile pieței mai mic de 65 % din media Uniunii în perioada 2016-2018. Fondurile corespunzătoare acestei cantități de certificate se distribuie în conformitate cu partea B din anexa IIb.”

| (a) | la alineatul (1), al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „2 % din cantitatea totală de certificate pentru perioada 2021-2030 vor fi licitate pentru a institui un fond pentru îmbunătățirea eficienței energetice și modernizarea sistemelor energetice ale anumitor state membre («statele membre beneficiare»), astfel cum se prevede la articolul 10d (denumit în continuare «fondul pentru modernizare»). Statele membre beneficiare ale acestui volum de certificate sunt statele membre cu un PIB pe cap de locuitor la prețurile pieței mai mic de 60 % din media Uniunii în 2013
  și regiunile NUTS 3 din statele membre care se confruntă cu dezechilibre interne clare
  . Fondurile corespunzătoare acestei cantități de certificate se distribuie în conformitate cu partea A din anexa IIb.
  În plus,
  cel puțin
  2,5  % din cantitatea totală de certificate pentru perioada [anul următor intrării în vigoare a directivei]-2030 sunt scoase la licitație pentru Fondul pentru modernizare. Statele membre beneficiare ale acestui volum de certificate sunt statele membre cu un PIB pe cap de locuitor la prețurile pieței mai mic de 65 % din media Uniunii în perioada 2016-2018
  și regiunile NUTS 3 din statele membre care se confruntă cu dezechilibre interne clare
  . Fondurile corespunzătoare acestei cantități de certificate se distribuie în conformitate cu partea B din anexa IIb.” |
| --- | --- |

(a)

la alineatul (1), al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„2 % din cantitatea totală de certificate pentru perioada 2021-2030 vor fi licitate pentru a institui un fond pentru îmbunătățirea eficienței energetice și modernizarea sistemelor energetice ale anumitor state membre («statele membre beneficiare»), astfel cum se prevede la articolul 10d (denumit în continuare «fondul pentru modernizare»). Statele membre beneficiare ale acestui volum de certificate sunt statele membre cu un PIB pe cap de locuitor la prețurile pieței mai mic de 60 % din media Uniunii în 2013
  și regiunile NUTS 3 din statele membre care se confruntă cu dezechilibre interne clare
  . Fondurile corespunzătoare acestei cantități de certificate se distribuie în conformitate cu partea A din anexa IIb.

și regiunile NUTS 3 din statele membre care se confruntă cu dezechilibre interne clare

În plus,
  cel puțin
  2,5  % din cantitatea totală de certificate pentru perioada [anul următor intrării în vigoare a directivei]-2030 sunt scoase la licitație pentru Fondul pentru modernizare. Statele membre beneficiare ale acestui volum de certificate sunt statele membre cu un PIB pe cap de locuitor la prețurile pieței mai mic de 65 % din media Uniunii în perioada 2016-2018
  și regiunile NUTS 3 din statele membre care se confruntă cu dezechilibre interne clare
  . Fondurile corespunzătoare acestei cantități de certificate se distribuie în conformitate cu partea B din anexa IIb.”

cel puțin

și regiunile NUTS 3 din statele membre care se confruntă cu dezechilibre interne clare

Amendamentul 17

Amendamentul 17

Articolul 1 punctul 11 litera (b)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (b) | la alineatul (3), prima și a doua teză se înlocuiesc cu următorul text:

  „(3)   Statele membre determină destinația veniturilor obținute în urma licitării cotelor, cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din TFUE și incluse în bugetul Uniunii. Statele membre utilizează veniturile provenite din licitarea cotelor menționată la alineatul (2), cu excepția veniturilor utilizate pentru compensarea costurilor indirecte ale emisiilor de dioxid de carbon menționate la articolul 10a alineatul (6), în unul sau mai multe dintre următoarele scopuri:”; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(b)

la alineatul (3), prima și a doua teză se înlocuiesc cu următorul text:

„(3)   Statele membre determină destinația veniturilor obținute în urma licitării cotelor, cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din TFUE și incluse în bugetul Uniunii. Statele membre utilizează veniturile provenite din licitarea cotelor menționată la alineatul (2), cu excepția veniturilor utilizate pentru compensarea costurilor indirecte ale emisiilor de dioxid de carbon menționate la articolul 10a alineatul (6), în unul sau mai multe dintre următoarele scopuri:”;

| (b) | la alineatul (3), prima și a doua teză se înlocuiesc cu următorul text:

  „(3)   Statele membre determină destinația veniturilor obținute în urma licitării cotelor, cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din TFUE și incluse în bugetul Uniunii
  , o cotă de cel puțin 20 % din venituri fiind alocată autorităților locale și regionale
  . Statele membre utilizează veniturile provenite din licitarea cotelor menționată la alineatul (2), cu excepția veniturilor utilizate pentru compensarea costurilor indirecte ale emisiilor de dioxid de carbon menționate la articolul 10a alineatul (6), în unul sau mai multe dintre următoarele scopuri:”; |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (3), prima și a doua teză se înlocuiesc cu următorul text:

„(3)   Statele membre determină destinația veniturilor obținute în urma licitării cotelor, cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din TFUE și incluse în bugetul Uniunii
  , o cotă de cel puțin 20 % din venituri fiind alocată autorităților locale și regionale
  . Statele membre utilizează veniturile provenite din licitarea cotelor menționată la alineatul (2), cu excepția veniturilor utilizate pentru compensarea costurilor indirecte ale emisiilor de dioxid de carbon menționate la articolul 10a alineatul (6), în unul sau mai multe dintre următoarele scopuri:”;

Amendamentul 18

Amendamentul 18

Articolul 1 punctul 12 litera (g) al treilea paragraf

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 10a se modifică după cum urmează: | Articolul 10a se modifică după cum urmează: |
| (g) | alineatul (8) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Articolul 10a se modifică după cum urmează:

Articolul 10a se modifică după cum urmează:

(g)

alineatul (8) se înlocuiește cu următorul text:

| (g) | alineatul (8) se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

(g)

alineatul (8) se înlocuiește cu următorul text:

| | „(8)   365 de milioane de certificate din cantitatea care ar putea fi altfel alocată cu titlu gratuit în temeiul prezentului articol și 85 de milioane de certificate din cantitatea care ar putea fi altfel alocată în temeiul articolului 10, precum și certificatele care rezultă din reducerea alocării cu titlu gratuit menționată la articolul 10a alineatul (1a) devin disponibile pentru un fond al cărui obiectiv este sprijinirea inovării în domeniul tehnologiilor și al proceselor industriale cu emisii scăzute de dioxid de carbon, contribuind la obiectivele de reducere la zero a poluării („Fondul pentru inovare”). [...] |
| --- | --- |

„(8)   365 de milioane de certificate din cantitatea care ar putea fi altfel alocată cu titlu gratuit în temeiul prezentului articol și 85 de milioane de certificate din cantitatea care ar putea fi altfel alocată în temeiul articolului 10, precum și certificatele care rezultă din reducerea alocării cu titlu gratuit menționată la articolul 10a alineatul (1a) devin disponibile pentru un fond al cărui obiectiv este sprijinirea inovării în domeniul tehnologiilor și al proceselor industriale cu emisii scăzute de dioxid de carbon, contribuind la obiectivele de reducere la zero a poluării („Fondul pentru inovare”). [...]

| | „(8)   365 de milioane de certificate din cantitatea care ar putea fi altfel alocată cu titlu gratuit în temeiul prezentului articol și 85 de milioane de certificate din cantitatea care ar putea fi altfel alocată în temeiul articolului 10, precum și certificatele care rezultă din reducerea alocării cu titlu gratuit menționată la articolul 10a alineatul (1a) devin disponibile pentru un fond al cărui obiectiv este sprijinirea
  soluțiilor de evitare a generării de emisii și a
  inovării în domeniul tehnologiilor și al proceselor industriale cu emisii scăzute de dioxid de carbon, contribuind la obiectivele de reducere la zero a poluării („Fondul pentru inovare”). [...] |
| --- | --- |

„(8)   365 de milioane de certificate din cantitatea care ar putea fi altfel alocată cu titlu gratuit în temeiul prezentului articol și 85 de milioane de certificate din cantitatea care ar putea fi altfel alocată în temeiul articolului 10, precum și certificatele care rezultă din reducerea alocării cu titlu gratuit menționată la articolul 10a alineatul (1a) devin disponibile pentru un fond al cărui obiectiv este sprijinirea
  soluțiilor de evitare a generării de emisii și a
  inovării în domeniul tehnologiilor și al proceselor industriale cu emisii scăzute de dioxid de carbon, contribuind la obiectivele de reducere la zero a poluării („Fondul pentru inovare”). [...]

| | Fondul pentru inovare vizează în mod specific sectoarele enumerate în anexele I și III, inclusiv captarea și utilizarea carbonului în condiții de siguranță pentru mediu („CUC”) care contribuie substanțial la diminuarea schimbărilor climatice, precum și produsele care le înlocuiesc pe cele generatoare de emisii puternice de dioxid de carbon produse în sectoarele enumerate în anexa I și contribuie la stimularea elaborării și a funcționării proiectelor care au ca scop captarea și stocarea geologică a CO2 („CSC”) în condiții de siguranță pentru mediu, precum și a tehnologiilor inovatoare din domeniul energiei din surse regenerabile și al stocării energiei, în puncte echilibrate geografic. Fondul pentru inovare poate sprijini, de asemenea, tehnologii și infrastructuri inovatoare revoluționare pentru decarbonizarea sectorului maritim și pentru producția de combustibili cu emisii scăzute și cu zero emisii de carbon în aviație, transportul feroviar și transportul rutier. Trebuie să se acorde o atenție specială proiectelor din sectoarele vizate de [Regulamentul CBAM] în vederea sprijinirii inovării în domeniul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, al CUC, al CSC, al energiei din surse regenerabile și al stocării energiei, într-un mod care să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

Fondul pentru inovare vizează în mod specific sectoarele enumerate în anexele I și III, inclusiv captarea și utilizarea carbonului în condiții de siguranță pentru mediu („CUC”) care contribuie substanțial la diminuarea schimbărilor climatice, precum și produsele care le înlocuiesc pe cele generatoare de emisii puternice de dioxid de carbon produse în sectoarele enumerate în anexa I și contribuie la stimularea elaborării și a funcționării proiectelor care au ca scop captarea și stocarea geologică a CO2 („CSC”) în condiții de siguranță pentru mediu, precum și a tehnologiilor inovatoare din domeniul energiei din surse regenerabile și al stocării energiei, în puncte echilibrate geografic. Fondul pentru inovare poate sprijini, de asemenea, tehnologii și infrastructuri inovatoare revoluționare pentru decarbonizarea sectorului maritim și pentru producția de combustibili cu emisii scăzute și cu zero emisii de carbon în aviație, transportul feroviar și transportul rutier. Trebuie să se acorde o atenție specială proiectelor din sectoarele vizate de [Regulamentul CBAM] în vederea sprijinirii inovării în domeniul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, al CUC, al CSC, al energiei din surse regenerabile și al stocării energiei, într-un mod care să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice.

2

| | Fondul pentru inovare vizează în mod specific sectoarele enumerate în anexele I și III, inclusiv
  proiectele la scară largă de reducere a emisiilor care utilizează tehnologii mature, inițiative publice și private care sprijină circularitatea, programe la nivelul UE pentru reducerea emisiilor,
  captarea și utilizarea carbonului în condiții de siguranță pentru mediu („CUC”) care contribuie substanțial la diminuarea schimbărilor climatice, precum și produsele care le înlocuiesc pe cele generatoare de emisii puternice de dioxid de carbon produse în sectoarele enumerate în anexa I și contribuie la stimularea elaborării și a funcționării proiectelor care au ca scop captarea și stocarea geologică a CO2 („CSC”) în condiții de siguranță
  și securitate
  pentru mediu, precum și a tehnologiilor inovatoare din domeniul energiei din surse regenerabile și al stocării energiei, în puncte echilibrate geografic. Fondul pentru inovare poate sprijini, de asemenea, tehnologii și infrastructuri inovatoare revoluționare pentru decarbonizarea sectorului maritim și pentru producția de combustibili cu emisii scăzute și cu zero emisii de carbon în aviație, transportul feroviar și transportul rutier. Trebuie să se acorde o atenție specială proiectelor din sectoarele vizate de [Regulamentul CBAM] în vederea sprijinirii
  măsurilor de promovare a circularității, a formării profesionale în vederea utilizării produselor cu emisii scăzute de dioxid de carbon, a
  inovării în domeniul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, al CUC, al CSC
  în condiții de siguranță și securitate pentru mediu
  , al energiei din surse regenerabile și al stocării energiei, într-un mod care să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice
  sau la adaptarea la acestea, într-un mod responsabil din punct de vedere social
  . |
| --- | --- |

Fondul pentru inovare vizează în mod specific sectoarele enumerate în anexele I și III, inclusiv
  proiectele la scară largă de reducere a emisiilor care utilizează tehnologii mature, inițiative publice și private care sprijină circularitatea, programe la nivelul UE pentru reducerea emisiilor,
  captarea și utilizarea carbonului în condiții de siguranță pentru mediu („CUC”) care contribuie substanțial la diminuarea schimbărilor climatice, precum și produsele care le înlocuiesc pe cele generatoare de emisii puternice de dioxid de carbon produse în sectoarele enumerate în anexa I și contribuie la stimularea elaborării și a funcționării proiectelor care au ca scop captarea și stocarea geologică a CO2 („CSC”) în condiții de siguranță
  și securitate
  pentru mediu, precum și a tehnologiilor inovatoare din domeniul energiei din surse regenerabile și al stocării energiei, în puncte echilibrate geografic. Fondul pentru inovare poate sprijini, de asemenea, tehnologii și infrastructuri inovatoare revoluționare pentru decarbonizarea sectorului maritim și pentru producția de combustibili cu emisii scăzute și cu zero emisii de carbon în aviație, transportul feroviar și transportul rutier. Trebuie să se acorde o atenție specială proiectelor din sectoarele vizate de [Regulamentul CBAM] în vederea sprijinirii
  măsurilor de promovare a circularității, a formării profesionale în vederea utilizării produselor cu emisii scăzute de dioxid de carbon, a
  inovării în domeniul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, al CUC, al CSC
  în condiții de siguranță și securitate pentru mediu
  , al energiei din surse regenerabile și al stocării energiei, într-un mod care să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice
  sau la adaptarea la acestea, într-un mod responsabil din punct de vedere social
  .

proiectele la scară largă de reducere a emisiilor care utilizează tehnologii mature, inițiative publice și private care sprijină circularitatea, programe la nivelul UE pentru reducerea emisiilor,

2

și securitate

măsurilor de promovare a circularității, a formării profesionale în vederea utilizării produselor cu emisii scăzute de dioxid de carbon, a

în condiții de siguranță și securitate pentru mediu

sau la adaptarea la acestea, într-un mod responsabil din punct de vedere social

| | Sunt eligibile proiecte care vizează teritoriul tuturor statelor membre, inclusiv proiecte de mici dimensiuni. Tehnologiile care beneficiază de sprijin trebuie să fie inovatoare și să nu fie
  încă
  viabile din punct de vedere comercial în absența sprijinului, însă trebuie să reprezinte soluții
  revoluționare
  sau să fie suficient de mature pentru a putea fi puse în aplicare la scară precomercială. [...] |
| --- | --- |

Sunt eligibile proiecte care vizează teritoriul tuturor statelor membre, inclusiv proiecte de mici dimensiuni. Tehnologiile care beneficiază de sprijin trebuie să fie inovatoare și să nu fie
  încă
  viabile din punct de vedere comercial în absența sprijinului, însă trebuie să reprezinte soluții
  revoluționare
  sau să fie suficient de mature pentru a putea fi puse în aplicare la scară precomercială. [...]

încă

revoluționare

| | Sunt eligibile proiecte
  și măsuri
  care vizează teritoriul tuturor statelor membre, inclusiv proiecte de mici dimensiuni. Tehnologiile care beneficiază de sprijin trebuie
  să asigure decarbonizarea,
  să fie inovatoare și să nu fie viabile din punct de vedere comercial în absența sprijinului, însă trebuie să reprezinte soluții sau să fie suficient de mature pentru a putea fi puse în aplicare la scară precomercială. [...] |
| --- | --- |

Sunt eligibile proiecte
  și măsuri
  care vizează teritoriul tuturor statelor membre, inclusiv proiecte de mici dimensiuni. Tehnologiile care beneficiază de sprijin trebuie
  să asigure decarbonizarea,
  să fie inovatoare și să nu fie viabile din punct de vedere comercial în absența sprijinului, însă trebuie să reprezinte soluții sau să fie suficient de mature pentru a putea fi puse în aplicare la scară precomercială. [...]

și măsuri

să asigure decarbonizarea,

| | Proiectele se selectează pe baza unor criterii transparente și obiective, ținând seama, după caz, de măsura în care proiectele contribuie la reducerea emisiilor mult sub valorile de referință menționate la alineatul (2). |
| --- | --- |

Proiectele se selectează pe baza unor criterii transparente și obiective, ținând seama, după caz, de măsura în care proiectele contribuie la reducerea emisiilor mult sub valorile de referință menționate la alineatul (2).

| | Proiectele
  și măsurile
  se selectează pe baza unor criterii transparente și obiective, ținând seama, după caz, de măsura în care proiectele contribuie la reducerea emisiilor mult sub valorile de referință menționate la alineatul (2). |
| --- | --- |

Proiectele
  și măsurile
  se selectează pe baza unor criterii transparente și obiective, ținând seama, după caz, de măsura în care proiectele contribuie la reducerea emisiilor mult sub valorile de referință menționate la alineatul (2).

și măsurile

La alineatul (3) se adaugă următoarele litere:

La alineatul (3) se adaugă următoarele litere:

| (l) | promovarea formării de competențe în conformitate cu necesitatea de a adapta practicile profesionale la principiul circularității și al utilizării materialelor cu emisii scăzute de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

(l)

(l)

promovarea formării de competențe în conformitate cu necesitatea de a adapta practicile profesionale la principiul circularității și al utilizării materialelor cu emisii scăzute de dioxid de carbon;

promovarea formării de competențe în conformitate cu necesitatea de a adapta practicile profesionale la principiul circularității și al utilizării materialelor cu emisii scăzute de dioxid de carbon;

| (m) | sprijinirea dezvoltării unei economii circulare; |
| --- | --- |

(m)

(m)

sprijinirea dezvoltării unei economii circulare;

sprijinirea dezvoltării unei economii circulare;

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 19

Amendamentul 19

Articolul 1 punctul 14 litera (a)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 10d se modifică după cum urmează: | Articolul 10d se modifică după cum urmează: |
| (a) | la alineatul (1), primul și al doilea paragraf se înlocuiesc cu următorul text: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Articolul 10d se modifică după cum urmează:

Articolul 10d se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1), primul și al doilea paragraf se înlocuiesc cu următorul text:

| (a) | la alineatul (1), primul și al doilea paragraf se înlocuiesc cu următorul text: |
| --- | --- |

(a)

la alineatul (1), primul și al doilea paragraf se înlocuiesc cu următorul text:

| | „(1)   Pentru perioada 2021-2030, se instituie un fond pentru a sprijini investițiile propuse de statele membre beneficiare, inclusiv finanțarea proiectelor de mică anvergură, pentru modernizarea sistemelor energetice și îmbunătățirea eficienței energetice («Fondul pentru modernizare»). Fondul pentru modernizare este finanțat prin scoaterea certificatelor la licitație, astfel cum este prevăzut la articolul 10, pentru statele membre beneficiare prevăzute de acesta.
  Investițiile care beneficiază de sprijin trebuie să fie conforme cu obiectivele prezentei directive, cu obiectivele exprimate în Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (*) și Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (**), precum și cu obiectivele pe termen lung exprimate în Acordul de la Paris. Nu se acordă niciun sprijin din Fondul pentru modernizare unităților producătoare de energie care utilizează combustibili fosili.”; |
| --- | --- |

„(1)   Pentru perioada 2021-2030, se instituie un fond pentru a sprijini investițiile propuse de statele membre beneficiare, inclusiv finanțarea proiectelor de mică anvergură, pentru modernizarea sistemelor energetice și îmbunătățirea eficienței energetice («Fondul pentru modernizare»). Fondul pentru modernizare este finanțat prin scoaterea certificatelor la licitație, astfel cum este prevăzut la articolul 10, pentru statele membre beneficiare prevăzute de acesta.

Investițiile care beneficiază de sprijin trebuie să fie conforme cu obiectivele prezentei directive, cu obiectivele exprimate în Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (*) și Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (**), precum și cu obiectivele pe termen lung exprimate în Acordul de la Paris. Nu se acordă niciun sprijin din Fondul pentru modernizare unităților producătoare de energie care utilizează combustibili fosili.”;

| | „(1)   Pentru perioada 2021-2030, se instituie un fond pentru a sprijini investițiile propuse de statele membre
  și regiunile NUTS 3
  beneficiare, inclusiv finanțarea proiectelor de mică anvergură, pentru modernizarea sistemelor energetice și îmbunătățirea eficienței energetice («Fondul pentru modernizare»). Fondul pentru modernizare este finanțat prin scoaterea certificatelor la licitație, astfel cum este prevăzut la articolul 10, pentru statele membre beneficiare prevăzute de acesta.
  Investițiile care beneficiază de sprijin trebuie să fie conforme cu obiectivele prezentei directive, cu obiectivele exprimate în Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (*) și Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (**), precum și cu obiectivele pe termen lung exprimate în Acordul de la Paris. Nu se acordă niciun sprijin din Fondul pentru modernizare unităților producătoare de energie care utilizează combustibili fosili.”; |
| --- | --- |

„(1)   Pentru perioada 2021-2030, se instituie un fond pentru a sprijini investițiile propuse de statele membre
  și regiunile NUTS 3
  beneficiare, inclusiv finanțarea proiectelor de mică anvergură, pentru modernizarea sistemelor energetice și îmbunătățirea eficienței energetice («Fondul pentru modernizare»). Fondul pentru modernizare este finanțat prin scoaterea certificatelor la licitație, astfel cum este prevăzut la articolul 10, pentru statele membre beneficiare prevăzute de acesta.

Investițiile care beneficiază de sprijin trebuie să fie conforme cu obiectivele prezentei directive, cu obiectivele exprimate în Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (*) și Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (**), precum și cu obiectivele pe termen lung exprimate în Acordul de la Paris. Nu se acordă niciun sprijin din Fondul pentru modernizare unităților producătoare de energie care utilizează combustibili fosili.”;

Amendamentul 20

Amendamentul 20

Articolul 1 punctul 14 litera (b)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (b) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(b)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   
  Cel puțin 80 % din
  resursele financiare din Fondul pentru modernizare se utilizează pentru a sprijini investițiile în următoarele acțiuni:

| (b) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

(b)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   
  Toate
  resursele financiare din Fondul pentru modernizare se utilizează pentru a sprijini investițiile în următoarele acțiuni:

| (a) | producția și utilizarea energiei electrice din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(a)

producția și utilizarea energiei electrice din surse regenerabile;

| (a) | producția și utilizarea energiei electrice din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(a)

producția și utilizarea energiei electrice din surse regenerabile;

| (b) | încălzirea și răcirea din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(b)

încălzirea și răcirea din surse regenerabile;

| (b) | încălzirea și răcirea
  , inclusiv sistemele de termoficare sau răcire centralizate,
  din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(b)

încălzirea și răcirea
  , inclusiv sistemele de termoficare sau răcire centralizate,
  din surse regenerabile.

, inclusiv sistemele de termoficare sau răcire centralizate,

| (c) | îmbunătățirea eficienței energetice din perspectiva cererii, inclusiv în domeniul transporturilor, al construcțiilor, al agriculturii și al deșeurilor; |
| --- | --- |

(c)

îmbunătățirea eficienței energetice din perspectiva cererii, inclusiv în domeniul transporturilor, al construcțiilor, al agriculturii și al deșeurilor;

| (c) | îmbunătățirea eficienței energetice din perspectiva cererii, inclusiv în domeniul transporturilor, al construcțiilor, al agriculturii și al deșeurilor; |
| --- | --- |

(c)

îmbunătățirea eficienței energetice din perspectiva cererii, inclusiv în domeniul transporturilor, al construcțiilor, al agriculturii și al deșeurilor;

| (d) | stocarea energiei și modernizarea rețelelor energetice, inclusiv a conductelor centralelor de termoficare și a rețelelor pentru transportul de electricitate, precum și creșterea interconectărilor dintre statele membre; |
| --- | --- |

(d)

stocarea energiei și modernizarea rețelelor energetice, inclusiv a conductelor centralelor de termoficare și a rețelelor pentru transportul de electricitate, precum și creșterea interconectărilor dintre statele membre;

| (d) | stocarea energiei și modernizarea rețelelor energetice, inclusiv a conductelor centralelor de termoficare și a rețelelor pentru transportul de electricitate, precum și creșterea interconectărilor dintre statele membre; |
| --- | --- |

(d)

stocarea energiei și modernizarea rețelelor energetice, inclusiv a conductelor centralelor de termoficare și a rețelelor pentru transportul de electricitate, precum și creșterea interconectărilor dintre statele membre;

| (e) | sprijinirea gospodăriilor cu venituri mici, inclusiv în zonele rurale și îndepărtate, pentru combaterea sărăciei energetice și pentru modernizarea sistemelor de încălzire ale acestora și |
| --- | --- |

(e)

sprijinirea gospodăriilor cu venituri mici, inclusiv în zonele rurale și îndepărtate, pentru combaterea sărăciei energetice și pentru modernizarea sistemelor de încălzire ale acestora și

| (e) | sprijinirea gospodăriilor cu venituri mici
  , a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici vulnerabile, precum și a utilizatorilor vulnerabili de soluții de mobilitate
  , inclusiv în zonele rurale și îndepărtate, pentru combaterea sărăciei energetice
  și în materie de mobilitate
  și pentru modernizarea sistemelor de încălzire
  și răcire
  ale acestora și |
| --- | --- |

(e)

sprijinirea gospodăriilor cu venituri mici
  , a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici vulnerabile, precum și a utilizatorilor vulnerabili de soluții de mobilitate
  , inclusiv în zonele rurale și îndepărtate, pentru combaterea sărăciei energetice
  și în materie de mobilitate
  și pentru modernizarea sistemelor de încălzire
  și răcire
  ale acestora și

, a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici vulnerabile, precum și a utilizatorilor vulnerabili de soluții de mobilitate

și în materie de mobilitate

și răcire

| (f) | o tranziție justă în regiunile dependente de emisiile de dioxid de carbon din statele membre beneficiare, astfel încât să se sprijine realocarea, recalificarea și îmbunătățirea competențelor lucrătorilor, educația, inițiativele legate de căutarea unui loc de muncă și start-upurile, în dialog cu partenerii sociali.”; |
| --- | --- |

(f)

o tranziție justă în regiunile dependente de emisiile de dioxid de carbon din statele membre beneficiare, astfel încât să se sprijine realocarea, recalificarea și îmbunătățirea competențelor lucrătorilor, educația, inițiativele legate de căutarea unui loc de muncă și start-upurile, în dialog cu partenerii sociali.”;

| (f) | o tranziție justă în regiunile dependente de emisiile de dioxid de carbon din statele membre
  și regiunile NUTS 3
  beneficiare, astfel încât să se sprijine realocarea, recalificarea și îmbunătățirea competențelor lucrătorilor, educația, inițiativele legate de căutarea unui loc de muncă și start-upurile, în dialog cu partenerii sociali.”; |
| --- | --- |

(f)

o tranziție justă în regiunile dependente de emisiile de dioxid de carbon din statele membre
  și regiunile NUTS 3
  beneficiare, astfel încât să se sprijine realocarea, recalificarea și îmbunătățirea competențelor lucrătorilor, educația, inițiativele legate de căutarea unui loc de muncă și start-upurile, în dialog cu partenerii sociali.”;

și regiunile NUTS 3

| (g) | dezvoltarea economiei circulare.”; |
| --- | --- |

(g)

(g)

dezvoltarea economiei circulare.”;

dezvoltarea economiei circulare.”;

Amendamentul 21

Amendamentul 21

Articolul 1 punctul 21

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre determină destinația veniturilor obținute în urma licitării certificatelor menționate la alineatul (4), cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din TFUE și incluse în bugetul Uniunii. Statele membre își utilizează veniturile pentru una sau mai multe dintre activitățile menționate la articolul 10 alineatul (3) sau în legătură cu una sau mai multe dintre următoarele măsuri: | Statele membre determină destinația veniturilor obținute în urma licitării certificatelor menționate la alineatul (4), cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din TFUE și incluse în bugetul Uniunii. Statele membre își utilizează veniturile pentru una sau mai multe dintre activitățile menționate la articolul 10 alineatul (3) sau în legătură cu una sau mai multe dintre următoarele măsuri: |
| (a) | măsuri menite să contribuie la decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor sau la
  reducerea nevoilor
  energetice
  ale
  clădirilor, inclusiv integrarea energiilor din surse regenerabile și măsuri conexe în conformitate cu articolul 7 alineatul (11), articolul 12 și articolul 20 din Directiva 2012/27/UE [trimiterile urmează să fie actualizate cu directiva revizuită], precum și măsuri de acordare de sprijin financiar pentru gospodăriile cu venituri reduse din clădirile cu cele mai slabe performanțe; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre determină destinația veniturilor obținute în urma licitării certificatelor menționate la alineatul (4), cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din TFUE și incluse în bugetul Uniunii. Statele membre își utilizează veniturile pentru una sau mai multe dintre activitățile menționate la articolul 10 alineatul (3) sau în legătură cu una sau mai multe dintre următoarele măsuri:

Statele membre determină destinația veniturilor obținute în urma licitării certificatelor menționate la alineatul (4), cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din TFUE și incluse în bugetul Uniunii. Statele membre își utilizează veniturile pentru una sau mai multe dintre activitățile menționate la articolul 10 alineatul (3) sau în legătură cu una sau mai multe dintre următoarele măsuri:

(a)

măsuri menite să contribuie la decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor sau la
  reducerea nevoilor
  energetice
  ale
  clădirilor, inclusiv integrarea energiilor din surse regenerabile și măsuri conexe în conformitate cu articolul 7 alineatul (11), articolul 12 și articolul 20 din Directiva 2012/27/UE [trimiterile urmează să fie actualizate cu directiva revizuită], precum și măsuri de acordare de sprijin financiar pentru gospodăriile cu venituri reduse din clădirile cu cele mai slabe performanțe;

reducerea nevoilor

ale

| (a) | măsuri menite să contribuie la decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor sau la
  îmbunătățirea eficienței
  energetice
  a
  clădirilor, inclusiv integrarea energiilor din surse regenerabile și măsuri conexe în conformitate cu articolul 7 alineatul (11), articolul 12 și articolul 20 din Directiva 2012/27/UE [trimiterile urmează să fie actualizate cu directiva revizuită], precum și măsuri de acordare de sprijin financiar pentru gospodăriile cu venituri reduse din clădirile cu cele mai slabe performanțe
  energetice
  ; |
| --- | --- |

(a)

măsuri menite să contribuie la decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor sau la
  îmbunătățirea eficienței
  energetice
  a
  clădirilor, inclusiv integrarea energiilor din surse regenerabile și măsuri conexe în conformitate cu articolul 7 alineatul (11), articolul 12 și articolul 20 din Directiva 2012/27/UE [trimiterile urmează să fie actualizate cu directiva revizuită], precum și măsuri de acordare de sprijin financiar pentru gospodăriile cu venituri reduse din clădirile cu cele mai slabe performanțe
  energetice
  ;

îmbunătățirea eficienței

a

energetice

| (b) | măsuri menite să accelereze adoptarea de vehicule cu emisii zero sau să ofere sprijin financiar pentru instalarea unei infrastructuri de realimentare și reîncărcare complet interoperabile pentru vehiculele cu emisii zero sau măsuri de încurajare a
  trecerii la forme de transport public și de îmbunătățire a multimodalității sau de acordare de
  sprijin financiar pentru abordarea aspectelor de ordin social în legătură cu utilizatorii
  serviciilor de transport
  cu venituri mici și mijlocii. |
| --- | --- |

(b)

măsuri menite să accelereze adoptarea de vehicule cu emisii zero sau să ofere sprijin financiar pentru instalarea unei infrastructuri de realimentare și reîncărcare complet interoperabile pentru vehiculele cu emisii zero sau măsuri de încurajare a
  trecerii la forme de transport public și de îmbunătățire a multimodalității sau de acordare de
  sprijin financiar pentru abordarea aspectelor de ordin social în legătură cu utilizatorii
  serviciilor de transport
  cu venituri mici și mijlocii.

trecerii la forme de transport public și de îmbunătățire a multimodalității sau de acordare de

serviciilor de transport

| (b) | măsuri menite să accelereze adoptarea de vehicule cu emisii zero sau să ofere sprijin financiar pentru instalarea unei infrastructuri de realimentare și reîncărcare complet interoperabile pentru vehiculele cu emisii zero sau măsuri de încurajare a
  transferului modal pentru transportul de mărfuri și de persoane către moduri de transport mai eficiente sau care nu consumă energie ori măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice care să vizeze infrastructurile și serviciile de transport sau de acordare de
  sprijin financiar pentru abordarea aspectelor de ordin social în legătură cu utilizatorii
  de soluții de mobilitate
  cu venituri mici și mijlocii. |
| --- | --- |

(b)

măsuri menite să accelereze adoptarea de vehicule cu emisii zero sau să ofere sprijin financiar pentru instalarea unei infrastructuri de realimentare și reîncărcare complet interoperabile pentru vehiculele cu emisii zero sau măsuri de încurajare a
  transferului modal pentru transportul de mărfuri și de persoane către moduri de transport mai eficiente sau care nu consumă energie ori măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice care să vizeze infrastructurile și serviciile de transport sau de acordare de
  sprijin financiar pentru abordarea aspectelor de ordin social în legătură cu utilizatorii
  de soluții de mobilitate
  cu venituri mici și mijlocii.

transferului modal pentru transportul de mărfuri și de persoane către moduri de transport mai eficiente sau care nu consumă energie ori măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice care să vizeze infrastructurile și serviciile de transport sau de acordare de

de soluții de mobilitate

Statele membre utilizează o parte din veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii în conformitate cu prezentul articol pentru abordarea aspectelor de ordin social ale comercializării certificatelor de emisii în temeiul prezentului capitol, acordând o atenție specială gospodăriilor și microîntreprinderilor vulnerabile, precum și utilizatorilor vulnerabili ai
  serviciilor de transport
  , astfel cum sunt definite acestea în Regulamentul (UE) 20.../nn [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice.](*). În cazul în care un stat membru transmite Comisiei un [plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice] în temeiul respectivului regulament, statul membru utilizează veniturile respective, printre altele, pentru a finanța planul respectiv.

serviciilor de transport

Statele membre utilizează o parte din veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii în conformitate cu prezentul articol pentru abordarea aspectelor de ordin social ale comercializării certificatelor de emisii în temeiul prezentului capitol, acordând o atenție specială gospodăriilor, microîntreprinderilor
  și întreprinderilor mici
  vulnerabile, precum și utilizatorilor vulnerabili ai
  soluțiilor de mobilitate
  , astfel cum sunt definite acestea în Regulamentul (UE) 20.../nn [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice.](*). În cazul în care un stat membru transmite Comisiei un [plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice] în temeiul respectivului regulament, statul membru utilizează veniturile respective, printre altele, pentru a finanța planul respectiv.

și întreprinderilor mici

soluțiilor de mobilitate

Se consideră că statele membre au îndeplinit dispozițiile prezentului alineat în cazul în care acestea au instituit și pun în aplicare politici de sprijin financiar sau fiscal sau politici de reglementare pentru impulsionarea sprijinului financiar, stabilite în scopurile prezentate la primul paragraf și care au o valoare echivalentă cu veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii menționate în prezentul capitol.

Statele membre stabilesc un prag minim de cel puțin 20 % din venituri care să fie alocat autorităților locale și regionale, sumă care să fie folosită pentru una sau mai multe dintre măsurile descrise la prezentul alineat.

Statele membre stabilesc un prag minim de cel puțin 20 % din venituri care să fie alocat autorităților locale și regionale, sumă care să fie folosită pentru una sau mai multe dintre măsurile descrise la prezentul alineat.

Statele membre informează Comisia privind utilizarea veniturilor și privind acțiunile întreprinse în conformitate cu prezentul alineat, incluzând aceste informații în rapoartele prezentate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (**).

(**)

Se consideră că statele membre
  și autoritățile locale și regionale
  au îndeplinit dispozițiile prezentului alineat în cazul în care acestea au instituit și pun în aplicare politici de sprijin financiar sau fiscal sau politici de reglementare pentru impulsionarea sprijinului financiar, stabilite în scopurile prezentate la primul paragraf și care au o valoare echivalentă cu veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii menționate în prezentul capitol.

și autoritățile locale și regionale

Statele membre informează Comisia privind utilizarea veniturilor și privind acțiunile întreprinse în conformitate cu prezentul alineat, incluzând aceste informații în rapoartele prezentate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (**).

(**)

Amendamentul 22

Amendamentul 22

Articolul 1 punctul 21 – articolul 30i

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Până la 1 ianuarie 2028, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la punerea în aplicare a dispozițiilor prezentului capitol în legătură cu eficacitatea, administrarea și aplicarea lor practică, inclusiv cu privire la aplicarea normelor prevăzute în Decizia (UE) 2015/1814 și la utilizarea certificatelor din prezentul capitol în vederea îndeplinirii obligațiilor de conformitate ale entităților care fac obiectul capitolelor II, IIa și III. Dacă este cazul, împreună cu acest raport, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere de modificare a prezentului capitol. Până la 31 octombrie 2031, Comisia trebuie să evalueze fezabilitatea integrării sectoarelor vizate de anexa III în sistemul de comercializare a certificatelor de emisii pentru sectoarele enumerate în anexa 1 la Directiva 2003/87/CE.”; | Până la 1 ianuarie 2028, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la punerea în aplicare a dispozițiilor prezentului capitol în legătură cu eficacitatea, administrarea și aplicarea lor practică, inclusiv cu privire la aplicarea normelor prevăzute în Decizia (UE) 2015/1814 și la utilizarea certificatelor din prezentul capitol în vederea îndeplinirii obligațiilor de conformitate ale entităților care fac obiectul capitolelor II, IIa și III.
  Raportul va fi precedat de o perioadă de consultare, de la 1 septembrie 2027 până la 31 octombrie 2027. Pe parcursul acestei perioade va avea loc o consultare specifică a autorităților locale și regionale.
  Dacă este cazul, împreună cu acest raport, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere de modificare a prezentului capitol. Până la 31 octombrie 2031, Comisia trebuie să evalueze fezabilitatea integrării sectoarelor vizate de anexa III în sistemul de comercializare a certificatelor de emisii pentru sectoarele enumerate în anexa 1 la Directiva 2003/87/CE.”; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Până la 1 ianuarie 2028, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la punerea în aplicare a dispozițiilor prezentului capitol în legătură cu eficacitatea, administrarea și aplicarea lor practică, inclusiv cu privire la aplicarea normelor prevăzute în Decizia (UE) 2015/1814 și la utilizarea certificatelor din prezentul capitol în vederea îndeplinirii obligațiilor de conformitate ale entităților care fac obiectul capitolelor II, IIa și III. Dacă este cazul, împreună cu acest raport, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere de modificare a prezentului capitol. Până la 31 octombrie 2031, Comisia trebuie să evalueze fezabilitatea integrării sectoarelor vizate de anexa III în sistemul de comercializare a certificatelor de emisii pentru sectoarele enumerate în anexa 1 la Directiva 2003/87/CE.”;

Până la 1 ianuarie 2028, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la punerea în aplicare a dispozițiilor prezentului capitol în legătură cu eficacitatea, administrarea și aplicarea lor practică, inclusiv cu privire la aplicarea normelor prevăzute în Decizia (UE) 2015/1814 și la utilizarea certificatelor din prezentul capitol în vederea îndeplinirii obligațiilor de conformitate ale entităților care fac obiectul capitolelor II, IIa și III.
  Raportul va fi precedat de o perioadă de consultare, de la 1 septembrie 2027 până la 31 octombrie 2027. Pe parcursul acestei perioade va avea loc o consultare specifică a autorităților locale și regionale.
  Dacă este cazul, împreună cu acest raport, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere de modificare a prezentului capitol. Până la 31 octombrie 2031, Comisia trebuie să evalueze fezabilitatea integrării sectoarelor vizate de anexa III în sistemul de comercializare a certificatelor de emisii pentru sectoarele enumerate în anexa 1 la Directiva 2003/87/CE.”;

Raportul va fi precedat de o perioadă de consultare, de la 1 septembrie 2027 până la 31 octombrie 2027. Pe parcursul acestei perioade va avea loc o consultare specifică a autorităților locale și regionale.

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon

COM(2021) 564 final

COM(2021) 564 final

Amendamentul 23

Amendamentul 23

Considerentul 10

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Mecanismele existente de abordare a riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele sau subsectoarele expuse riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon sunt alocarea tranzitorie cu titlu gratuit a certificatelor EU ETS și măsurile financiare menite să compenseze costurile emisiilor indirecte generate de costurile emisiilor de GES transferate în prețul energiei electrice, prevăzute la articolul 10a alineatul (6) și la articolul 10b din Directiva 2003/87/CE. Cu toate acestea, alocarea cu titlu gratuit în cadrul EU ETS slăbește semnalul de preț pe care sistemul îl oferă instalațiilor care îl primesc în comparație cu licitarea integrală și, prin urmare, afectează stimulentele pentru investiții în reducerea suplimentară a emisiilor. | Mecanismele existente de abordare a riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele sau subsectoarele expuse riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon sunt alocarea tranzitorie cu titlu gratuit a certificatelor EU ETS și măsurile financiare menite să compenseze costurile emisiilor indirecte generate de costurile emisiilor de GES transferate în prețul energiei electrice, prevăzute la articolul 10a alineatul (6) și la articolul 10b din Directiva 2003/87/CE. Cu toate acestea, alocarea cu titlu gratuit în cadrul EU ETS slăbește semnalul de preț pe care sistemul îl oferă instalațiilor care îl primesc în comparație cu licitarea integrală și, prin urmare, afectează stimulentele pentru investiții în reducerea suplimentară a emisiilor.
  Prin urmare, trebuie să se realizeze o eliminare treptată a alocărilor cu titlu gratuit, într-o manieră eficientă și la timp, în conformitate cu obiectivele prevăzute de Legea europene a climei, mai exact de pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55”. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Mecanismele existente de abordare a riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele sau subsectoarele expuse riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon sunt alocarea tranzitorie cu titlu gratuit a certificatelor EU ETS și măsurile financiare menite să compenseze costurile emisiilor indirecte generate de costurile emisiilor de GES transferate în prețul energiei electrice, prevăzute la articolul 10a alineatul (6) și la articolul 10b din Directiva 2003/87/CE. Cu toate acestea, alocarea cu titlu gratuit în cadrul EU ETS slăbește semnalul de preț pe care sistemul îl oferă instalațiilor care îl primesc în comparație cu licitarea integrală și, prin urmare, afectează stimulentele pentru investiții în reducerea suplimentară a emisiilor.

Mecanismele existente de abordare a riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele sau subsectoarele expuse riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon sunt alocarea tranzitorie cu titlu gratuit a certificatelor EU ETS și măsurile financiare menite să compenseze costurile emisiilor indirecte generate de costurile emisiilor de GES transferate în prețul energiei electrice, prevăzute la articolul 10a alineatul (6) și la articolul 10b din Directiva 2003/87/CE. Cu toate acestea, alocarea cu titlu gratuit în cadrul EU ETS slăbește semnalul de preț pe care sistemul îl oferă instalațiilor care îl primesc în comparație cu licitarea integrală și, prin urmare, afectează stimulentele pentru investiții în reducerea suplimentară a emisiilor.
  Prin urmare, trebuie să se realizeze o eliminare treptată a alocărilor cu titlu gratuit, într-o manieră eficientă și la timp, în conformitate cu obiectivele prevăzute de Legea europene a climei, mai exact de pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55”.

Prin urmare, trebuie să se realizeze o eliminare treptată a alocărilor cu titlu gratuit, într-o manieră eficientă și la timp, în conformitate cu obiectivele prevăzute de Legea europene a climei, mai exact de pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55”.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

| 1. | reamintește că, prin semnarea Acordului de la Paris, UE s-a angajat să atingă obiectivul neutralității climatice globale nete până în 2050, consacrat în prezent în Legea europeană a climei; salută ambițiile și angajamentul fără precedent al Comisiei Europene în ceea ce privește tranziția către o societate și o economie mai durabile și consideră că pachetul „Pregătiți pentru 55” reprezintă o dovadă a solidității acestui angajament; subliniază că obiectivele de reducere a emisiilor trebuie să fie însoțite de obiective privind eficiența energetică și energia din surse regenerabile, regândind utilizarea terenurilor (pentru a crește fără echivoc sechestrarea naturală a carbonului), precum și de alte obiective ale Pactului verde european, pentru a asigura o tranziție justă și permanentă; |
| --- | --- |

1.

reamintește că, prin semnarea Acordului de la Paris, UE s-a angajat să atingă obiectivul neutralității climatice globale nete până în 2050, consacrat în prezent în Legea europeană a climei; salută ambițiile și angajamentul fără precedent al Comisiei Europene în ceea ce privește tranziția către o societate și o economie mai durabile și consideră că pachetul „Pregătiți pentru 55” reprezintă o dovadă a solidității acestui angajament; subliniază că obiectivele de reducere a emisiilor trebuie să fie însoțite de obiective privind eficiența energetică și energia din surse regenerabile, regândind utilizarea terenurilor (pentru a crește fără echivoc sechestrarea naturală a carbonului), precum și de alte obiective ale Pactului verde european, pentru a asigura o tranziție justă și permanentă;

| 2. | subliniază că un preț robust, dar introdus treptat, al carbonului ar trebui să dea întreprinderilor semnalul necesar și să impulsioneze tranziția în modul cel mai eficient din punctul de vedere al costurilor și subliniază necesitatea interacțiunii eficiente între revizuirea sistemului EU ETS și mecanismul preconizat de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM), însoțită, eventual, de alte măsuri europene de sprijin menite să garanteze o economie neutră din punct de vedere climatic și competitivă în regiunile UE, în special în acele regiuni ale căror sectoare energointensive se află într-o tranziție către durabilitate; |
| --- | --- |

2.

subliniază că un preț robust, dar introdus treptat, al carbonului ar trebui să dea întreprinderilor semnalul necesar și să impulsioneze tranziția în modul cel mai eficient din punctul de vedere al costurilor și subliniază necesitatea interacțiunii eficiente între revizuirea sistemului EU ETS și mecanismul preconizat de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM), însoțită, eventual, de alte măsuri europene de sprijin menite să garanteze o economie neutră din punct de vedere climatic și competitivă în regiunile UE, în special în acele regiuni ale căror sectoare energointensive se află într-o tranziție către durabilitate;

| 3. | recunoaște că aceste inegalități se pot adânci în contextul creșterii constante a prețurilor la energie și al instabilității geopolitice agravate de războiul din Ucraina; salută propunerile Comisiei de a aborda aceste riscuri, astfel cum se subliniază în comunicarea REPowerEU, dar subliniază că unele instrumente, cum ar fi impozitarea sporită a profiturilor excepționale, s-ar putea să nu fie suficiente pentru a oferi un sprijin corespunzător și, prin urmare, solicită soluții pe termen mai lung; |
| --- | --- |

3.

recunoaște că aceste inegalități se pot adânci în contextul creșterii constante a prețurilor la energie și al instabilității geopolitice agravate de războiul din Ucraina; salută propunerile Comisiei de a aborda aceste riscuri, astfel cum se subliniază în comunicarea REPowerEU, dar subliniază că unele instrumente, cum ar fi impozitarea sporită a profiturilor excepționale, s-ar putea să nu fie suficiente pentru a oferi un sprijin corespunzător și, prin urmare, solicită soluții pe termen mai lung;

| 4. | recunoaște că crizele ecologice adâncesc inegalitățile, tot așa cum inegalitățile agravează daunele aduse mediului. Prin urmare, politicile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră trebuie să restabilească justiția în societățile și teritoriile noastre; |
| --- | --- |

4.

recunoaște că crizele ecologice adâncesc inegalitățile, tot așa cum inegalitățile agravează daunele aduse mediului. Prin urmare, politicile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră trebuie să restabilească justiția în societățile și teritoriile noastre;

| 5. | sprijină principiul potrivit căruia toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la tranziția către neutralitatea climatică și către reducerea emisiilor, iar EU ETS ar putea contribui semnificativ dacă principiul „poluatorul plătește” s-ar extinde la toate sectoarele vizate de acesta; subliniază că mobilitatea este responsabilă pentru un sfert din emisiile de CO2 din UE, în timp ce sectorul construcțiilor este responsabil pentru 40 % din consumul de energie din Europa; arată însă că introducerea stabilirii prețului carbonului în aceste sectoare este o problemă delicată și nu ar trebui să genereze poveri pentru cele mai vulnerabile gospodării, microîntreprinderi și întreprinderi mici, precum și pentru utilizatorii vulnerabili ai soluțiilor de mobilitate, inclusiv în zonele rurale și îndepărtate; |
| --- | --- |

5.

sprijină principiul potrivit căruia toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la tranziția către neutralitatea climatică și către reducerea emisiilor, iar EU ETS ar putea contribui semnificativ dacă principiul „poluatorul plătește” s-ar extinde la toate sectoarele vizate de acesta; subliniază că mobilitatea este responsabilă pentru un sfert din emisiile de CO2

| 6. | solicită insistent ca autoritățile locale și regionale, în calitate de niveluri de guvernare cu competențe solide în ambele sectoare vizate, să fie luate în considerare la implementarea, evaluarea și revizuirea noului ETS pentru transportul rutier și construcții (ETS II); subliniază că emisiile de gaze cu efect de seră din sectorul transporturilor din UE au crescut în mod constant începând din 2013, în timp ce decarbonizarea sectorului construcțiilor rămâne o cale esențială de reducere a emisiilor; subliniază că, în cazul în care colegiuitorii decid să nu continue cu ETS II, așa cum se prevede în propunerea Comisiei, actualul ETS ar trebui mai bine consolidat pentru a aborda problematica transportului rutier și a construcțiilor; |
| --- | --- |

6.

solicită insistent ca autoritățile locale și regionale, în calitate de niveluri de guvernare cu competențe solide în ambele sectoare vizate, să fie luate în considerare la implementarea, evaluarea și revizuirea noului ETS pentru transportul rutier și construcții (ETS II); subliniază că emisiile de gaze cu efect de seră din sectorul transporturilor din UE au crescut în mod constant începând din 2013, în timp ce decarbonizarea sectorului construcțiilor rămâne o cale esențială de reducere a emisiilor; subliniază că, în cazul în care colegiuitorii decid să nu continue cu ETS II, așa cum se prevede în propunerea Comisiei, actualul ETS ar trebui mai bine consolidat pentru a aborda problematica transportului rutier și a construcțiilor;

| 7. | recunoaște pe deplin necesitatea unor instrumente de stabilire a prețului carbonului care să sprijine nivelul crescut al ambițiilor climatice ale UE, însă este foarte îngrijorat de potențialele efecte distributive ale acestora și subliniază că ar trebui ca toate dimensiunile dezvoltării durabile să fie luate în considerare: este vorba de sustenabilitatea economică, de durabilitatea mediului, de sustenabilitatea socială și de cea culturală. În acest sens, solicită să se respecte cel puțin trei principii:






  — | solidaritatea și echitatea între statele membre ale UE la punerea în aplicare. Stabilirea prețului carbonului ar trebui să abordeze diferențele dintre statele membre în ceea ce privește amploarea provocării pentru economiile locale și regionale; |
| --- | --- | --- |

7.

recunoaște pe deplin necesitatea unor instrumente de stabilire a prețului carbonului care să sprijine nivelul crescut al ambițiilor climatice ale UE, însă este foarte îngrijorat

—

solidaritatea și echitatea între statele membre ale UE la punerea în aplicare. Stabilirea prețului carbonului ar trebui să abordeze diferențele dintre statele membre în ceea ce privește amploarea provocării pentru economiile locale și regionale;

solidaritatea și echitatea între statele membre ale UE la punerea în aplicare.

| — | solidaritatea și echitatea în interiorul statelor membre. Ar trebui abordat impactul instrumentelor de stabilire a prețului carbonului asupra grupurilor vulnerabile din societate și asupra gospodăriilor cu venituri mai mici, nu numai din punctul de vedere al accesibilității ca prețuri, ci și din punctul de vedere al accesului la anumite produse/servicii pentru a-și satisface nevoile (energie, răcire și încălzire, transporturi și mobilitate etc.); |
| --- | --- |

—

solidaritatea și echitatea în interiorul statelor membre. Ar trebui abordat impactul instrumentelor de stabilire a prețului carbonului asupra grupurilor vulnerabile din societate și asupra gospodăriilor cu venituri mai mici, nu numai din punctul de vedere al accesibilității ca prețuri, ci și din punctul de vedere al accesului la anumite produse/servicii pentru a-și satisface nevoile (energie, răcire și încălzire, transporturi și mobilitate etc.);

solidaritatea și echitatea în interiorul statelor membre.

| — | abordarea impactului teritorial al acestor politici, nu numai pentru zonele îndepărtate sau periferice, ci și, în general, pentru acele zone din UE care trec deja printr-o transformare profundă din punctul de vedere al dezvoltării sociale și economice („zone lăsate în urmă”, zone industrializate aflate într-un proces necesar de tranziție). pentru zonele îndepărtate, precum și pentru zonele rurale; |
| --- | --- |

—

abordarea impactului teritorial al acestor politici, nu numai pentru zonele îndepărtate sau periferice, ci și, în general, pentru acele zone din UE care trec deja printr-o transformare profundă din punctul de vedere al dezvoltării sociale și economice („zone lăsate în urmă”, zone industrializate aflate într-un proces necesar de tranziție). pentru zonele îndepărtate, precum și pentru zonele rurale;

abordarea impactului teritorial al acestor politici

| 8. | salută anunțarea Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ca o modalitate de a echilibra efectele negative asupra celor mai vulnerabile gospodării, microîntreprinderi și întreprinderi mici, precum și asupra utilizatorilor vulnerabili ai soluțiilor de mobilitate și de a asigura o dezvoltare socială durabilă; subliniază că finanțarea prevăzută în prezent în revizuirea actualului ETS este inadecvată pentru a asigura o tranziție cu adevărat justă și subliniază că ar trebui să se ia în considerare alocarea veniturilor obținute din licitarea certificatelor de emisii, în afara ETS II pentru Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice; propune ca reunirea veniturilor pentru Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice să înceapă mai curând decât punerea în aplicare a ETS II; |
| --- | --- |

8.

salută anunțarea Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ca o modalitate de a echilibra efectele negative asupra celor mai vulnerabile gospodării, microîntreprinderi și întreprinderi mici, precum și asupra utilizatorilor vulnerabili ai soluțiilor de mobilitate și de a asigura o dezvoltare socială durabilă; subliniază că finanțarea prevăzută în prezent în revizuirea actualului ETS este inadecvată pentru a asigura o tranziție cu adevărat justă și subliniază că ar trebui să se ia în considerare alocarea veniturilor obținute din licitarea certificatelor de emisii, în afara ETS II pentru Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice; propune ca reunirea veniturilor pentru Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice să înceapă mai curând decât punerea în aplicare a ETS II;

| 9. | subliniază importanța unei evaluări exacte a impactului distributiv al mecanismului, funcționării, gestionării și măsurilor Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, punând accentul pe consecințele și beneficiile pentru cetățenii cei mai vulnerabili la nivel local și regional și permițând o mai bună identificare a gospodăriilor celor mai vulnerabile din punct de vedere economic, pentru a canaliza cu precizie sprijinul direct temporar pentru venit către cei care au cea mai mare nevoie de el. În acest sens, măsurile din cadrul planurilor pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice și alocarea fondului în sine ar trebui să vizeze accelerarea tranziției verzi, dar nu în detrimentul coeziunii sociale și teritoriale, și nici nu ar trebui să afecteze protecția celor mai vulnerabili cetățeni; |
| --- | --- |

9.

subliniază importanța unei evaluări exacte a impactului distributiv al mecanismului, funcționării, gestionării și măsurilor Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, punând accentul pe consecințele și beneficiile pentru cetățenii cei mai vulnerabili la nivel local și regional și permițând o mai bună identificare a gospodăriilor celor mai vulnerabile din punct de vedere economic, pentru a canaliza cu precizie sprijinul direct temporar pentru venit către cei care au cea mai mare nevoie de el. În acest sens, măsurile din cadrul planurilor pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice și alocarea fondului în sine ar trebui să vizeze accelerarea tranziției verzi, dar nu în detrimentul coeziunii sociale și teritoriale, și nici nu ar trebui să afecteze protecția celor mai vulnerabili cetățeni;

| 10. | subliniază că Fondul pentru modernizare ar trebui folosit pentru a sprijini dezvoltarea durabilă, și că eforturile de a consolida vitalitatea grupurilor și teritoriilor vulnerabile ar trebui să devină o prioritate în cadrul utilizării fondului; reiterează faptul că, pentru a respecta uriașa diversitate economică, socială și geografică a UE, Fondul pentru modernizare ar trebui să poată fi accesat de regiunile NUTS 3 confruntate cu dezechilibre semnificative din cadrul unui stat membru; |
| --- | --- |

10.

subliniază că Fondul pentru modernizare ar trebui folosit pentru a sprijini dezvoltarea durabilă, și că eforturile de a consolida vitalitatea grupurilor și teritoriilor vulnerabile ar trebui să devină o prioritate în cadrul utilizării fondului; reiterează faptul că, pentru a respecta uriașa diversitate economică, socială și geografică a UE, Fondul pentru modernizare ar trebui să poată fi accesat de regiunile NUTS 3 confruntate cu dezechilibre semnificative din cadrul unui stat membru;

| 11. | solicită includerea autorităților locale și regionale în distribuirea veniturilor ETS. Rolul pe care îl joacă autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare a politicilor de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea este foarte semnificativ. Regiunile și orașele Europei sunt factori importanți de inovare și de schimbări societale și ar trebui să poată contribui la tranziția verde într-o manieră mai semnificativă; subliniază acest fapt în special în privința noului ETS II; |
| --- | --- |

11.

solicită includerea autorităților locale și regionale în distribuirea veniturilor ETS. Rolul pe care îl joacă autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare a politicilor de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea este foarte semnificativ. Regiunile și orașele Europei sunt factori importanți de inovare și de schimbări societale și ar trebui să poată contribui la tranziția verde într-o manieră mai semnificativă; subliniază acest fapt în special în privința noului ETS II;

| 12. | salută punerea în aplicare a rezervei pentru stabilitatea pieței, ca modalitate de a gestiona excedentul și deficitul de certificate, precum și a schemei de concentrare a eforturilor la începutul perioadei cu scopul de a reduce impactul introducerii noului ETS asupra prețurilor și a lichidității; reiterează însă faptul că rezerva ar trebui să fie însoțită de un mecanism suplimentar pentru a elimina permanent certificatele, astfel încât să se creeze un preț minim în acord cu obiectivele climatice ale UE pentru 2030 și 2050; |
| --- | --- |

12.

salută punerea în aplicare a rezervei pentru stabilitatea pieței, ca modalitate de a gestiona excedentul și deficitul de certificate, precum și a schemei de concentrare a eforturilor la începutul perioadei cu scopul de a reduce impactul introducerii noului ETS asupra prețurilor și a lichidității; reiterează însă faptul că rezerva ar trebui să fie însoțită de un mecanism suplimentar pentru a elimina permanent certificatele, astfel încât să se creeze un preț minim în acord cu obiectivele climatice ale UE pentru 2030 și 2050;

| 13. | regretă că propunerea Comisiei nu ține seama de riscul real de relocare a emisiilor de dioxid de carbon generate de traficul maritim internațional către porturile învecinate ale țărilor terțe situate în vecinătatea porturilor europene. Această relocare va avea consecințe negative pentru activitatea portuară și, în consecință, pentru lanțurile logistice asociate ale statelor membre, printre care pierderea de locuri de muncă, denaturarea pieței și a liberei concurenței, pierderea conectivității porturilor europene și, în general, a competitivității industriei noastre. Această situație ar afecta și principiul autonomiei strategice europene și chiar securitatea și controlul lanțului logistic, precum și aprovizionarea cu mărfuri având ca origine/destinație UE, deoarece ar favoriza transbordarea mărfurilor în porturi din țări terțe ale căror priorități și interese logistice și economice nu sunt neapărat aliniate la cele ale UE; |
| --- | --- |

13.

regretă că propunerea Comisiei nu ține seama de riscul real de relocare a emisiilor de dioxid de carbon generate de traficul maritim internațional către porturile învecinate ale țărilor terțe situate în vecinătatea porturilor europene. Această relocare va avea consecințe negative pentru activitatea portuară și, în consecință, pentru lanțurile logistice asociate ale statelor membre, printre care pierderea de locuri de muncă, denaturarea pieței și a liberei concurenței, pierderea conectivității porturilor europene și, în general, a competitivității industriei noastre. Această situație ar afecta și principiul autonomiei strategice europene și chiar securitatea și controlul lanțului logistic, precum și aprovizionarea cu mărfuri având ca origine/destinație UE, deoarece ar favoriza transbordarea mărfurilor în porturi din țări terțe ale căror priorități și interese logistice și economice nu sunt neapărat aliniate la cele ale UE;

| 14. | salută propunerea de instituire a unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM) pentru a stimula acțiunile climatice globale; solicită să se garanteze că acesta face parte dintr-o strategie industrială mai amplă a UE care promovează investițiile neutre din punct de vedere climatic și creează un cadru juridic european favorabil și piețe-lider pentru produse neutre din punct de vedere climatic, inclusiv cu posibilitatea unor contracte pentru diferență în materie de carbon, în vederea decarbonizării sectoarelor vizate, precum și să se instituie noi practici, cât mai curând posibil. Prin urmare, ar trebui eliminate în curând alocările cu titlu gratuit din ETS (19) pentru sectoarele vizate de CBAM, acestea trebuind a fi înlocuite cu licitarea tuturor certificatelor de emisii, ceea ce va asigura compatibilitatea cu normele OMC; |
| --- | --- |

14.

salută propunerea de instituire a unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM) pentru a stimula acțiunile climatice globale; solicită să se garanteze că acesta face parte dintr-o strategie industrială mai amplă a UE care promovează investițiile neutre din punct de vedere climatic și creează un cadru juridic european favorabil și piețe-lider pentru produse neutre din punct de vedere climatic, inclusiv cu posibilitatea unor contracte pentru diferență în materie de carbon, în vederea decarbonizării sectoarelor vizate, precum și să se instituie noi practici, cât mai curând posibil. Prin urmare, ar trebui eliminate în curând alocările cu titlu gratuit din ETS (19

| 15. | subliniază importanța deosebită a unui Fond pentru inovare consolidat, care să sprijine transformarea necesară, neutră din punct de vedere climatic, a sectoarelor energointensive din regiunile UE care fac obiectul EU ETS și CBAM, prin sprijinirea dezvoltării de produse inovatoare, neutre din punct de vedere climatic, cum ar fi oțelul verde; subliniază că principalele obstacole în calea decarbonizării nu țin doar de lipsa inovării tehnologice și, prin urmare, sugerează extinderea domeniului de aplicare la măsurile cu potențial ridicat de reducere a emisiilor în domenii netehnologice, cum ar fi metodele de colaborare creative și inovatoare, formarea profesională și circularitatea, care nu sunt prioritare pentru stimulentele din cadrul ETS, axate pe producția industrială; |
| --- | --- |

15.

subliniază importanța deosebită a unui Fond pentru inovare consolidat, care să sprijine transformarea necesară, neutră din punct de vedere climatic, a sectoarelor energointensive din regiunile UE care fac obiectul EU ETS și CBAM, prin sprijinirea dezvoltării de produse inovatoare, neutre din punct de vedere climatic, cum ar fi oțelul verde; subliniază că principalele obstacole în calea decarbonizării nu țin doar de lipsa inovării tehnologice și, prin urmare, sugerează extinderea domeniului de aplicare la măsurile cu potențial ridicat de reducere a emisiilor în domenii netehnologice, cum ar fi metodele de colaborare creative și inovatoare, formarea profesională și circularitatea, care nu sunt prioritare pentru stimulentele din cadrul ETS, axate pe producția industrială;

| 16. | de asemenea, ar trebui îmbunătățite mecanismele de reglementare și control, pentru a fi împiedicate activitățile speculative în legătură cu prețul CO2, care au efecte considerabile atât asupra prețurilor energiei, cât și asupra sectoarelor afectate; |
| --- | --- |

16.

de asemenea, ar trebui îmbunătățite mecanismele de reglementare și control, pentru a fi împiedicate activitățile speculative în legătură cu prețul CO2

| 17. | salută faptul că veniturile generate de un ETS reformat urmează să fie direcționate către finanțarea acțiunilor ce vizează neutralitatea climatică (de exemplu, pentru a crește finanțarea Fondului pentru inovare, a Fondului pentru modernizare și a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, precum și pentru a adopta cât mai rapid energia din surse regenerabile, eficiența energetică și circularitatea) și nu să fie utilizate pentru a alimenta bugetul UE în general; insistă ca aceeași abordare să fie adoptată pentru veniturile generate de CBAM; |
| --- | --- |

17.

salută faptul că veniturile generate de un ETS reformat urmează să fie direcționate către finanțarea acțiunilor ce vizează neutralitatea climatică (de exemplu, pentru a crește finanțarea Fondului pentru inovare, a Fondului pentru modernizare și a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, precum și pentru a adopta cât mai rapid energia din surse regenerabile, eficiența energetică și circularitatea) și nu să fie utilizate pentru a alimenta bugetul UE în general; insistă ca aceeași abordare să fie adoptată pentru veniturile generate de CBAM;

| 18. | consideră că, pentru a face față schimbărilor tehnologice, în materie de reglementare și la nivel de piață, CBAM ar trebui să fie dinamic, iar domeniul său de aplicare sectorial și acoperirea sa din punctul de vedere al emisiilor ar trebui să fie revizuite periodic, ținând cont de impactul local și regional al mecanismului; este gata să sprijine evaluarea impactului teritorial al CBAM; |
| --- | --- |

18.

consideră că, pentru a face față schimbărilor tehnologice, în materie de reglementare și la nivel de piață, CBAM ar trebui să fie dinamic, iar domeniul său de aplicare sectorial și acoperirea sa din punctul de vedere al emisiilor ar trebui să fie revizuite periodic, ținând cont de impactul local și regional al mecanismului; este gata să sprijine evaluarea impactului teritorial al CBAM;

| 19. | observă că ar trebui neapărat îmbunătățite mecanismele de reglementare și control, pentru a fi împiedicate activitățile speculative în legătură cu prețul CO2, care au efecte considerabile atât asupra prețurilor energiei, cât și asupra sectoarelor afectate; |
| --- | --- |

19.

observă că ar trebui neapărat îmbunătățite mecanismele de reglementare și control, pentru a fi împiedicate activitățile speculative în legătură cu prețul CO2

| 20. | salută călduros faptul că Comisia a însoțit propunerea privind un nou sistem ETS și proiectul de regulament de instituire a unui CBAM cu grile de subsidiaritate (20). Raționamentul prezentat în acest document în legătură cu valoarea adăugată europeană a propunerilor și cu punerea în aplicare a măsurilor care decurg din competențele UE în domeniul schimbărilor climatice, astfel cum sunt definite la articolele 191-193 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”), corespunde propriei evaluări a CoR cu privire la compatibilitatea deplină a propunerilor cu principiul subsidiarității. |
| --- | --- |

20.

salută călduros faptul că Comisia a însoțit propunerea privind un nou sistem ETS și proiectul de regulament de instituire a unui CBAM cu grile de subsidiaritate (20

Bruxelles, 28 aprilie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

1

(2)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

2

(3)  Directiva 96/61/CE a Consiliului din 24 septembrie 1996 privind prevenirea și controlul integrat al poluării (JO L 257, 10.10.1996, p. 26).

3

(4)  [2] Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (JO L 334, 17.12.2010, p. 17).

4

(5)  Directiva 96/61/CE a Consiliului din 24 septembrie 1996 privind prevenirea și controlul integrat al poluării (JO L 257, 10.10.1996, p. 26).

5

(6)  [2] Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (JO L 334, 17.12.2010, p. 17).

6

(7)  Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind stocarea geologică a dioxidului de carbon și de modificare a Directivei 85/337/CEE a Consiliului, precum și a Directivelor 2000/60/CE, 2001/80/CE, 2004/35/CE, 2006/12/CE, 2008/1/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 140, 5.6.2009, p. 114).

7

(8)  Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind stocarea geologică a dioxidului de carbon și de modificare a Directivei 85/337/CEE a Consiliului, precum și a Directivelor 2000/60/CE, 2001/80/CE, 2004/35/CE, 2006/12/CE, 2008/1/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 140, 5.6.2009, p. 114).

8

(9)  [a se adăuga trimiterea la Regulamentul FuelEU în domeniul maritim].

9

(10)  [a se adăuga trimiterea la Regulamentul FuelEU în domeniul maritim].

10

(11)  COM(2020) 562 final.

11

(12)  COM(2020) 562 final.

12

(13)  Date din 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01]).

13

(14)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

14

(15)  [A se adăuga trimiterea la Regulamentul de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice].

15

(16)  Date din 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01]).

16

(17)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

17

(18)  [A se adăuga trimiterea la Regulamentul de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice].

18

(19)  În cadrul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii al UE, întreprinderile trebuie să obțină certificate de emisii care să le acopere emisiile de dioxid de carbon. Alocarea cu titlu gratuit este stabilită ca metodă de tranziție pentru alocarea certificatelor, spre deosebire de metoda implicită (licitarea). Cu toate acestea, certificatele alocate cu titlu gratuit reprezintă în continuare peste 40 % din numărul total al certificatelor disponibile.

19

(20)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/swd/2021/0552/COM_SWD(2021)0552_RO.pdf

20

---

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 301/139 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 301/139

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Modificarea Directivei privind eficiența energetică pentru a răspunde noilor obiective climatice pentru 2030

(2022/C 301/15)

| Raportor: | Rafał Kazimierz TRZASKOWSKI (PL-PPE), președintele Consiliului Local Varșovia |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică (reformare)
  COM(2021) 558 2021/0203 (COD)
  SEC(2021) 558 2021/0203 (COD)
  SWD(2021) 623 2021/0203 (COD)
  SWD(2021) 624 2021/0203 (COD)
  SWD(2021) 625 2021/0203 (COD)
  SWD(2021) 626 2021/0203 (COD)
  SWD(2021) 627 2021/0203 (COD) |

Raportor:

Rafał Kazimierz TRZASKOWSKI (PL-PPE), președintele Consiliului Local Varșovia

Documente de referință:

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică (reformare)

COM(2021) 558 2021/0203 (COD)

SEC(2021) 558 2021/0203 (COD)

SWD(2021) 623 2021/0203 (COD)

SWD(2021) 624 2021/0203 (COD)

SWD(2021) 625 2021/0203 (COD)

SWD(2021) 626 2021/0203 (COD)

SWD(2021) 627 2021/0203 (COD)

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Considerentul 16

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| O tranziție justă către o Uniune neutră din punct de vedere climatic până în 2050 este esențială pentru Pactul verde european. Sărăcia energetică reprezintă un concept esențial, consolidat prin pachetul legislativ „Energie curată pentru toți europenii” și destinat să faciliteze o tranziție energetică justă. În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999 și al Directivei (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului (1), Comisia a furnizat îndrumări orientative cu privire la indicatorii adecvați pentru a măsura sărăcia energetică și pentru a defini ce înseamnă un „număr semnificativ de gospodării afectate de sărăcia energetică” (2). Directiva (UE) 2019/944 și Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) impun statelor membre să ia măsuri adecvate pentru a aborda sărăcia energetică ori de câte aceasta este identificată,
  inclusiv
  măsuri care abordează contextul mai larg al sărăciei. | O tranziție justă către o Uniune neutră din punct de vedere climatic până în 2050 este esențială pentru Pactul verde european. Sărăcia energetică reprezintă un concept esențial, consolidat prin pachetul legislativ „Energie curată pentru toți europenii” și destinat să faciliteze o tranziție energetică justă. În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999 și al Directivei (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului (4), Comisia a furnizat îndrumări orientative cu privire la indicatorii adecvați pentru a măsura sărăcia energetică și pentru a defini ce înseamnă un „număr semnificativ de gospodării afectate de sărăcia energetică” (5). Directiva (UE) 2019/944 și Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) impun statelor membre să ia măsuri adecvate pentru a aborda sărăcia energetică ori de câte ori aceasta este identificată,
  indiferent dacă ea afectează gospodăriile vulnerabile, întreprinderile vulnerabile, în special microîntreprinderile și întreprinderile mici, sau utilizatorii de soluții de mobilitate vulnerabili; de asemenea, ar trebui incluse
  măsuri care abordează contextul mai larg al sărăciei. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

O tranziție justă către o Uniune neutră din punct de vedere climatic până în 2050 este esențială pentru Pactul verde european. Sărăcia energetică reprezintă un concept esențial, consolidat prin pachetul legislativ „Energie curată pentru toți europenii” și destinat să faciliteze o tranziție energetică justă. În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999 și al Directivei (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului (1), Comisia a furnizat îndrumări orientative cu privire la indicatorii adecvați pentru a măsura sărăcia energetică și pentru a defini ce înseamnă un „număr semnificativ de gospodării afectate de sărăcia energetică” (2). Directiva (UE) 2019/944 și Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) impun statelor membre să ia măsuri adecvate pentru a aborda sărăcia energetică ori de câte aceasta este identificată,
  inclusiv
  măsuri care abordează contextul mai larg al sărăciei.

O tranziție justă către o Uniune neutră din punct de vedere climatic până în 2050 este esențială pentru Pactul verde european. Sărăcia energetică reprezintă un concept esențial, consolidat prin pachetul legislativ „Energie curată pentru toți europenii” și destinat să faciliteze o tranziție energetică justă. În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999 și al Directivei (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului (4), Comisia a furnizat îndrumări orientative cu privire la indicatorii adecvați pentru a măsura sărăcia energetică și pentru a defini ce înseamnă un „număr semnificativ de gospodării afectate de sărăcia energetică” (5). Directiva (UE) 2019/944 și Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) impun statelor membre să ia măsuri adecvate pentru a aborda sărăcia energetică ori de câte ori aceasta este identificată,
  indiferent dacă ea afectează gospodăriile vulnerabile, întreprinderile vulnerabile, în special microîntreprinderile și întreprinderile mici, sau utilizatorii de soluții de mobilitate vulnerabili; de asemenea, ar trebui incluse
  măsuri care abordează contextul mai larg al sărăciei.

Amendamentul 2

Considerentul 17

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Gospodăriile cu venituri mici și medii, clienții vulnerabili, inclusiv utilizatorii finali, persoanele care se confruntă cu sărăcie energetică sau cu riscul de sărăcie energetică și persoanele care trăiesc în locuințe sociale ar trebui să beneficieze de aplicarea principiului „eficiența energetică înainte de toate”. Măsurile de eficiență energetică ar trebui implementate în mod prioritar pentru a îmbunătăți situația acestor persoane și gospodării sau pentru a atenua sărăcia energetică. O abordare holistică în ceea ce privește elaborarea politicilor și implementarea politicilor și a măsurilor impune ca statele membre să se asigure că alte politici și măsuri nu au niciun efect advers asupra acestor persoane și gospodării. | Gospodăriile cu venituri mici și medii,
  microîntreprinderile și întreprinderile mici
  , clienții
  vulnerabili
  , inclusiv utilizatorii finali, persoanele care se confruntă cu sărăcie energetică sau cu riscul de sărăcie energetică
  și în materie de mobilitate
  și persoanele care trăiesc în locuințe sociale ar trebui să beneficieze de aplicarea principiului „eficiența energetică înainte de toate”. Măsurile de eficiență energetică ar trebui implementate în mod prioritar pentru a îmbunătăți situația acestor persoane și gospodării sau pentru a atenua sărăcia energetică. O abordare holistică în ceea ce privește elaborarea politicilor și implementarea politicilor și a măsurilor impune ca statele membre să se asigure că alte politici și măsuri nu au niciun efect advers
  direct sau indirect
  asupra acestor persoane și gospodării. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Gospodăriile cu venituri mici și medii, clienții vulnerabili, inclusiv utilizatorii finali, persoanele care se confruntă cu sărăcie energetică sau cu riscul de sărăcie energetică și persoanele care trăiesc în locuințe sociale ar trebui să beneficieze de aplicarea principiului „eficiența energetică înainte de toate”. Măsurile de eficiență energetică ar trebui implementate în mod prioritar pentru a îmbunătăți situația acestor persoane și gospodării sau pentru a atenua sărăcia energetică. O abordare holistică în ceea ce privește elaborarea politicilor și implementarea politicilor și a măsurilor impune ca statele membre să se asigure că alte politici și măsuri nu au niciun efect advers asupra acestor persoane și gospodării.

Gospodăriile cu venituri mici și medii,
  microîntreprinderile și întreprinderile mici
  , clienții
  vulnerabili
  , inclusiv utilizatorii finali, persoanele care se confruntă cu sărăcie energetică sau cu riscul de sărăcie energetică
  și în materie de mobilitate
  și persoanele care trăiesc în locuințe sociale ar trebui să beneficieze de aplicarea principiului „eficiența energetică înainte de toate”. Măsurile de eficiență energetică ar trebui implementate în mod prioritar pentru a îmbunătăți situația acestor persoane și gospodării sau pentru a atenua sărăcia energetică. O abordare holistică în ceea ce privește elaborarea politicilor și implementarea politicilor și a măsurilor impune ca statele membre să se asigure că alte politici și măsuri nu au niciun efect advers
  direct sau indirect
  asupra acestor persoane și gospodării.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 3

Considerentul 25

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Ar fi preferabil ca îndeplinirea obiectivului de eficiență energetică să fie rezultatul punerii în aplicare cumulative a măsurilor naționale și europene specifice care promovează eficiența energetică în diferite domenii. Statele membre ar trebui să stabilească politici și măsuri naționale în materie de eficiență energetică. Politicile și măsurile respective și eforturile individuale ale fiecărui stat membru ar trebui evaluate de către Comisie, împreună cu datele privind progresele înregistrate, pentru a evalua probabilitatea îndeplinirii obiectivului global al Uniunii și măsura în care eforturile individuale sunt suficiente pentru realizarea obiectivului comun. | Ar fi preferabil ca îndeplinirea obiectivului de eficiență energetică să fie rezultatul punerii în aplicare cumulative a măsurilor
  locale, regionale,
  naționale și europene specifice care promovează eficiența energetică în diferite domenii. Statele membre ar trebui să stabilească politici și măsuri naționale în materie de eficiență energetică. Politicile și măsurile respective și eforturile individuale ale fiecărui stat membru ar trebui evaluate de către Comisie, împreună cu datele privind progresele înregistrate, pentru a evalua probabilitatea îndeplinirii obiectivului global al Uniunii și măsura în care eforturile individuale sunt suficiente pentru realizarea obiectivului comun. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Ar fi preferabil ca îndeplinirea obiectivului de eficiență energetică să fie rezultatul punerii în aplicare cumulative a măsurilor naționale și europene specifice care promovează eficiența energetică în diferite domenii. Statele membre ar trebui să stabilească politici și măsuri naționale în materie de eficiență energetică. Politicile și măsurile respective și eforturile individuale ale fiecărui stat membru ar trebui evaluate de către Comisie, împreună cu datele privind progresele înregistrate, pentru a evalua probabilitatea îndeplinirii obiectivului global al Uniunii și măsura în care eforturile individuale sunt suficiente pentru realizarea obiectivului comun.

Ar fi preferabil ca îndeplinirea obiectivului de eficiență energetică să fie rezultatul punerii în aplicare cumulative a măsurilor
  locale, regionale,
  naționale și europene specifice care promovează eficiența energetică în diferite domenii. Statele membre ar trebui să stabilească politici și măsuri naționale în materie de eficiență energetică. Politicile și măsurile respective și eforturile individuale ale fiecărui stat membru ar trebui evaluate de către Comisie, împreună cu datele privind progresele înregistrate, pentru a evalua probabilitatea îndeplinirii obiectivului global al Uniunii și măsura în care eforturile individuale sunt suficiente pentru realizarea obiectivului comun.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 4

Considerentul 28

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a-și îndeplini obligația, statele membre ar trebui să vizeze consumul final de energie al tuturor serviciilor și instalațiilor publice ale organismelor publice. În vederea stabilirii destinatarilor acestei măsuri, statele membre ar trebui să aplice definiția autorităților contractante prevăzută în Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7). Obligația poate fi îndeplinită prin reducerea consumului final de energie din orice domeniu al sectorului public, inclusiv transporturile, clădirile publice, asistența medicală, amenajarea teritoriului, gestionarea apei și epurarea apelor uzate, canalizarea și epurarea apei, gestionarea deșeurilor, încălzirea și răcirea centralizată, distribuirea energiei, iluminatul public, planificarea infrastructurii. Pentru a reduce sarcina administrativă a
  organismelor
  publice, statele membre ar trebui să creeze platforme sau instrumente digitale pentru a colecta datele agregate privind consumul de la organismele publice, pentru a le pune la dispoziția publicului și pentru a raporta datele către Comisie. | Pentru a-și îndeplini obligația, statele membre ar trebui să vizeze consumul final de energie al tuturor serviciilor și instalațiilor publice ale organismelor publice. În vederea stabilirii destinatarilor acestei măsuri, statele membre ar trebui să aplice definiția autorităților contractante prevăzută în Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (8). Obligația poate fi îndeplinită prin reducerea consumului final de energie din orice domeniu al sectorului public, inclusiv transporturile, clădirile publice, asistența medicală, amenajarea teritoriului, gestionarea apei și epurarea apelor uzate, canalizarea și epurarea apei, gestionarea deșeurilor, încălzirea și răcirea centralizată, distribuirea energiei, iluminatul public, planificarea infrastructurii. Pentru a reduce sarcina administrativă a
  autorităților locale și regionale și a altor organisme
  publice, statele membre ar trebui să creeze platforme sau instrumente digitale pentru a colecta datele agregate privind consumul de la
  toate
  organismele publice, pentru a le pune la dispoziția publicului și pentru a raporta datele către Comisie. Statele membre
  vor trebui să se asigure că autoritățile locale și regionale și alte organisme publice sunt suficient de echipate pentru colectarea acestor date. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Pentru a-și îndeplini obligația, statele membre ar trebui să vizeze consumul final de energie al tuturor serviciilor și instalațiilor publice ale organismelor publice. În vederea stabilirii destinatarilor acestei măsuri, statele membre ar trebui să aplice definiția autorităților contractante prevăzută în Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7). Obligația poate fi îndeplinită prin reducerea consumului final de energie din orice domeniu al sectorului public, inclusiv transporturile, clădirile publice, asistența medicală, amenajarea teritoriului, gestionarea apei și epurarea apelor uzate, canalizarea și epurarea apei, gestionarea deșeurilor, încălzirea și răcirea centralizată, distribuirea energiei, iluminatul public, planificarea infrastructurii. Pentru a reduce sarcina administrativă a
  organismelor
  publice, statele membre ar trebui să creeze platforme sau instrumente digitale pentru a colecta datele agregate privind consumul de la organismele publice, pentru a le pune la dispoziția publicului și pentru a raporta datele către Comisie.

Pentru a-și îndeplini obligația, statele membre ar trebui să vizeze consumul final de energie al tuturor serviciilor și instalațiilor publice ale organismelor publice. În vederea stabilirii destinatarilor acestei măsuri, statele membre ar trebui să aplice definiția autorităților contractante prevăzută în Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (8). Obligația poate fi îndeplinită prin reducerea consumului final de energie din orice domeniu al sectorului public, inclusiv transporturile, clădirile publice, asistența medicală, amenajarea teritoriului, gestionarea apei și epurarea apelor uzate, canalizarea și epurarea apei, gestionarea deșeurilor, încălzirea și răcirea centralizată, distribuirea energiei, iluminatul public, planificarea infrastructurii. Pentru a reduce sarcina administrativă a
  autorităților locale și regionale și a altor organisme
  publice, statele membre ar trebui să creeze platforme sau instrumente digitale pentru a colecta datele agregate privind consumul de la
  toate
  organismele publice, pentru a le pune la dispoziția publicului și pentru a raporta datele către Comisie. Statele membre
  vor trebui să se asigure că autoritățile locale și regionale și alte organisme publice sunt suficient de echipate pentru colectarea acestor date.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 5

Considerentul 29

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre ar trebui să exercite un rol exemplar prin asigurarea faptului că toate contractele de performanță energetică și sistemele de gestionare a energiei din sectorul public sunt realizate în conformitate cu standarde europene sau internaționale sau că auditurile energetice sunt utilizate în mare măsură în părțile cu un consum intensiv de energie ale sectorului public. | Statele membre, regiunile și
  autoritățile locale
  ar trebui să exercite un rol exemplar prin asigurarea faptului că toate contractele de performanță energetică și sistemele de gestionare a energiei din sectorul public sunt realizate în conformitate cu standarde europene sau internaționale sau că auditurile energetice sunt utilizate în mare măsură în părțile cu un consum intensiv de energie ale sectorului public.
  Pentru a atinge acest obiectiv, statele membre vor trebui să pună la dispoziție orientări și proceduri clare privind utilizarea acestor instrumente. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre ar trebui să exercite un rol exemplar prin asigurarea faptului că toate contractele de performanță energetică și sistemele de gestionare a energiei din sectorul public sunt realizate în conformitate cu standarde europene sau internaționale sau că auditurile energetice sunt utilizate în mare măsură în părțile cu un consum intensiv de energie ale sectorului public.

Statele membre, regiunile și
  autoritățile locale
  ar trebui să exercite un rol exemplar prin asigurarea faptului că toate contractele de performanță energetică și sistemele de gestionare a energiei din sectorul public sunt realizate în conformitate cu standarde europene sau internaționale sau că auditurile energetice sunt utilizate în mare măsură în părțile cu un consum intensiv de energie ale sectorului public.
  Pentru a atinge acest obiectiv, statele membre vor trebui să pună la dispoziție orientări și proceduri clare privind utilizarea acestor instrumente.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 6

Considerentul 30

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Autoritățile publice sunt încurajate să obțină sprijin din partea unor entități precum agențiile pentru energie durabilă instituite, acolo unde este cazul, la nivel regional sau local. Organizarea acestor agenții reflectă de obicei nevoile individuale ale autorităților publice dintr-o anumită regiune sau care își desfășoară activitatea într-un anumit domeniu al sectorului public. Agențiile centralizate pot răspunde mai bine nevoilor și pot acționa mai eficace în alte privințe, de exemplu în statele membre mai mici sau centralizate sau în ceea ce privește aspecte complexe sau transregionale, precum încălzirea și răcirea centralizată. Agențiile pentru energie durabilă pot servi drept ghișee unice în temeiul articolului 21. Aceste agenții sunt deseori responsabile pentru elaborarea unor planuri locale sau regionale de decarbonizare, care pot include și alte măsuri de decarbonizare, precum schimbarea cazanelor pe bază de combustibili fosili, și pentru sprijinirea autorităților publice în implementarea politicilor legate de energie. Agențiile pentru energie durabilă sau alte entități care sprijină autoritățile regionale și locale pot avea competențe, obiective și resurse clare în domeniul energiei durabile. Agențiile pentru energie durabilă ar putea fi încurajate să ia în considerare inițiativele adoptate în cadrul Convenției primarilor, care reunește autorități locale ce s-au angajat în mod voluntar să implementeze obiectivele Uniunii în materie de climă și de energie, precum și alte inițiative existente în acest scop. Planurile
  de decarbonizare
  ar trebui să fie legate de planurile de amenajare a teritoriului și ar trebui să țină seama de evaluarea cuprinzătoare pe care trebuie să o realizeze statele membre. | Autoritățile publice sunt încurajate să obțină sprijin din partea unor entități precum agențiile pentru energie durabilă instituite, acolo unde este cazul, la nivel regional sau local. Organizarea acestor agenții reflectă de obicei nevoile individuale ale autorităților publice dintr-o anumită regiune sau care își desfășoară activitatea într-un anumit domeniu al sectorului public. Agențiile centralizate pot răspunde mai bine nevoilor și pot acționa mai eficace în alte privințe, de exemplu în statele membre mai mici sau centralizate sau în ceea ce privește aspecte complexe sau transregionale, precum încălzirea și răcirea centralizată. Agențiile pentru energie durabilă pot servi drept ghișee unice în temeiul articolului 21. Aceste agenții sunt deseori responsabile pentru elaborarea unor planuri locale sau regionale de decarbonizare, care pot include și alte măsuri de decarbonizare, precum schimbarea cazanelor pe bază de combustibili fosili, și pentru sprijinirea autorităților publice în implementarea politicilor legate de energie. Agențiile pentru energie durabilă sau alte entități care sprijină autoritățile regionale și locale pot avea competențe, obiective și resurse clare în domeniul energiei durabile. Agențiile pentru energie durabilă ar putea fi încurajate să ia în considerare inițiativele adoptate de
  administrațiile locale și regionale în cadrul combaterii schimbărilor climatice, prin intermediul planurilor elaborate în acest domeniu în temeiul unui mandat juridic sau pe bază voluntară, inclusiv
  în cadrul Convenției primarilor, care implementează obiectivele Uniunii în materie de climă și de energie, precum și alte inițiative existente în acest scop. Planurile
  de combatere a schimbărilor climatice
  ar trebui să fie legate de planurile de amenajare a teritoriului și ar trebui să țină seama de evaluarea cuprinzătoare pe care trebuie să o realizeze statele membre.
  Aceste planuri ar trebui să contribuie, de asemenea, la planificarea în domeniul energiei și al climei la nivel național, începând cu revizuirea periodică a planurilor naționale privind energia și clima: Regulamentul (UE) 2018/1999 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice ar trebui revizuit în consecință. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Autoritățile publice sunt încurajate să obțină sprijin din partea unor entități precum agențiile pentru energie durabilă instituite, acolo unde este cazul, la nivel regional sau local. Organizarea acestor agenții reflectă de obicei nevoile individuale ale autorităților publice dintr-o anumită regiune sau care își desfășoară activitatea într-un anumit domeniu al sectorului public. Agențiile centralizate pot răspunde mai bine nevoilor și pot acționa mai eficace în alte privințe, de exemplu în statele membre mai mici sau centralizate sau în ceea ce privește aspecte complexe sau transregionale, precum încălzirea și răcirea centralizată. Agențiile pentru energie durabilă pot servi drept ghișee unice în temeiul articolului 21. Aceste agenții sunt deseori responsabile pentru elaborarea unor planuri locale sau regionale de decarbonizare, care pot include și alte măsuri de decarbonizare, precum schimbarea cazanelor pe bază de combustibili fosili, și pentru sprijinirea autorităților publice în implementarea politicilor legate de energie. Agențiile pentru energie durabilă sau alte entități care sprijină autoritățile regionale și locale pot avea competențe, obiective și resurse clare în domeniul energiei durabile. Agențiile pentru energie durabilă ar putea fi încurajate să ia în considerare inițiativele adoptate în cadrul Convenției primarilor, care reunește autorități locale ce s-au angajat în mod voluntar să implementeze obiectivele Uniunii în materie de climă și de energie, precum și alte inițiative existente în acest scop. Planurile
  de decarbonizare
  ar trebui să fie legate de planurile de amenajare a teritoriului și ar trebui să țină seama de evaluarea cuprinzătoare pe care trebuie să o realizeze statele membre.

Autoritățile publice sunt încurajate să obțină sprijin din partea unor entități precum agențiile pentru energie durabilă instituite, acolo unde este cazul, la nivel regional sau local. Organizarea acestor agenții reflectă de obicei nevoile individuale ale autorităților publice dintr-o anumită regiune sau care își desfășoară activitatea într-un anumit domeniu al sectorului public. Agențiile centralizate pot răspunde mai bine nevoilor și pot acționa mai eficace în alte privințe, de exemplu în statele membre mai mici sau centralizate sau în ceea ce privește aspecte complexe sau transregionale, precum încălzirea și răcirea centralizată. Agențiile pentru energie durabilă pot servi drept ghișee unice în temeiul articolului 21. Aceste agenții sunt deseori responsabile pentru elaborarea unor planuri locale sau regionale de decarbonizare, care pot include și alte măsuri de decarbonizare, precum schimbarea cazanelor pe bază de combustibili fosili, și pentru sprijinirea autorităților publice în implementarea politicilor legate de energie. Agențiile pentru energie durabilă sau alte entități care sprijină autoritățile regionale și locale pot avea competențe, obiective și resurse clare în domeniul energiei durabile. Agențiile pentru energie durabilă ar putea fi încurajate să ia în considerare inițiativele adoptate de
  administrațiile locale și regionale în cadrul combaterii schimbărilor climatice, prin intermediul planurilor elaborate în acest domeniu în temeiul unui mandat juridic sau pe bază voluntară, inclusiv
  în cadrul Convenției primarilor, care implementează obiectivele Uniunii în materie de climă și de energie, precum și alte inițiative existente în acest scop. Planurile
  de combatere a schimbărilor climatice
  ar trebui să fie legate de planurile de amenajare a teritoriului și ar trebui să țină seama de evaluarea cuprinzătoare pe care trebuie să o realizeze statele membre.
  Aceste planuri ar trebui să contribuie, de asemenea, la planificarea în domeniul energiei și al climei la nivel național, începând cu revizuirea periodică a planurilor naționale privind energia și clima: Regulamentul (UE) 2018/1999 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice ar trebui revizuit în consecință.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 7

Considerentul 31

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre ar trebui să sprijine organismele publice în ceea ce privește planificarea și adoptarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv la nivel regional și local, prin furnizarea de orientări care să promoveze consolidarea competențelor și oportunitățile de formare și
  prin încurajarea cooperării
  dintre organismele publice, inclusiv dintre agenții. În acest scop, statele membre ar putea înființa centre naționale de competențe cu privire la aspecte complexe, precum consilierea agențiilor energetice locale sau regionale în legătură cu încălzirea sau răcirea centralizată. | Statele membre ar trebui să sprijine
  autoritățile locale și regionale, precum
  și alte organisme publice în ceea ce privește planificarea și adoptarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv la nivel regional și local, prin furnizarea de
  sprijin financiar și tehnic și prin prezentarea de planuri care să abordeze deficitul de forță de muncă și de profesioniști calificați necesari în toate etapele tranziției verzi, inclusiv artizani, precum și experți în tehnologiile ecologice cu înaltă calificare, cercetători în domeniul științelor aplicate și inovatori. Statele membre ar trebui să sprijine organismele publice pentru a lua în considerare beneficiile mai ample, dincolo de economiile de energie, cum ar fi un climat interior sănătos cu o calitate îmbunătățită a aerului și a mediului, precum și îmbunătățirea calității vieții, mai ales pentru școli, centrele de zi, locuințele protejate, centrele de îngrijire și asistență și spitale. Statele membre ar trebui să furnizeze
  orientări care să promoveze consolidarea competențelor și oportunitățile de formare și
  să încurajeze cooperarea
  dintre organismele publice, inclusiv dintre agenții. În acest scop, statele membre ar putea înființa centre naționale
  și regionale
  de competențe cu privire la aspecte complexe, precum consilierea agențiilor energetice locale sau regionale în legătură cu încălzirea sau răcirea centralizată. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre ar trebui să sprijine organismele publice în ceea ce privește planificarea și adoptarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv la nivel regional și local, prin furnizarea de orientări care să promoveze consolidarea competențelor și oportunitățile de formare și
  prin încurajarea cooperării
  dintre organismele publice, inclusiv dintre agenții. În acest scop, statele membre ar putea înființa centre naționale de competențe cu privire la aspecte complexe, precum consilierea agențiilor energetice locale sau regionale în legătură cu încălzirea sau răcirea centralizată.

Statele membre ar trebui să sprijine
  autoritățile locale și regionale, precum
  și alte organisme publice în ceea ce privește planificarea și adoptarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv la nivel regional și local, prin furnizarea de
  sprijin financiar și tehnic și prin prezentarea de planuri care să abordeze deficitul de forță de muncă și de profesioniști calificați necesari în toate etapele tranziției verzi, inclusiv artizani, precum și experți în tehnologiile ecologice cu înaltă calificare, cercetători în domeniul științelor aplicate și inovatori. Statele membre ar trebui să sprijine organismele publice pentru a lua în considerare beneficiile mai ample, dincolo de economiile de energie, cum ar fi un climat interior sănătos cu o calitate îmbunătățită a aerului și a mediului, precum și îmbunătățirea calității vieții, mai ales pentru școli, centrele de zi, locuințele protejate, centrele de îngrijire și asistență și spitale. Statele membre ar trebui să furnizeze
  orientări care să promoveze consolidarea competențelor și oportunitățile de formare și
  să încurajeze cooperarea
  dintre organismele publice, inclusiv dintre agenții. În acest scop, statele membre ar putea înființa centre naționale
  și regionale
  de competențe cu privire la aspecte complexe, precum consilierea agențiilor energetice locale sau regionale în legătură cu încălzirea sau răcirea centralizată.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 8

Considerentul 32

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Clădirile și transporturile sunt, împreună cu industria, principalii consumatori de energie și sursele cele mai importante de emisii (9). Clădirile sunt responsabile pentru aproximativ 40 % din consumul total de energie al Uniunii și pentru 36 % din emisiile de GES generate de sectorul energetic (10). Comunicarea Comisiei privind „Valul de renovări ale clădirilor” (11) abordează dubla provocare reprezentată de eficiența energetică și de utilizarea eficientă a resurselor, precum și accesibilitatea din punct de vedere financiar în sectorul construcțiilor și vizează dublarea ratei de renovare. Ea se concentrează asupra clădirilor cu cele mai slabe performanțe, a sărăciei energetice și a clădirilor publice. În plus, clădirile reprezintă un element esențial în ceea ce privește îndeplinirea obiectivului Uniunii de atingere a neutralității climatice până în 2050. Clădirile deținute de organismele publice reprezintă o pondere semnificativă din parcul imobiliar și au o vizibilitate ridicată în viața publică. Prin urmare, se recomandă stabilirea unei rate anuale a renovărilor pentru clădirile deținute de organisme publice pe teritoriul unui stat membru, în vederea îmbunătățirii performanței energetice a acestora. Statele membre sunt invitate să stabilească o rată de renovare mai mare, în cazul în care acest lucru este eficient din punctul de vedere al costurilor, în cadrul renovării parcului lor imobiliar în conformitate cu strategiile lor de renovare a clădirilor sau cu programele lor naționale de renovare. Rata renovărilor nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor privind clădirile al căror consum de energie este aproape egal cu zero (NZEB), prevăzute de Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (12). În cadrul următoarei reexaminări a Directivei 2010/31/UE, Comisia ar trebui să evalueze progresele realizate de statele membre în ceea ce privește renovarea clădirilor organismelor publice. Comisia ar trebui să aibă în vedere prezentarea unei propuneri legislative pentru revizuirea ratei de renovare, ținând seama de progresele realizate de statele membre, de evoluțiile economice sau tehnice semnificative sau, acolo unde este necesar, de angajamentele Uniunii în ceea ce privește decarbonizarea și reducerea poluării la zero. Obligația prevăzută de prezenta directivă de renovare a clădirilor organismelor publice completează directiva respectivă, care solicită statelor membre să se asigure că, atunci când clădirile existente sunt supuse unor renovări majore, performanța energetică a acestora este îmbunătățită pentru a satisface cerințele privind NZEB. | Clădirile și transporturile sunt, împreună cu industria, principalii consumatori de energie și sursele cele mai importante de emisii (13). Clădirile sunt responsabile pentru aproximativ 40 % din consumul total de energie al Uniunii și pentru 36 % din emisiile de GES generate de sectorul energetic (14). Comunicarea Comisiei privind „Valul de renovări ale clădirilor” (15) abordează dubla provocare reprezentată de eficiența energetică și de utilizarea eficientă a resurselor, precum și accesibilitatea din punct de vedere financiar în sectorul construcțiilor și vizează dublarea ratei de renovare. Ea se concentrează asupra clădirilor cu cele mai slabe performanțe, a sărăciei energetice și a clădirilor publice. În plus, clădirile reprezintă un element esențial în ceea ce privește îndeplinirea obiectivului Uniunii de atingere a neutralității climatice până în 2050. Clădirile deținute de organismele publice reprezintă o pondere semnificativă din parcul imobiliar și au o vizibilitate ridicată în viața publică. Prin urmare, se recomandă stabilirea unei rate anuale a renovărilor pentru clădirile deținute de organisme publice pe teritoriul unui stat membru, în vederea îmbunătățirii performanței energetice a acestora. Statele membre sunt invitate să stabilească o rată de renovare mai mare, în cazul în care acest lucru este eficient din punctul de vedere al costurilor, în cadrul renovării parcului lor imobiliar în conformitate cu strategiile lor de renovare a clădirilor sau cu programele lor naționale de renovare. Rata renovărilor nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor privind clădirile al căror consum de energie este aproape egal cu zero (NZEB), prevăzute de Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (16). În cadrul următoarei reexaminări a Directivei 2010/31/UE, Comisia ar trebui să evalueze progresele realizate de statele membre în ceea ce privește renovarea clădirilor organismelor publice. Comisia ar trebui să aibă în vedere prezentarea unei propuneri legislative pentru revizuirea ratei de renovare, ținând seama de progresele realizate de statele membre, de evoluțiile economice sau tehnice semnificative sau, acolo unde este necesar, de angajamentele Uniunii în ceea ce privește decarbonizarea și reducerea poluării la zero. Obligația prevăzută de prezenta directivă de renovare a clădirilor organismelor publice completează directiva respectivă, care solicită statelor membre să se asigure că, atunci când clădirile existente sunt supuse unor renovări majore, performanța energetică a acestora este îmbunătățită pentru a satisface cerințele privind NZEB
  , acolo unde este cazul
  .
  Comisia Europeană și statele membre vor trebui să pună la dispoziție orientări suplimentare privind renovarea aprofundată a clădirilor cu valoare istorică: vor fi instituite inițiative specifice vizând sprijinirea renovării acestor clădiri, inclusiv diverse tipuri de intervenții vizând performanța energetică. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Clădirile și transporturile sunt, împreună cu industria, principalii consumatori de energie și sursele cele mai importante de emisii (9). Clădirile sunt responsabile pentru aproximativ 40 % din consumul total de energie al Uniunii și pentru 36 % din emisiile de GES generate de sectorul energetic (10). Comunicarea Comisiei privind „Valul de renovări ale clădirilor” (11) abordează dubla provocare reprezentată de eficiența energetică și de utilizarea eficientă a resurselor, precum și accesibilitatea din punct de vedere financiar în sectorul construcțiilor și vizează dublarea ratei de renovare. Ea se concentrează asupra clădirilor cu cele mai slabe performanțe, a sărăciei energetice și a clădirilor publice. În plus, clădirile reprezintă un element esențial în ceea ce privește îndeplinirea obiectivului Uniunii de atingere a neutralității climatice până în 2050. Clădirile deținute de organismele publice reprezintă o pondere semnificativă din parcul imobiliar și au o vizibilitate ridicată în viața publică. Prin urmare, se recomandă stabilirea unei rate anuale a renovărilor pentru clădirile deținute de organisme publice pe teritoriul unui stat membru, în vederea îmbunătățirii performanței energetice a acestora. Statele membre sunt invitate să stabilească o rată de renovare mai mare, în cazul în care acest lucru este eficient din punctul de vedere al costurilor, în cadrul renovării parcului lor imobiliar în conformitate cu strategiile lor de renovare a clădirilor sau cu programele lor naționale de renovare. Rata renovărilor nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor privind clădirile al căror consum de energie este aproape egal cu zero (NZEB), prevăzute de Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (12). În cadrul următoarei reexaminări a Directivei 2010/31/UE, Comisia ar trebui să evalueze progresele realizate de statele membre în ceea ce privește renovarea clădirilor organismelor publice. Comisia ar trebui să aibă în vedere prezentarea unei propuneri legislative pentru revizuirea ratei de renovare, ținând seama de progresele realizate de statele membre, de evoluțiile economice sau tehnice semnificative sau, acolo unde este necesar, de angajamentele Uniunii în ceea ce privește decarbonizarea și reducerea poluării la zero. Obligația prevăzută de prezenta directivă de renovare a clădirilor organismelor publice completează directiva respectivă, care solicită statelor membre să se asigure că, atunci când clădirile existente sunt supuse unor renovări majore, performanța energetică a acestora este îmbunătățită pentru a satisface cerințele privind NZEB.

Clădirile și transporturile sunt, împreună cu industria, principalii consumatori de energie și sursele cele mai importante de emisii (13). Clădirile sunt responsabile pentru aproximativ 40 % din consumul total de energie al Uniunii și pentru 36 % din emisiile de GES generate de sectorul energetic (14). Comunicarea Comisiei privind „Valul de renovări ale clădirilor” (15) abordează dubla provocare reprezentată de eficiența energetică și de utilizarea eficientă a resurselor, precum și accesibilitatea din punct de vedere financiar în sectorul construcțiilor și vizează dublarea ratei de renovare. Ea se concentrează asupra clădirilor cu cele mai slabe performanțe, a sărăciei energetice și a clădirilor publice. În plus, clădirile reprezintă un element esențial în ceea ce privește îndeplinirea obiectivului Uniunii de atingere a neutralității climatice până în 2050. Clădirile deținute de organismele publice reprezintă o pondere semnificativă din parcul imobiliar și au o vizibilitate ridicată în viața publică. Prin urmare, se recomandă stabilirea unei rate anuale a renovărilor pentru clădirile deținute de organisme publice pe teritoriul unui stat membru, în vederea îmbunătățirii performanței energetice a acestora. Statele membre sunt invitate să stabilească o rată de renovare mai mare, în cazul în care acest lucru este eficient din punctul de vedere al costurilor, în cadrul renovării parcului lor imobiliar în conformitate cu strategiile lor de renovare a clădirilor sau cu programele lor naționale de renovare. Rata renovărilor nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor privind clădirile al căror consum de energie este aproape egal cu zero (NZEB), prevăzute de Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (16). În cadrul următoarei reexaminări a Directivei 2010/31/UE, Comisia ar trebui să evalueze progresele realizate de statele membre în ceea ce privește renovarea clădirilor organismelor publice. Comisia ar trebui să aibă în vedere prezentarea unei propuneri legislative pentru revizuirea ratei de renovare, ținând seama de progresele realizate de statele membre, de evoluțiile economice sau tehnice semnificative sau, acolo unde este necesar, de angajamentele Uniunii în ceea ce privește decarbonizarea și reducerea poluării la zero. Obligația prevăzută de prezenta directivă de renovare a clădirilor organismelor publice completează directiva respectivă, care solicită statelor membre să se asigure că, atunci când clădirile existente sunt supuse unor renovări majore, performanța energetică a acestora este îmbunătățită pentru a satisface cerințele privind NZEB
  , acolo unde este cazul
  .
  Comisia Europeană și statele membre vor trebui să pună la dispoziție orientări suplimentare privind renovarea aprofundată a clădirilor cu valoare istorică: vor fi instituite inițiative specifice vizând sprijinirea renovării acestor clădiri, inclusiv diverse tipuri de intervenții vizând performanța energetică.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 9

Considerentul 34

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În 2020, peste jumătate din populația lumii locuiește în zone urbane. Se preconizează că această cifră va ajunge la 68 % până în 2050 (17). În plus, jumătate din infrastructurile urbane necesare până în 2050 nu au fost încă construite (18). Orașele și zonele metropolitane sunt centre de activitate economică, de generare a cunoștințelor, de inovare și de descoperire a unor noi tehnologii. Orașele influențează calitatea vieții cetățenilor care locuiesc sau lucrează în acestea. Statele membre ar trebui să sprijine
  municipalitățile
  din punct de vedere tehnic și financiar. O serie de
  municipalități
  și de alte organisme publice din statele membre au pus deja în aplicare abordări integrate în ceea ce privește economiile de energie
  și
  aprovizionarea cu energie, de exemplu, prin intermediul planurilor de acțiune în domeniul energiei durabile, cum ar fi cele dezvoltate în temeiul
  inițiativei Convenția
  primarilor și abordările urbane integrate care depășesc intervențiile individuale referitoare la clădiri sau moduri de transport. | În 2020, peste jumătate din populația lumii locuiește în zone urbane. Se preconizează că această cifră va ajunge la 68 % până în 2050 (19). În plus, jumătate din infrastructurile urbane necesare până în 2050 nu au fost încă construite (20). Orașele și zonele metropolitane sunt centre de activitate economică, de generare a cunoștințelor, de inovare și de descoperire a unor noi tehnologii. Orașele influențează calitatea vieții cetățenilor care locuiesc sau lucrează în acestea. Statele membre ar trebui să sprijine
  autoritățile locale
  din punct de vedere tehnic și financiar. O serie de
  autorități locale și regionale
  și de alte organisme publice din statele membre au pus deja în aplicare abordări integrate în ceea ce privește economiile de energie, aprovizionarea cu energie
  și mobilitatea durabilă în temeiul unui mandat legal sau în mod voluntar
  , de exemplu, prin intermediul planurilor de acțiune în domeniul energiei durabile, cum ar fi cele dezvoltate în temeiul
  Convenției
  primarilor și abordările urbane integrate
  – cum ar fi cele elaborate în cadrul planului de mobilitate urbană durabilă –
  care depășesc intervențiile individuale referitoare la clădiri sau moduri de transport.
  Sunt necesare eforturi suplimentare în domeniul îmbunătățirii eficienței energetice a mobilității urbane, atât a transportului de călători, cât și a transportului de mărfuri. Ținând seama de însemnatele eforturi suplimentare solicitate autorităților locale și regionale care sunt avanpostul tranziției energetice, este necesar să se garanteze că acestor autorități locale și regionale li se facilitează accesul la un sprijin financiar, necesar pentru a-și implementa planurile privind energia durabilă și clima, planurile de mobilitate urbană durabilă și planurile de tranziție verde, din instrumente europene. În acest scop, se va acorda atenție deosebită punerii în aplicare a măsurilor care există deja în cadrul juridic actual. Acest lucru este relevant, de exemplu, pe tot parcursul implementării fondurilor europene, cum ar fi CFM și Next Generation EU, inclusiv a Mecanismului de redresare și reziliență, a fondurilor structurale și a fondurilor politicii de coeziune, a Fondului de dezvoltare rurală și a Fondului pentru o tranziție justă, precum și a instrumentelor financiare și a asistenței tehnice disponibile în cadrul InvestEU. Implicarea activă a regiunilor și, după caz, a autorităților locale în dezvoltarea și punerea în aplicare a acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale, împreună cu furnizarea de sprijin direct pentru dezvoltarea urbană durabilă, precum și resurse suficiente în cadrul obiectivului de politică pentru o Europă mai ecologică, rezilientă și cu emisii reduse de dioxid de carbon, care se îndreaptă către o economie cu zero emisii de dioxid de carbon, sunt esențiale. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În 2020, peste jumătate din populația lumii locuiește în zone urbane. Se preconizează că această cifră va ajunge la 68 % până în 2050 (17). În plus, jumătate din infrastructurile urbane necesare până în 2050 nu au fost încă construite (18). Orașele și zonele metropolitane sunt centre de activitate economică, de generare a cunoștințelor, de inovare și de descoperire a unor noi tehnologii. Orașele influențează calitatea vieții cetățenilor care locuiesc sau lucrează în acestea. Statele membre ar trebui să sprijine
  municipalitățile
  din punct de vedere tehnic și financiar. O serie de
  municipalități
  și de alte organisme publice din statele membre au pus deja în aplicare abordări integrate în ceea ce privește economiile de energie
  și
  aprovizionarea cu energie, de exemplu, prin intermediul planurilor de acțiune în domeniul energiei durabile, cum ar fi cele dezvoltate în temeiul
  inițiativei Convenția
  primarilor și abordările urbane integrate care depășesc intervențiile individuale referitoare la clădiri sau moduri de transport.

În 2020, peste jumătate din populația lumii locuiește în zone urbane. Se preconizează că această cifră va ajunge la 68 % până în 2050 (19). În plus, jumătate din infrastructurile urbane necesare până în 2050 nu au fost încă construite (20). Orașele și zonele metropolitane sunt centre de activitate economică, de generare a cunoștințelor, de inovare și de descoperire a unor noi tehnologii. Orașele influențează calitatea vieții cetățenilor care locuiesc sau lucrează în acestea. Statele membre ar trebui să sprijine
  autoritățile locale
  din punct de vedere tehnic și financiar. O serie de
  autorități locale și regionale
  și de alte organisme publice din statele membre au pus deja în aplicare abordări integrate în ceea ce privește economiile de energie, aprovizionarea cu energie
  și mobilitatea durabilă în temeiul unui mandat legal sau în mod voluntar
  , de exemplu, prin intermediul planurilor de acțiune în domeniul energiei durabile, cum ar fi cele dezvoltate în temeiul
  Convenției
  primarilor și abordările urbane integrate
  – cum ar fi cele elaborate în cadrul planului de mobilitate urbană durabilă –
  care depășesc intervențiile individuale referitoare la clădiri sau moduri de transport.
  Sunt necesare eforturi suplimentare în domeniul îmbunătățirii eficienței energetice a mobilității urbane, atât a transportului de călători, cât și a transportului de mărfuri. Ținând seama de însemnatele eforturi suplimentare solicitate autorităților locale și regionale care sunt avanpostul tranziției energetice, este necesar să se garanteze că acestor autorități locale și regionale li se facilitează accesul la un sprijin financiar, necesar pentru a-și implementa planurile privind energia durabilă și clima, planurile de mobilitate urbană durabilă și planurile de tranziție verde, din instrumente europene. În acest scop, se va acorda atenție deosebită punerii în aplicare a măsurilor care există deja în cadrul juridic actual. Acest lucru este relevant, de exemplu, pe tot parcursul implementării fondurilor europene, cum ar fi CFM și Next Generation EU, inclusiv a Mecanismului de redresare și reziliență, a fondurilor structurale și a fondurilor politicii de coeziune, a Fondului de dezvoltare rurală și a Fondului pentru o tranziție justă, precum și a instrumentelor financiare și a asistenței tehnice disponibile în cadrul InvestEU. Implicarea activă a regiunilor și, după caz, a autorităților locale în dezvoltarea și punerea în aplicare a acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale, împreună cu furnizarea de sprijin direct pentru dezvoltarea urbană durabilă, precum și resurse suficiente în cadrul obiectivului de politică pentru o Europă mai ecologică, rezilientă și cu emisii reduse de dioxid de carbon, care se îndreaptă către o economie cu zero emisii de dioxid de carbon, sunt esențiale.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 10

Considerentul 36

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Toate entitățile publice care investesc resurse publice prin achiziții publice ar trebui să dea un exemplu atunci când atribuie contracte și concesiuni, alegând produse, servicii, lucrări și clădiri cu cea mai mare performanță în materie de eficiență energetică, inclusiv în legătură cu acele achiziții care nu fac obiectul unor cerințe specifice în temeiul Directivei 2009/30/CE. În acest context, toate procedurile de atribuire a concesiunilor și a contractelor de achiziții publice cu o valoare care depășește pragurile stabilite la articolele 6 și 7 din Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului (21), la articolul 2 alineatul (1) din Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (22) și la articolele 3 și 4 din Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului trebuie să țină seama de performanța în materie de eficiență energetică a produselor, clădirilor și serviciilor, conform legislației Uniunii sau legislației naționale, luând în considerare cu prioritate principiul „eficiența energetică înainte de toate” în procedurile lor de achiziții publice. | Toate entitățile publice care investesc resurse publice prin achiziții publice ar trebui să dea un exemplu atunci când atribuie contracte și concesiuni, alegând produse, servicii, lucrări și clădiri cu cea mai mare performanță în materie de eficiență energetică, inclusiv în legătură cu acele achiziții care nu fac obiectul unor cerințe specifice în temeiul Directivei 2009/30/CE;
  criteriile aplicabile achizițiilor publice verzi și circulare ar trebui utilizate drept orientări în acest sens
  . În acest context, toate procedurile de atribuire a concesiunilor și a contractelor de achiziții publice cu o valoare care depășește pragurile stabilite la articolele 6 și 7 din Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului (23), la articolul 2 alineatul (1) din Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (24) și la articolele 3 și 4 din Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului trebuie să țină seama de performanța în materie de eficiență energetică a produselor, clădirilor și serviciilor, conform legislației Uniunii sau legislației naționale, luând în considerare cu prioritate principiul „eficiența energetică înainte de toate” în procedurile lor de achiziții publice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Toate entitățile publice care investesc resurse publice prin achiziții publice ar trebui să dea un exemplu atunci când atribuie contracte și concesiuni, alegând produse, servicii, lucrări și clădiri cu cea mai mare performanță în materie de eficiență energetică, inclusiv în legătură cu acele achiziții care nu fac obiectul unor cerințe specifice în temeiul Directivei 2009/30/CE. În acest context, toate procedurile de atribuire a concesiunilor și a contractelor de achiziții publice cu o valoare care depășește pragurile stabilite la articolele 6 și 7 din Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului (21), la articolul 2 alineatul (1) din Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (22) și la articolele 3 și 4 din Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului trebuie să țină seama de performanța în materie de eficiență energetică a produselor, clădirilor și serviciilor, conform legislației Uniunii sau legislației naționale, luând în considerare cu prioritate principiul „eficiența energetică înainte de toate” în procedurile lor de achiziții publice.

Toate entitățile publice care investesc resurse publice prin achiziții publice ar trebui să dea un exemplu atunci când atribuie contracte și concesiuni, alegând produse, servicii, lucrări și clădiri cu cea mai mare performanță în materie de eficiență energetică, inclusiv în legătură cu acele achiziții care nu fac obiectul unor cerințe specifice în temeiul Directivei 2009/30/CE;
  criteriile aplicabile achizițiilor publice verzi și circulare ar trebui utilizate drept orientări în acest sens
  . În acest context, toate procedurile de atribuire a concesiunilor și a contractelor de achiziții publice cu o valoare care depășește pragurile stabilite la articolele 6 și 7 din Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului (23), la articolul 2 alineatul (1) din Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (24) și la articolele 3 și 4 din Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului trebuie să țină seama de performanța în materie de eficiență energetică a produselor, clădirilor și serviciilor, conform legislației Uniunii sau legislației naționale, luând în considerare cu prioritate principiul „eficiența energetică înainte de toate” în procedurile lor de achiziții publice.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 11

Considerentul 39

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Este important ca statele membre să ofere
  organismelor
  publice sprijinul necesar pentru adoptarea cerințelor de eficiență energetică în cadrul achizițiilor publice și, acolo unde este cazul, pentru utilizarea achizițiilor publice ecologice, prin furnizarea orientărilor și metodologiilor necesare pentru efectuarea evaluării costurilor pe ciclul de viață, precum și a costurilor și impactului asupra mediului. Se preconizează că instrumentele bine concepute, în special instrumentele digitale, vor facilita procedurile de achiziții publice și vor reduce costurile administrative, mai ales în statele membre mai mici care s-ar putea să nu dispună de o capacitate suficientă pentru a pregăti procedurile de licitație. În acest sens, statele membre ar trebui să promoveze în mod activ utilizarea instrumentelor digitale și cooperarea dintre autoritățile contractante, inclusiv la nivel transfrontalier, în scopul schimbului de bune practici. | Este important ca statele membre să ofere
  autorităților locale, autorităților regionale și altor organisme
  publice sprijinul necesar pentru adoptarea cerințelor de eficiență energetică în cadrul achizițiilor publice și, acolo unde este cazul, pentru utilizarea achizițiilor publice ecologice, prin furnizarea orientărilor și metodologiilor necesare pentru efectuarea evaluării costurilor pe ciclul de viață, precum și a costurilor și impactului asupra mediului. Se preconizează că instrumentele bine concepute, în special instrumentele digitale, vor facilita procedurile de achiziții publice și vor reduce costurile administrative, mai ales în statele membre mai mici care s-ar putea să nu dispună de o capacitate suficientă pentru a pregăti procedurile de licitație. În acest sens, statele membre ar trebui să promoveze în mod activ utilizarea instrumentelor digitale și cooperarea dintre autoritățile contractante, inclusiv la nivel transfrontalier, în scopul schimbului de bune practici.
  Pe lângă aceasta, ar trebui desfășurate activități specifice de consolidare a capacităților pentru a se asigura faptul că administrațiile de toate dimensiunile au acces la aceleași instrumente și oportunități, inclusiv în cadrul planului RePowerEU.




  Statele membre ar trebui să promoveze producția de biogaz din deșeuri urbane organice în municipalități și grupări de municipalități, precum și instalarea de panouri fotovoltaice pe clădirile publice.




  Ar trebui, de asemenea, promovate asociațiile de irigatori, în scopul producției de energie fotovoltaică și al introducerii acesteia în rețeaua de energie electrică generală. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Este important ca statele membre să ofere
  organismelor
  publice sprijinul necesar pentru adoptarea cerințelor de eficiență energetică în cadrul achizițiilor publice și, acolo unde este cazul, pentru utilizarea achizițiilor publice ecologice, prin furnizarea orientărilor și metodologiilor necesare pentru efectuarea evaluării costurilor pe ciclul de viață, precum și a costurilor și impactului asupra mediului. Se preconizează că instrumentele bine concepute, în special instrumentele digitale, vor facilita procedurile de achiziții publice și vor reduce costurile administrative, mai ales în statele membre mai mici care s-ar putea să nu dispună de o capacitate suficientă pentru a pregăti procedurile de licitație. În acest sens, statele membre ar trebui să promoveze în mod activ utilizarea instrumentelor digitale și cooperarea dintre autoritățile contractante, inclusiv la nivel transfrontalier, în scopul schimbului de bune practici.

Este important ca statele membre să ofere
  autorităților locale, autorităților regionale și altor organisme
  publice sprijinul necesar pentru adoptarea cerințelor de eficiență energetică în cadrul achizițiilor publice și, acolo unde este cazul, pentru utilizarea achizițiilor publice ecologice, prin furnizarea orientărilor și metodologiilor necesare pentru efectuarea evaluării costurilor pe ciclul de viață, precum și a costurilor și impactului asupra mediului. Se preconizează că instrumentele bine concepute, în special instrumentele digitale, vor facilita procedurile de achiziții publice și vor reduce costurile administrative, mai ales în statele membre mai mici care s-ar putea să nu dispună de o capacitate suficientă pentru a pregăti procedurile de licitație. În acest sens, statele membre ar trebui să promoveze în mod activ utilizarea instrumentelor digitale și cooperarea dintre autoritățile contractante, inclusiv la nivel transfrontalier, în scopul schimbului de bune practici.
  Pe lângă aceasta, ar trebui desfășurate activități specifice de consolidare a capacităților pentru a se asigura faptul că administrațiile de toate dimensiunile au acces la aceleași instrumente și oportunități, inclusiv în cadrul planului RePowerEU.

Statele membre ar trebui să promoveze producția de biogaz din deșeuri urbane organice în municipalități și grupări de municipalități, precum și instalarea de panouri fotovoltaice pe clădirile publice.

Ar trebui, de asemenea, promovate asociațiile de irigatori, în scopul producției de energie fotovoltaică și al introducerii acesteia în rețeaua de energie electrică generală.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 12

Considerentul 61

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Prezenta directivă se referă la conceptul de clienți vulnerabili, pe care statele membre trebuie să îl stabilească în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944. În plus, în conformitate cu Directiva 2012/27/UE, introducerea noțiunii de „utilizatori finali” pe lângă noțiunea de „client final” clarifică faptul că drepturile la informații privind facturarea și consumul se aplică și consumatorilor fără contracte individuale sau directe cu furnizorul de energie utilizat pentru sistemele colective de încălzire, răcire sau producere a apei calde menajere din clădirile cu mai mulți ocupanți. Conceptul de clienți vulnerabili nu asigură neapărat vizarea utilizatorilor finali. Prin urmare, pentru a se asigura faptul că măsurile prevăzute în prezenta directivă ajung la toate persoanele și gospodăriile aflate într-o situație de vulnerabilitate, statele membre ar trebui să includă nu numai clienții, în sensul strict al cuvântului, ci și utilizatorii finali, atunci când stabilesc definiția clienților vulnerabili. | Prezenta directivă se referă la conceptul de clienți vulnerabili, pe care statele membre trebuie să îl stabilească în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944. În plus, în conformitate cu Directiva 2012/27/UE, introducerea noțiunii de „utilizatori finali” pe lângă noțiunea de „client final” clarifică faptul că drepturile la informații privind facturarea și consumul se aplică și consumatorilor fără contracte individuale sau directe cu furnizorul de energie utilizat pentru sistemele colective de încălzire, răcire sau producere a apei calde menajere din clădirile cu mai mulți ocupanți. Conceptul de clienți vulnerabili nu asigură neapărat vizarea utilizatorilor finali. Prin urmare, pentru a se asigura faptul că măsurile prevăzute în prezenta directivă ajung la toate persoanele și gospodăriile aflate într-o situație de vulnerabilitate, statele membre ar trebui să includă nu numai clienții, în sensul strict al cuvântului, ci și utilizatorii finali, atunci când stabilesc definiția clienților vulnerabili.
  Conceptul de microîntreprinderi și întreprinderi mici vulnerabile, astfel cum este definit în Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, se încadrează, de asemenea, în domeniul de aplicare al directivei. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Prezenta directivă se referă la conceptul de clienți vulnerabili, pe care statele membre trebuie să îl stabilească în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944. În plus, în conformitate cu Directiva 2012/27/UE, introducerea noțiunii de „utilizatori finali” pe lângă noțiunea de „client final” clarifică faptul că drepturile la informații privind facturarea și consumul se aplică și consumatorilor fără contracte individuale sau directe cu furnizorul de energie utilizat pentru sistemele colective de încălzire, răcire sau producere a apei calde menajere din clădirile cu mai mulți ocupanți. Conceptul de clienți vulnerabili nu asigură neapărat vizarea utilizatorilor finali. Prin urmare, pentru a se asigura faptul că măsurile prevăzute în prezenta directivă ajung la toate persoanele și gospodăriile aflate într-o situație de vulnerabilitate, statele membre ar trebui să includă nu numai clienții, în sensul strict al cuvântului, ci și utilizatorii finali, atunci când stabilesc definiția clienților vulnerabili.

Prezenta directivă se referă la conceptul de clienți vulnerabili, pe care statele membre trebuie să îl stabilească în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944. În plus, în conformitate cu Directiva 2012/27/UE, introducerea noțiunii de „utilizatori finali” pe lângă noțiunea de „client final” clarifică faptul că drepturile la informații privind facturarea și consumul se aplică și consumatorilor fără contracte individuale sau directe cu furnizorul de energie utilizat pentru sistemele colective de încălzire, răcire sau producere a apei calde menajere din clădirile cu mai mulți ocupanți. Conceptul de clienți vulnerabili nu asigură neapărat vizarea utilizatorilor finali. Prin urmare, pentru a se asigura faptul că măsurile prevăzute în prezenta directivă ajung la toate persoanele și gospodăriile aflate într-o situație de vulnerabilitate, statele membre ar trebui să includă nu numai clienții, în sensul strict al cuvântului, ci și utilizatorii finali, atunci când stabilesc definiția clienților vulnerabili.
  Conceptul de microîntreprinderi și întreprinderi mici vulnerabile, astfel cum este definit în Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, se încadrează, de asemenea, în domeniul de aplicare al directivei.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 13

Considerentul 69

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Este esențial să fie sensibilizați toți cetățenii Uniunii cu privire la beneficiile creșterii eficienței energetice și să se furnizeze acestora informații precise referitoare la modalitățile prin care aceasta poate fi realizată. Cetățenii de toate vârstele ar trebui să fie de asemenea implicați în tranziția energetică prin intermediul Pactului climatic european și al Conferinței privind viitorul Europei. Creșterea eficienței energetice este, de asemenea, foarte importantă pentru securitatea aprovizionării cu energie a Uniunii, prin reducerea dependenței sale de importul de combustibili din țări terțe. | Este esențial să fie sensibilizați toți cetățenii Uniunii cu privire la beneficiile creșterii eficienței energetice și să se furnizeze acestora informații precise referitoare la modalitățile prin care aceasta poate fi realizată. Cetățenii de toate vârstele ar trebui să fie de asemenea implicați în tranziția energetică prin intermediul Pactului climatic european
  , al programului Erasmus+
  și al Conferinței privind viitorul Europei. Creșterea eficienței energetice este, de asemenea, foarte importantă pentru securitatea aprovizionării cu energie a Uniunii, prin reducerea dependenței sale de importul de combustibili din țări terțe. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Este esențial să fie sensibilizați toți cetățenii Uniunii cu privire la beneficiile creșterii eficienței energetice și să se furnizeze acestora informații precise referitoare la modalitățile prin care aceasta poate fi realizată. Cetățenii de toate vârstele ar trebui să fie de asemenea implicați în tranziția energetică prin intermediul Pactului climatic european și al Conferinței privind viitorul Europei. Creșterea eficienței energetice este, de asemenea, foarte importantă pentru securitatea aprovizionării cu energie a Uniunii, prin reducerea dependenței sale de importul de combustibili din țări terțe.

Este esențial să fie sensibilizați toți cetățenii Uniunii cu privire la beneficiile creșterii eficienței energetice și să se furnizeze acestora informații precise referitoare la modalitățile prin care aceasta poate fi realizată. Cetățenii de toate vârstele ar trebui să fie de asemenea implicați în tranziția energetică prin intermediul Pactului climatic european
  , al programului Erasmus+
  și al Conferinței privind viitorul Europei. Creșterea eficienței energetice este, de asemenea, foarte importantă pentru securitatea aprovizionării cu energie a Uniunii, prin reducerea dependenței sale de importul de combustibili din țări terțe.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 14

Considerentul 71

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| La punerea în aplicare a prezentei directive și la luarea altor măsuri în domeniul eficienței energetice, statele membre ar trebui să acorde o atenție deosebită sinergiilor dintre măsurile vizând eficiența energetică și utilizarea eficientă a resurselor naturale, în conformitate cu principiile economiei circulare. | La punerea în aplicare a Directivei 2012/27/UE astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă și la luarea altor măsuri în domeniul eficienței energetice, statele membre ar trebui să acorde o atenție deosebită sinergiilor dintre măsurile vizând eficiența energetică și utilizarea eficientă a resurselor naturale, în conformitate
  cu obiectivul ambițios de reducere la zero a poluării și
  cu principiile economiei circulare
  , precum și protecției naturii și a biodiversității
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

La punerea în aplicare a prezentei directive și la luarea altor măsuri în domeniul eficienței energetice, statele membre ar trebui să acorde o atenție deosebită sinergiilor dintre măsurile vizând eficiența energetică și utilizarea eficientă a resurselor naturale, în conformitate cu principiile economiei circulare.

La punerea în aplicare a Directivei 2012/27/UE astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă și la luarea altor măsuri în domeniul eficienței energetice, statele membre ar trebui să acorde o atenție deosebită sinergiilor dintre măsurile vizând eficiența energetică și utilizarea eficientă a resurselor naturale, în conformitate
  cu obiectivul ambițios de reducere la zero a poluării și
  cu principiile economiei circulare
  , precum și protecției naturii și a biodiversității
  .

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 15

Considerentul 80 (punct nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (80 a) | În momentul evaluării potențialului pentru încălzirea și răcirea eficientă, statele membre iau în considerare aspecte mai ample legate de mediu, de sănătate și de siguranță. Dat fiind rolul pompelor de căldură pentru realizarea potențialului de eficiență energetică în încălzire și răcire, riscurile unui impact negativ asupra mediului generate de agenții frigorifici care sunt persistenți, bioacumulativi sau toxici ar trebui reduse la minimum. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(80 a)

În momentul evaluării potențialului pentru încălzirea și răcirea eficientă, statele membre iau în considerare aspecte mai ample legate de mediu, de sănătate și de siguranță. Dat fiind rolul pompelor de căldură pentru realizarea potențialului de eficiență energetică în încălzire și răcire, riscurile unui impact negativ asupra mediului generate de agenții frigorifici care sunt persistenți, bioacumulativi sau toxici ar trebui reduse la minimum.

Amendament 16

Considerentul 92

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Ar trebui recunoscută contribuția comunităților de energie din surse regenerabile, în temeiul Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (25), precum și a comunităților de energie ale cetățenilor, în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944, la îndeplinirea obiectivelor Pactului verde european și ale Planului privind obiectivul climatic pentru 2030. Prin urmare, statele membre ar trebui să ia în considerare și să promoveze rolul comunităților de energie din surse regenerabile și al comunităților de energie ale cetățenilor. Aceste comunități pot ajuta statele membre să atingă obiectivele prezentei directive prin promovarea eficienței energetice la nivel local sau la nivel de gospodărie. Ele pot implica și responsabiliza consumatorii și pot permite anumitor grupuri de consumatori casnici, inclusiv din zonele rurale și îndepărtate, să participe la proiecte și la intervenții în domeniul eficienței energetice. Comunitățile de energie pot ajuta la combaterea sărăciei energetice prin facilitarea proiectelor de eficiență energetică, prin reducerea consumului de energie și prin tarife de furnizare mai scăzute. | Ar trebui recunoscută contribuția comunităților de energie din surse regenerabile, în temeiul Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (26), precum și a comunităților de energie ale cetățenilor, în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944, la îndeplinirea obiectivelor Pactului verde european și ale Planului privind obiectivul climatic pentru 2030. Prin urmare, statele membre ar trebui să ia în considerare și să promoveze rolul comunităților de energie din surse regenerabile și al comunităților de energie ale cetățenilor. Aceste comunități pot ajuta statele membre să atingă obiectivele prezentei directive
  și să pună în aplicare principiul „eficiența energetică înainte de toate”,
  prin promovarea eficienței energetice la nivel local sau la nivel de gospodărie
  și în clădirile publice, în colaborare cu autoritățile locale
  . Ele pot implica și responsabiliza consumatorii și pot permite anumitor grupuri de consumatori casnici, inclusiv din zonele rurale și îndepărtate, să participe la proiecte și la intervenții în domeniul eficienței energetice. Comunitățile de energie pot ajuta la combaterea sărăciei energetice prin facilitarea proiectelor de eficiență energetică, prin reducerea consumului de energie și prin tarife de furnizare mai scăzute.
  În acest scop, statele membre ar trebui să revizuiască legislația și procedurile de punere în aplicare în vederea eliminării obstacolelor și a blocajelor inutile. Administrațiile publice de la toate nivelurile ar trebui să fie instruite în mod adecvat pe această temă. Aceste eforturi vor contribui și la îmbunătățirea securității energetice a UE. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Ar trebui recunoscută contribuția comunităților de energie din surse regenerabile, în temeiul Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (25), precum și a comunităților de energie ale cetățenilor, în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944, la îndeplinirea obiectivelor Pactului verde european și ale Planului privind obiectivul climatic pentru 2030. Prin urmare, statele membre ar trebui să ia în considerare și să promoveze rolul comunităților de energie din surse regenerabile și al comunităților de energie ale cetățenilor. Aceste comunități pot ajuta statele membre să atingă obiectivele prezentei directive prin promovarea eficienței energetice la nivel local sau la nivel de gospodărie. Ele pot implica și responsabiliza consumatorii și pot permite anumitor grupuri de consumatori casnici, inclusiv din zonele rurale și îndepărtate, să participe la proiecte și la intervenții în domeniul eficienței energetice. Comunitățile de energie pot ajuta la combaterea sărăciei energetice prin facilitarea proiectelor de eficiență energetică, prin reducerea consumului de energie și prin tarife de furnizare mai scăzute.

Ar trebui recunoscută contribuția comunităților de energie din surse regenerabile, în temeiul Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (26), precum și a comunităților de energie ale cetățenilor, în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944, la îndeplinirea obiectivelor Pactului verde european și ale Planului privind obiectivul climatic pentru 2030. Prin urmare, statele membre ar trebui să ia în considerare și să promoveze rolul comunităților de energie din surse regenerabile și al comunităților de energie ale cetățenilor. Aceste comunități pot ajuta statele membre să atingă obiectivele prezentei directive
  și să pună în aplicare principiul „eficiența energetică înainte de toate”,
  prin promovarea eficienței energetice la nivel local sau la nivel de gospodărie
  și în clădirile publice, în colaborare cu autoritățile locale
  . Ele pot implica și responsabiliza consumatorii și pot permite anumitor grupuri de consumatori casnici, inclusiv din zonele rurale și îndepărtate, să participe la proiecte și la intervenții în domeniul eficienței energetice. Comunitățile de energie pot ajuta la combaterea sărăciei energetice prin facilitarea proiectelor de eficiență energetică, prin reducerea consumului de energie și prin tarife de furnizare mai scăzute.
  În acest scop, statele membre ar trebui să revizuiască legislația și procedurile de punere în aplicare în vederea eliminării obstacolelor și a blocajelor inutile. Administrațiile publice de la toate nivelurile ar trebui să fie instruite în mod adecvat pe această temă. Aceste eforturi vor contribui și la îmbunătățirea securității energetice a UE.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendament 17

Considerentul 97

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Fondurile publice disponibile la nivel național și la nivelul Uniunii ar trebui investite strategic în măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, în special în beneficiul clienților vulnerabili, al persoanelor afectate de sărăcie energetică și al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. Statele membre ar trebui să profite de orice contribuție financiară pe care ar putea-o primi de la Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice] și de veniturile obținute din certificate din cadrul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii. Aceste venituri vor sprijini statele membre să își îndeplinească obligația de a implementa măsuri de politică și măsuri de eficiență energetică în temeiul obligației privind economiile de energie, în mod prioritar în rândul clienților vulnerabili și al persoanelor afectate de sărăcie energetică, care pot include persoanele ce locuiesc în regiuni rurale și îndepărtate. | Fondurile publice disponibile la nivel național și la nivelul Uniunii ar trebui investite strategic în măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, în special în beneficiul clienților vulnerabili, al persoanelor afectate de sărăcie energetică și al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. Statele membre
  , în strânsă cooperare cu autoritățile locale și regionale,
  ar trebui să profite de orice contribuție financiară pe care ar putea-o primi de la Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice] și de veniturile obținute din certificate din cadrul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii. Aceste venituri vor sprijini statele membre să își îndeplinească obligația de a implementa măsuri de politică și măsuri de eficiență energetică în temeiul obligației privind economiile de energie, în mod prioritar în rândul clienților vulnerabili și al persoanelor afectate de sărăcie energetică, care pot include persoanele ce locuiesc în regiuni rurale și îndepărtate. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Fondurile publice disponibile la nivel național și la nivelul Uniunii ar trebui investite strategic în măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, în special în beneficiul clienților vulnerabili, al persoanelor afectate de sărăcie energetică și al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. Statele membre ar trebui să profite de orice contribuție financiară pe care ar putea-o primi de la Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice] și de veniturile obținute din certificate din cadrul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii. Aceste venituri vor sprijini statele membre să își îndeplinească obligația de a implementa măsuri de politică și măsuri de eficiență energetică în temeiul obligației privind economiile de energie, în mod prioritar în rândul clienților vulnerabili și al persoanelor afectate de sărăcie energetică, care pot include persoanele ce locuiesc în regiuni rurale și îndepărtate.

Fondurile publice disponibile la nivel național și la nivelul Uniunii ar trebui investite strategic în măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, în special în beneficiul clienților vulnerabili, al persoanelor afectate de sărăcie energetică și al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. Statele membre
  , în strânsă cooperare cu autoritățile locale și regionale,
  ar trebui să profite de orice contribuție financiară pe care ar putea-o primi de la Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice] și de veniturile obținute din certificate din cadrul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii. Aceste venituri vor sprijini statele membre să își îndeplinească obligația de a implementa măsuri de politică și măsuri de eficiență energetică în temeiul obligației privind economiile de energie, în mod prioritar în rândul clienților vulnerabili și al persoanelor afectate de sărăcie energetică, care pot include persoanele ce locuiesc în regiuni rurale și îndepărtate.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 18

Considerentul 98 (punct nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Modificarea pe termen lung a comportamentului de consum energetic poate fi obținută prin responsabilizarea cetățenilor. Comunitățile energetice pot contribui la asigurarea unor economii de energie pe termen lung, în special în rândul gospodăriilor, și la o creștere a investițiilor durabile din partea cetățenilor și a întreprinderilor mici. Statele membre ar trebui să facă posibile astfel de acțiuni în rândul cetățenilor prin sprijinirea proiectelor și organizațiilor energetice comunitare. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Modificarea pe termen lung a comportamentului de consum energetic poate fi obținută prin responsabilizarea cetățenilor. Comunitățile energetice pot contribui la asigurarea unor economii de energie pe termen lung, în special în rândul gospodăriilor, și la o creștere a investițiilor durabile din partea cetățenilor și a întreprinderilor mici. Statele membre ar trebui să facă posibile astfel de acțiuni în rândul cetățenilor prin sprijinirea proiectelor și organizațiilor energetice comunitare.

Amendamentul 19

Considerentul 108

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre
  și
  regiunile ar trebui încurajate să exploateze la maximum fondurile europene disponibile în CFM și în instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, fondurile politicii de coeziune, Fondul de dezvoltare rurală și Fondul pentru o tranziție justă, precum și instrumentele financiare și asistența tehnică disponibile în cadrul programului InvestEU, pentru a stimula investițiile private și publice în ceea ce privește măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice. Investițiile în materie de îmbunătățire a eficienței energetice au potențialul de a contribui la creșterea economică, ocuparea forței de muncă, inovare și reducerea sărăciei energetice în gospodării, având, prin urmare, o contribuție pozitivă la coeziunea economică, socială și teritorială și la redresarea verde. Zonele cu potențial de finanțare includ măsurile privind eficiența energetică în clădirile publice și locuințele sociale și
  furnizarea de noi competențe
  pentru promovarea ocupării forței de muncă în sectorul eficienței energetice. Comisia va asigura sinergii între diferitele instrumente de finanțare, în special între fondurile din cadrul gestiunii partajate și din cadrul gestiunii directe (cum ar fi programele gestionate la nivel central: Orizont Europa sau LIFE), precum și între granturi, împrumuturi și asistența tehnică, pentru a spori la maximum efectul lor de mobilizare a finanțării private și impactul lor asupra realizării obiectivelor politicii în domeniul eficienței energetice. | Statele membre, regiunile
  , orașele și localitățile
  ar trebui încurajate să exploateze la maximum fondurile europene disponibile în CFM și în instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, fondurile politicii de coeziune, Fondul de dezvoltare rurală și Fondul pentru o tranziție justă, precum și instrumentele financiare și asistența tehnică disponibile în cadrul programului InvestEU, pentru a stimula investițiile private și publice în ceea ce privește măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice
  , mai ales la nivel local
  .
  Ele ar trebui să asigure implicarea activă a autorităților locale în dezvoltarea și punerea în aplicare a acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale și să le ofere sprijin direct pentru dezvoltarea urbană durabilă și resurse suficiente în cadrul obiectivului politic ce urmărește o economie mai ecologică și cu emisii scăzute, care se îndreaptă către zero emisii nete de dioxid de carbon.
  Investițiile în materie de îmbunătățire a eficienței energetice au potențialul de a contribui la creșterea economică, ocuparea forței de muncă, inovare și reducerea sărăciei energetice în gospodării, având, prin urmare, o contribuție pozitivă la coeziunea economică, socială și teritorială și la redresarea verde. Zonele cu potențial de finanțare includ măsurile privind eficiența energetică în clădirile publice și locuințele sociale și
  formarea, recalificarea și perfecționarea profesioniștilor, în special în ceea ce privește locurile de muncă legate de renovarea clădirilor
  pentru promovarea ocupării forței de muncă în sectorul eficienței energetice.
  În acest scop, vor trebui accelerate eforturile la nivel european și la nivelul statelor membre pentru a spori capacitățile autorităților locale și regionale de a gestiona fondurile europene și, prin urmare, pentru a consolida capacitatea generală de absorbție a regiunilor și orașelor UE.
  Comisia
  va urmări ca obiectiv să asigure un acces ușor al localităților și regiunilor la programele gestionate la nivel central, precum și la mai multe fonduri care pot fi primite în mod direct
  .
  Aceasta
  va asigura sinergii între diferitele instrumente de finanțare, în special între fondurile din cadrul gestiunii partajate și din cadrul gestiunii directe (cum ar fi programele gestionate la nivel central: Orizont Europa sau LIFE), precum și între granturi, împrumuturi și asistența tehnică, pentru a spori la maximum efectul lor de mobilizare a finanțării private și impactul lor asupra realizării obiectivelor politicii în domeniul eficienței energetice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre
  și
  regiunile ar trebui încurajate să exploateze la maximum fondurile europene disponibile în CFM și în instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, fondurile politicii de coeziune, Fondul de dezvoltare rurală și Fondul pentru o tranziție justă, precum și instrumentele financiare și asistența tehnică disponibile în cadrul programului InvestEU, pentru a stimula investițiile private și publice în ceea ce privește măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice. Investițiile în materie de îmbunătățire a eficienței energetice au potențialul de a contribui la creșterea economică, ocuparea forței de muncă, inovare și reducerea sărăciei energetice în gospodării, având, prin urmare, o contribuție pozitivă la coeziunea economică, socială și teritorială și la redresarea verde. Zonele cu potențial de finanțare includ măsurile privind eficiența energetică în clădirile publice și locuințele sociale și
  furnizarea de noi competențe
  pentru promovarea ocupării forței de muncă în sectorul eficienței energetice. Comisia va asigura sinergii între diferitele instrumente de finanțare, în special între fondurile din cadrul gestiunii partajate și din cadrul gestiunii directe (cum ar fi programele gestionate la nivel central: Orizont Europa sau LIFE), precum și între granturi, împrumuturi și asistența tehnică, pentru a spori la maximum efectul lor de mobilizare a finanțării private și impactul lor asupra realizării obiectivelor politicii în domeniul eficienței energetice.

Statele membre, regiunile
  , orașele și localitățile
  ar trebui încurajate să exploateze la maximum fondurile europene disponibile în CFM și în instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, fondurile politicii de coeziune, Fondul de dezvoltare rurală și Fondul pentru o tranziție justă, precum și instrumentele financiare și asistența tehnică disponibile în cadrul programului InvestEU, pentru a stimula investițiile private și publice în ceea ce privește măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice
  , mai ales la nivel local
  .
  Ele ar trebui să asigure implicarea activă a autorităților locale în dezvoltarea și punerea în aplicare a acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale și să le ofere sprijin direct pentru dezvoltarea urbană durabilă și resurse suficiente în cadrul obiectivului politic ce urmărește o economie mai ecologică și cu emisii scăzute, care se îndreaptă către zero emisii nete de dioxid de carbon.
  Investițiile în materie de îmbunătățire a eficienței energetice au potențialul de a contribui la creșterea economică, ocuparea forței de muncă, inovare și reducerea sărăciei energetice în gospodării, având, prin urmare, o contribuție pozitivă la coeziunea economică, socială și teritorială și la redresarea verde. Zonele cu potențial de finanțare includ măsurile privind eficiența energetică în clădirile publice și locuințele sociale și
  formarea, recalificarea și perfecționarea profesioniștilor, în special în ceea ce privește locurile de muncă legate de renovarea clădirilor
  pentru promovarea ocupării forței de muncă în sectorul eficienței energetice.
  În acest scop, vor trebui accelerate eforturile la nivel european și la nivelul statelor membre pentru a spori capacitățile autorităților locale și regionale de a gestiona fondurile europene și, prin urmare, pentru a consolida capacitatea generală de absorbție a regiunilor și orașelor UE.
  Comisia
  va urmări ca obiectiv să asigure un acces ușor al localităților și regiunilor la programele gestionate la nivel central, precum și la mai multe fonduri care pot fi primite în mod direct
  .
  Aceasta
  va asigura sinergii între diferitele instrumente de finanțare, în special între fondurile din cadrul gestiunii partajate și din cadrul gestiunii directe (cum ar fi programele gestionate la nivel central: Orizont Europa sau LIFE), precum și între granturi, împrumuturi și asistența tehnică, pentru a spori la maximum efectul lor de mobilizare a finanțării private și impactul lor asupra realizării obiectivelor politicii în domeniul eficienței energetice.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 20

Considerentul 109

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre ar trebui să încurajeze utilizarea de mecanisme de finanțare pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor prezentei directive. Astfel de mecanisme de finanțare ar putea include contribuții financiare și amenzi ca urmare a nerespectării anumitor dispoziții din prezenta directivă; resurse alocate eficienței energetice în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (27); resurse alocate eficienței energetice în fondurile și programele europene, precum și instrumente financiare europene specifice, precum Fondul european pentru eficiență energetică. | Statele membre ar trebui să încurajeze utilizarea de mecanisme de finanțare pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor prezentei directive. Astfel de mecanisme de finanțare ar putea include contribuții financiare și amenzi ca urmare a nerespectării anumitor dispoziții din prezenta directivă; resurse alocate eficienței energetice în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (28); resurse alocate eficienței energetice în fondurile și programele europene, precum și instrumente financiare europene specifice, precum Fondul european pentru eficiență energetică.


  În acest scop, Comisia Europeană și statele membre vor trebui să colaboreze pentru instituirea unor platforme vizând agregarea proiectelor întreprinderilor mici și mijlocii în vederea creării unor grupuri de proiecte adecvate pentru finanțare. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre ar trebui să încurajeze utilizarea de mecanisme de finanțare pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor prezentei directive. Astfel de mecanisme de finanțare ar putea include contribuții financiare și amenzi ca urmare a nerespectării anumitor dispoziții din prezenta directivă; resurse alocate eficienței energetice în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (27); resurse alocate eficienței energetice în fondurile și programele europene, precum și instrumente financiare europene specifice, precum Fondul european pentru eficiență energetică.

Statele membre ar trebui să încurajeze utilizarea de mecanisme de finanțare pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor prezentei directive. Astfel de mecanisme de finanțare ar putea include contribuții financiare și amenzi ca urmare a nerespectării anumitor dispoziții din prezenta directivă; resurse alocate eficienței energetice în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (28); resurse alocate eficienței energetice în fondurile și programele europene, precum și instrumente financiare europene specifice, precum Fondul european pentru eficiență energetică.

În acest scop, Comisia Europeană și statele membre vor trebui să colaboreze pentru instituirea unor platforme vizând agregarea proiectelor întreprinderilor mici și mijlocii în vederea creării unor grupuri de proiecte adecvate pentru finanțare.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 21

Considerentul 113

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Ar trebui utilizate programele de finanțare, instrumentele financiare și mecanismele de finanțare inovatoare ale Uniunii pentru a realiza obiectivul de îmbunătățire a performanței energetice a clădirilor organismelor publice. În acest sens, statele membre pot utiliza veniturile proprii din nivelurile anuale de emisii alocate în temeiul Deciziei nr. 406/2009/CE pentru elaborarea unor astfel de mecanisme pe bază voluntară și ținând seama de normele bugetare naționale. | Ar trebui utilizate programele de finanțare, instrumentele financiare și mecanismele de finanțare inovatoare ale Uniunii pentru a realiza obiectivul de îmbunătățire a performanței energetice a clădirilor organismelor publice. În acest sens, statele membre pot utiliza veniturile proprii din nivelurile anuale de emisii alocate în temeiul Deciziei nr. 406/2009/CE pentru elaborarea unor astfel de mecanisme pe bază voluntară și ținând seama de normele bugetare naționale.


  Comisia Europeană și statele membre vor trebui să pună la dispoziția administrațiilor regionale și locale informații și sesiuni de formare adecvate privind aceste programe pentru a le consolida capacitatea de a atrage resurse financiare. Platforma Convenției primarilor ar putea fi unul dintre instrumentele necesare pentru o astfel de acțiune, inclusiv în cadrul planului RePowerEU, alături de alte instrumente instituite în temeiul reglementărilor existente privind schimbările climatice la nivel regional și local. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Ar trebui utilizate programele de finanțare, instrumentele financiare și mecanismele de finanțare inovatoare ale Uniunii pentru a realiza obiectivul de îmbunătățire a performanței energetice a clădirilor organismelor publice. În acest sens, statele membre pot utiliza veniturile proprii din nivelurile anuale de emisii alocate în temeiul Deciziei nr. 406/2009/CE pentru elaborarea unor astfel de mecanisme pe bază voluntară și ținând seama de normele bugetare naționale.

Ar trebui utilizate programele de finanțare, instrumentele financiare și mecanismele de finanțare inovatoare ale Uniunii pentru a realiza obiectivul de îmbunătățire a performanței energetice a clădirilor organismelor publice. În acest sens, statele membre pot utiliza veniturile proprii din nivelurile anuale de emisii alocate în temeiul Deciziei nr. 406/2009/CE pentru elaborarea unor astfel de mecanisme pe bază voluntară și ținând seama de normele bugetare naționale.

Comisia Europeană și statele membre vor trebui să pună la dispoziția administrațiilor regionale și locale informații și sesiuni de formare adecvate privind aceste programe pentru a le consolida capacitatea de a atrage resurse financiare. Platforma Convenției primarilor ar putea fi unul dintre instrumentele necesare pentru o astfel de acțiune, inclusiv în cadrul planului RePowerEU, alături de alte instrumente instituite în temeiul reglementărilor existente privind schimbările climatice la nivel regional și local.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 22

Considerentul 119

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Autorităților locale și regionale ar trebui să li se ofere un rol principal în dezvoltarea și proiectarea, executarea și evaluarea măsurilor prevăzute în prezenta directivă, astfel încât acestea să poată aborda în mod adecvat caracteristicile specifice ale propriului climat și ale propriei culturi și societăți. | Autorităților locale și regionale ar trebui să li se ofere un rol principal în dezvoltarea și proiectarea, executarea și evaluarea măsurilor prevăzute în prezenta directivă, astfel încât acestea să poată aborda în mod adecvat caracteristicile specifice ale propriului climat și ale propriei culturi și societăți.


  Comisia Europeană va lucra în strânsă cooperare cu Comitetul European al Regiunilor pentru a sprijini autoritățile locale și regionale în acest efort. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Autorităților locale și regionale ar trebui să li se ofere un rol principal în dezvoltarea și proiectarea, executarea și evaluarea măsurilor prevăzute în prezenta directivă, astfel încât acestea să poată aborda în mod adecvat caracteristicile specifice ale propriului climat și ale propriei culturi și societăți.

Autorităților locale și regionale ar trebui să li se ofere un rol principal în dezvoltarea și proiectarea, executarea și evaluarea măsurilor prevăzute în prezenta directivă, astfel încât acestea să poată aborda în mod adecvat caracteristicile specifice ale propriului climat și ale propriei culturi și societăți.

Comisia Europeană va lucra în strânsă cooperare cu Comitetul European al Regiunilor pentru a sprijini autoritățile locale și regionale în acest efort.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 23

Articolul 2 punctul 49

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 49. | „sărăcie energetică” înseamnă lipsa accesului
  unei gospodării
  la serviciile energetice esențiale care garantează condiții decente de trai și de sănătate, inclusiv servicii adecvate de încălzire, răcire și iluminare precum și energia necesară pentru funcționarea aparatelor electrice, în contextul național relevant, în contextul politicii sociale existente și al altor politici relevante; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

49.

„sărăcie energetică” înseamnă lipsa accesului
  unei gospodării
  la serviciile energetice esențiale care garantează condiții decente de trai și de sănătate, inclusiv servicii adecvate de încălzire, răcire și iluminare precum și energia necesară pentru funcționarea aparatelor electrice, în contextul național relevant, în contextul politicii sociale existente și al altor politici relevante;

| 49. | „sărăcie energetică” înseamnă lipsa accesului la serviciile energetice esențiale care garantează condiții decente de trai
  , de muncă
  și de sănătate, inclusiv servicii adecvate de încălzire, răcire
  , apă caldă menajeră
  și iluminare
  , mobilitate
  precum și energia necesară pentru funcționarea aparatelor electrice, în contextul național relevant, în contextul politicii sociale existente și al altor politici relevante; |
| --- | --- |

49.

„sărăcie energetică” înseamnă lipsa accesului la serviciile energetice esențiale care garantează condiții decente de trai
  , de muncă
  și de sănătate, inclusiv servicii adecvate de încălzire, răcire
  , apă caldă menajeră
  și iluminare
  , mobilitate
  precum și energia necesară pentru funcționarea aparatelor electrice, în contextul național relevant, în contextul politicii sociale existente și al altor politici relevante;

| 49a. | „gospodării vulnerabile” înseamnă gospodării afectate de sărăcie energetică sau gospodării, inclusiv gospodării cu venituri medii inferioare, care sunt afectate în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii clădirilor în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE, cele care sunt expuse riscului de a se confrunta cu sărăcia energetică din cauza creșterii prețurilor la energie și a performanței energetice ineficiente a locuințelor și care nu dispun de mijloacele necesare pentru renovarea clădirii pe care o ocupă; |
| --- | --- |

49a.

| 49b. | „utilizatori de mobilitate” înseamnă gospodării sau întreprinderi în special microîntreprinderi care utilizează diverse opțiuni de transport și de mobilitate; |
| --- | --- |

49b.

| 49c. | „utilizatori de mobilitate vulnerabili” înseamnă utilizatori de transport, inclusiv din gospodării cu venituri medii inferioare, care sunt afectați în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii transportului rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE și de lipsa mijloacelor necesare pentru a achiziționa vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute sau pentru a trece la moduri de transport alternative durabile, inclusiv la transportul public, în special în zonele rurale și îndepărtate; |
| --- | --- |

49c.

| 49d. | „microîntreprindere” înseamnă o întreprindere care are mai puțin de 10 angajați și a cărei cifră de afaceri anuală sau bilanț anual nu depășește 2 milioane EUR, calculat în conformitate cu articolele 3-6 din anexa I la Regulamentul Comisiei (UE) 651/2014; |
| --- | --- |

49d.

| 49d. bis | „întreprindere mică” înseamnă o întreprindere care are mai puțin de 50 de angajați și a cărei cifră de afaceri anuală și/sau al cărei bilanț anual total nu depășește 10 milioane EUR; |
| --- | --- |

49d. bis

| 49e. | „microîntreprinderi și întreprinderi mici vulnerabile” înseamnă microîntreprinderi și întreprinderi mici care sunt afectate în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii clădirilor în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE și de lipsa de mijloace necesare pentru renovarea clădirii pe care o ocupă; |
| --- | --- |

49e.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 24

Articolul 4 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre asigură în mod colectiv o reducere a consumului de energie cu cel puțin 9 % până în 2030, comparativ cu previziunile scenariului de referință din 2020, astfel încât consumul final de energie al Uniunii să nu fie mai mare de 787 Mtep, iar consumul de energie primară al Uniunii să nu depășească 1023 Mtep până în 2030. | Statele membre asigură în mod colectiv o reducere a consumului de energie cu cel puțin 9 % până în 2030, comparativ cu previziunile scenariului de referință din 2020, astfel încât consumul final de energie al Uniunii să nu fie mai mare de 787 Mtep, iar consumul de energie primară
  sau consumul de energie cumulat
  al Uniunii să nu depășească 1023 Mtep până în 2030. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre asigură în mod colectiv o reducere a consumului de energie cu cel puțin 9 % până în 2030, comparativ cu previziunile scenariului de referință din 2020, astfel încât consumul final de energie al Uniunii să nu fie mai mare de 787 Mtep, iar consumul de energie primară al Uniunii să nu depășească 1023 Mtep până în 2030.

Statele membre asigură în mod colectiv o reducere a consumului de energie cu cel puțin 9 % până în 2030, comparativ cu previziunile scenariului de referință din 2020, astfel încât consumul final de energie al Uniunii să nu fie mai mare de 787 Mtep, iar consumul de energie primară
  sau consumul de energie cumulat
  al Uniunii să nu depășească 1023 Mtep până în 2030.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 25

Articolul 4 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Fiecare stat membru stabilește contribuții naționale în materie de eficiență energetică pentru consumul de energie primară și pentru consumul final de energie în vederea îndeplinirii, la nivel colectiv, a obiectivului obligatoriu al Uniunii stabilit la alineatul (1). Statele membre notifică Comisiei aceste contribuții, împreună o traiectorie orientativă pentru aceste contribuții, ca parte a actualizării planurilor lor naționale integrate privind energia și clima în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999, precum și ca parte a planurilor lor naționale integrate privind energia și clima, astfel cum sunt menționate în, și în conformitate cu, procedura stabilită la articolul 3 și la articolele 7-12 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Cu ocazia acestei notificări, statele membre utilizează formula definită în anexa I la prezenta directivă și explică în ce fel și pe baza căror date au fost calculate contribuțiile respective. | Fiecare stat membru stabilește contribuții naționale
  orientative
  în materie de eficiență energetică pentru consumul de energie primară și pentru consumul final de energie în vederea îndeplinirii, la nivel colectiv, a obiectivului obligatoriu al Uniunii stabilit la alineatul (1). Statele membre notifică Comisiei aceste contribuții, împreună o traiectorie orientativă
  cu obiective intermediare
  pentru aceste contribuții, ca parte a actualizării planurilor lor naționale integrate privind energia și clima în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999, precum și ca parte a planurilor lor naționale integrate privind energia și clima, astfel cum sunt menționate în, și în conformitate cu, procedura stabilită la articolul 3 și la articolele 7-12 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Cu ocazia acestei notificări, statele membre utilizează formula definită în anexa I la prezenta directivă și explică în ce fel și pe baza căror date au fost calculate contribuțiile respective. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Fiecare stat membru stabilește contribuții naționale în materie de eficiență energetică pentru consumul de energie primară și pentru consumul final de energie în vederea îndeplinirii, la nivel colectiv, a obiectivului obligatoriu al Uniunii stabilit la alineatul (1). Statele membre notifică Comisiei aceste contribuții, împreună o traiectorie orientativă pentru aceste contribuții, ca parte a actualizării planurilor lor naționale integrate privind energia și clima în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999, precum și ca parte a planurilor lor naționale integrate privind energia și clima, astfel cum sunt menționate în, și în conformitate cu, procedura stabilită la articolul 3 și la articolele 7-12 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Cu ocazia acestei notificări, statele membre utilizează formula definită în anexa I la prezenta directivă și explică în ce fel și pe baza căror date au fost calculate contribuțiile respective.

Fiecare stat membru stabilește contribuții naționale
  orientative
  în materie de eficiență energetică pentru consumul de energie primară și pentru consumul final de energie în vederea îndeplinirii, la nivel colectiv, a obiectivului obligatoriu al Uniunii stabilit la alineatul (1). Statele membre notifică Comisiei aceste contribuții, împreună o traiectorie orientativă
  cu obiective intermediare
  pentru aceste contribuții, ca parte a actualizării planurilor lor naționale integrate privind energia și clima în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999, precum și ca parte a planurilor lor naționale integrate privind energia și clima, astfel cum sunt menționate în, și în conformitate cu, procedura stabilită la articolul 3 și la articolele 7-12 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Cu ocazia acestei notificări, statele membre utilizează formula definită în anexa I la prezenta directivă și explică în ce fel și pe baza căror date au fost calculate contribuțiile respective.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 26

Articolul 4 alineatul (2) litera (d)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| [...] | [...]








  (iv)a | siguranța aprovizionării cu energie, |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

[...]

[...]

(iv)a

siguranța aprovizionării cu energie,

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 27

Articolul 5

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Rolul de lider al sectorului public în domeniul eficienței energetice | Rolul de lider al sectorului public în domeniul eficienței energetice |
| (1)   Statele membre asigură reducerea cu
  cel puțin
  1,7  % pe an față de anul X-2 (unde X este anul în care intră în vigoare prezenta directivă) a consumului final total de energie al tuturor organismelor publice luate împreună. | (1)   Statele membre asigură reducerea cu 1,7  % pe an față de anul X-2 (unde X este anul în care intră în vigoare prezenta directivă) a consumului final total de energie al tuturor organismelor publice luate împreună. |
| La calcularea consumului final de energie al organismelor lor publice, statele membre pot lua în considerare variațiile climatice de pe teritoriul lor. | La calcularea consumului final de energie al organismelor lor publice, statele membre pot lua în considerare variațiile climatice de pe teritoriul lor. |
| (2)   Statele membre includ, în planurile lor naționale privind energia și clima și în versiunile actualizate ale acestora în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, o listă a organismelor publice care vor contribui la îndeplinirea obligației stabilite la alineatul (1) din prezentul articol, valoarea reducerii consumului de energie care trebuie realizată de fiecare dintre ele și măsurile planificate pentru realizarea acesteia. În cadrul rapoartelor lor naționale integrate privind energia și clima în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999, statele membre raportează Comisiei reducerea consumului final de energie realizată anual. | (2)   Statele membre includ, în planurile lor naționale privind energia și clima și în versiunile actualizate ale acestora în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, o listă a organismelor publice care vor contribui la îndeplinirea obligației stabilite la alineatul (1) din prezentul articol, valoarea reducerii consumului de energie care trebuie realizată de fiecare dintre ele și măsurile planificate pentru realizarea acesteia. În cadrul rapoartelor lor naționale integrate privind energia și clima în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999, statele membre raportează Comisiei reducerea consumului final de energie realizată anual. |
| (3)   Statele membre se asigură că autoritățile locale și regionale stabilesc măsuri specifice privind eficiența energetică în planurile lor de decarbonizare, după consultarea părților interesate și a publicului, inclusiv a grupurilor care sunt în mod special supuse riscului de sărăcie energetică sau mai susceptibile de a suferi efectele acesteia, precum femeile, persoanele cu handicap, persoanele în vârstă, copiii și persoanele cu origine rasială sau etnică minoritară. | (3)   Statele membre se asigură că autoritățile locale și regionale stabilesc măsuri specifice privind eficiența energetică în planurile lor de decarbonizare, după consultarea părților interesate și a publicului, inclusiv a grupurilor care sunt în mod special supuse riscului de sărăcie energetică sau mai susceptibile de a suferi efectele acesteia, precum femeile, persoanele cu handicap, persoanele în vârstă, copiii și persoanele cu origine rasială sau etnică minoritară. |
| (4)   Statele membre sprijină
  organismele
  publice în ceea ce privește adoptarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv la nivel regional și local, prin furnizarea de orientări, prin promovarea consolidării competențelor și a oportunităților de formare, precum și prin încurajarea cooperării între organismele publice. | (4)   Statele membre sprijină
  autoritățile locale, autoritățile regionale și alte organisme
  publice în ceea ce privește adoptarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv la nivel regional și local, prin furnizarea de
  sprijin financiar și tehnic și prin prezentarea de planuri abordând deficitul de forță de muncă necesară pentru toate etapele tranziției verzi, inclusiv artizani, precum și experți în tehnologiile ecologice cu înaltă calificare, cercetători în domeniul științelor aplicate și inovatori. Statele membre sprijină organismele publice pentru a lua în considerare beneficiile mai ample, dincolo de economiile de energie, cum ar fi calitatea aerului și a mediului, precum și îmbunătățirea calității vieții, mai ales pentru școli, centrele de zi, locuințele protejate, centrele de îngrijire și asistență și spitale. Statele membre furnizează
  orientări,
  promovează consolidarea competențelor
  și oportunitățile de formare,
  inclusiv privind reabilitarea energetică prin utilizarea contractelor de performanță energetică și a parteneriatelor public-privat,
  precum și prin încurajarea cooperării între organismele publice. |
| (5)   Statele membre încurajează organismele publice să ia în considerare emisiile de carbon pe parcursul întregului ciclu de viață generate de activitățile de investiții și de politică realizate de respectivele organisme publice. | (5)   Statele membre încurajează organismele publice să ia în considerare emisiile de carbon pe parcursul întregului ciclu de viață generate de activitățile de investiții și de politică realizate de respectivele organisme publice
  și pun la dispoziție orientări specifice în această privință
  . |
| | (6)
     
  Statele membre sprijină autoritățile regionale și locale și alte organisme publice în obținerea resurselor financiare adecvate pentru punerea în aplicare a directivei prin linii de finanțare specifice și prin activități de consolidare a capacităților pentru colectarea de fonduri. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Rolul de lider al sectorului public în domeniul eficienței energetice

Rolul de lider al sectorului public în domeniul eficienței energetice

(1)   Statele membre asigură reducerea cu
  cel puțin
  1,7  % pe an față de anul X-2 (unde X este anul în care intră în vigoare prezenta directivă) a consumului final total de energie al tuturor organismelor publice luate împreună.

(1)   Statele membre asigură reducerea cu 1,7  % pe an față de anul X-2 (unde X este anul în care intră în vigoare prezenta directivă) a consumului final total de energie al tuturor organismelor publice luate împreună.

La calcularea consumului final de energie al organismelor lor publice, statele membre pot lua în considerare variațiile climatice de pe teritoriul lor.

La calcularea consumului final de energie al organismelor lor publice, statele membre pot lua în considerare variațiile climatice de pe teritoriul lor.

(2)   Statele membre includ, în planurile lor naționale privind energia și clima și în versiunile actualizate ale acestora în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, o listă a organismelor publice care vor contribui la îndeplinirea obligației stabilite la alineatul (1) din prezentul articol, valoarea reducerii consumului de energie care trebuie realizată de fiecare dintre ele și măsurile planificate pentru realizarea acesteia. În cadrul rapoartelor lor naționale integrate privind energia și clima în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999, statele membre raportează Comisiei reducerea consumului final de energie realizată anual.

(2)   Statele membre includ, în planurile lor naționale privind energia și clima și în versiunile actualizate ale acestora în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, o listă a organismelor publice care vor contribui la îndeplinirea obligației stabilite la alineatul (1) din prezentul articol, valoarea reducerii consumului de energie care trebuie realizată de fiecare dintre ele și măsurile planificate pentru realizarea acesteia. În cadrul rapoartelor lor naționale integrate privind energia și clima în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999, statele membre raportează Comisiei reducerea consumului final de energie realizată anual.

(3)   Statele membre se asigură că autoritățile locale și regionale stabilesc măsuri specifice privind eficiența energetică în planurile lor de decarbonizare, după consultarea părților interesate și a publicului, inclusiv a grupurilor care sunt în mod special supuse riscului de sărăcie energetică sau mai susceptibile de a suferi efectele acesteia, precum femeile, persoanele cu handicap, persoanele în vârstă, copiii și persoanele cu origine rasială sau etnică minoritară.

(3)   Statele membre se asigură că autoritățile locale și regionale stabilesc măsuri specifice privind eficiența energetică în planurile lor de decarbonizare, după consultarea părților interesate și a publicului, inclusiv a grupurilor care sunt în mod special supuse riscului de sărăcie energetică sau mai susceptibile de a suferi efectele acesteia, precum femeile, persoanele cu handicap, persoanele în vârstă, copiii și persoanele cu origine rasială sau etnică minoritară.

(4)   Statele membre sprijină
  organismele
  publice în ceea ce privește adoptarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv la nivel regional și local, prin furnizarea de orientări, prin promovarea consolidării competențelor și a oportunităților de formare, precum și prin încurajarea cooperării între organismele publice.

(4)   Statele membre sprijină
  autoritățile locale, autoritățile regionale și alte organisme
  publice în ceea ce privește adoptarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv la nivel regional și local, prin furnizarea de
  sprijin financiar și tehnic și prin prezentarea de planuri abordând deficitul de forță de muncă necesară pentru toate etapele tranziției verzi, inclusiv artizani, precum și experți în tehnologiile ecologice cu înaltă calificare, cercetători în domeniul științelor aplicate și inovatori. Statele membre sprijină organismele publice pentru a lua în considerare beneficiile mai ample, dincolo de economiile de energie, cum ar fi calitatea aerului și a mediului, precum și îmbunătățirea calității vieții, mai ales pentru școli, centrele de zi, locuințele protejate, centrele de îngrijire și asistență și spitale. Statele membre furnizează
  orientări,
  promovează consolidarea competențelor
  și oportunitățile de formare,
  inclusiv privind reabilitarea energetică prin utilizarea contractelor de performanță energetică și a parteneriatelor public-privat,
  precum și prin încurajarea cooperării între organismele publice.

(5)   Statele membre încurajează organismele publice să ia în considerare emisiile de carbon pe parcursul întregului ciclu de viață generate de activitățile de investiții și de politică realizate de respectivele organisme publice.

(5)   Statele membre încurajează organismele publice să ia în considerare emisiile de carbon pe parcursul întregului ciclu de viață generate de activitățile de investiții și de politică realizate de respectivele organisme publice
  și pun la dispoziție orientări specifice în această privință
  .

(6)
     
  Statele membre sprijină autoritățile regionale și locale și alte organisme publice în obținerea resurselor financiare adecvate pentru punerea în aplicare a directivei prin linii de finanțare specifice și prin activități de consolidare a capacităților pentru colectarea de fonduri.

Expunere de motive

Expunere de motive

Nu există evaluări ale potențialului și impactului în cazul unei reduceri de 1,7 %. Nivelul de 1,7 % poate fi acceptabil ca punct de plecare, dar trebuie să țină seama de contextul statelor membre și de evaluarea impactului.

Amendamentul 28

Amendamentul 28

Articolul 5 (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Parteneriate pentru tranziția energetică |
| | (1)
     
  Comisia încheie parteneriate europene pentru tranziția energetică specifice fiecărui sector, reunind într-un mod incluziv și reprezentativ părți interesate cheie din sectoare cum ar fi sectorul TIC, al transporturilor, financiar și al construcțiilor. Comisia desemnează un președinte pentru fiecare dintre parteneriatele europene sectoriale pentru tranziția energetică, care ar trebui instituite în termen de 12 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive. |
| | (2)
     
  Parteneriatele facilitează dialogurile climatice și încurajează sectoarele să elaboreze „foi de parcurs pentru tranziția energetică” menite să cartografieze măsurile și opțiunile tehnologice disponibile, cu scopul de a realiza economii în materie de eficiență energetică, de a crea condiții pentru energia din surse regenerabile și de a decarboniza sectoarele. Aceste foi de parcurs ar putea avea o contribuție valoroasă pentru a ajuta sectoarele să planifice investițiile necesare pentru a atinge obiectivele prezentei directive și ale Planului UE privind obiectivele climatice și ar putea facilita, de asemenea, cooperarea transfrontalieră dintre actori în vederea consolidării pieței interne a Uniunii Europene. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Parteneriate pentru tranziția energetică

Parteneriate pentru tranziția energetică

(1)
     
  Comisia încheie parteneriate europene pentru tranziția energetică specifice fiecărui sector, reunind într-un mod incluziv și reprezentativ părți interesate cheie din sectoare cum ar fi sectorul TIC, al transporturilor, financiar și al construcțiilor. Comisia desemnează un președinte pentru fiecare dintre parteneriatele europene sectoriale pentru tranziția energetică, care ar trebui instituite în termen de 12 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

(2)
     
  Parteneriatele facilitează dialogurile climatice și încurajează sectoarele să elaboreze „foi de parcurs pentru tranziția energetică” menite să cartografieze măsurile și opțiunile tehnologice disponibile, cu scopul de a realiza economii în materie de eficiență energetică, de a crea condiții pentru energia din surse regenerabile și de a decarboniza sectoarele. Aceste foi de parcurs ar putea avea o contribuție valoroasă pentru a ajuta sectoarele să planifice investițiile necesare pentru a atinge obiectivele prezentei directive și ale Planului UE privind obiectivele climatice și ar putea facilita, de asemenea, cooperarea transfrontalieră dintre actori în vederea consolidării pieței interne a Uniunii Europene.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 29

Amendamentul 29

Articolul 5 (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Ghișee unice pentru eficiența energetică





  (1)
     
  Statele membre se implică alături de autoritățile relevante și de părțile interesate din sectorul privat în dezvoltarea unor ghișee unice locale, regionale sau naționale. Aceste ghișee unice sunt transsectoriale și interdisciplinare și contribuie la dezvoltarea de proiecte la nivel local prin:










  (i) | oferirea de consiliere și furnizarea de informații raționalizate privind posibilitățile și soluțiile tehnice și financiare pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici, autoritățile regionale și locale și alte organisme publice și pentru gospodării; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Ghișee unice pentru eficiența energetică

(1)
     
  Statele membre se implică alături de autoritățile relevante și de părțile interesate din sectorul privat în dezvoltarea unor ghișee unice locale, regionale sau naționale. Aceste ghișee unice sunt transsectoriale și interdisciplinare și contribuie la dezvoltarea de proiecte la nivel local prin:

(i)

oferirea de consiliere și furnizarea de informații raționalizate privind posibilitățile și soluțiile tehnice și financiare pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici, autoritățile regionale și locale și alte organisme publice și pentru gospodării;

| (ii) | punerea în legătură a proiectelor potențiale cu actori de pe piață, în special a proiectelor la scară mai mică; |
| --- | --- |

(ii)

punerea în legătură a proiectelor potențiale cu actori de pe piață, în special a proiectelor la scară mai mică;

| (iii) | stimularea acțiunii consumatorilor prin oferirea de consiliere privind comportamentul de consum energetic; |
| --- | --- |

(iii)

stimularea acțiunii consumatorilor prin oferirea de consiliere privind comportamentul de consum energetic;

| (iv) | furnizarea de informații privind programele de formare și educația pentru a crește numărul de profesioniști în domeniul eficienței energetice, precum și pentru a asigura recalificarea și perfecționarea profesioniștilor, astfel încât să răspundă nevoilor pieței; |
| --- | --- |

(iv)

furnizarea de informații privind programele de formare și educația pentru a crește numărul de profesioniști în domeniul eficienței energetice, precum și pentru a asigura recalificarea și perfecționarea profesioniștilor, astfel încât să răspundă nevoilor pieței;

| (v) | promovarea unor exemple de bune practici pentru diferite tipologii de clădiri, locuințe și întreprinderi; |
| --- | --- |

(v)

promovarea unor exemple de bune practici pentru diferite tipologii de clădiri, locuințe și întreprinderi;

| (vi) | colectarea și prezentarea către Comisie a unor date agregate privind tipologiile din cadrul proiectelor privind eficiența energetică; Aceste informații ar trebui comunicate de Comisie într-un raport publicat o dată la doi ani pentru a împărtăși experiențele și a consolida cooperarea transfrontalieră dintre statele membre. |
| --- | --- |

(vi)

colectarea și prezentarea către Comisie a unor date agregate privind tipologiile din cadrul proiectelor privind eficiența energetică; Aceste informații ar trebui comunicate de Comisie într-un raport publicat o dată la doi ani pentru a împărtăși experiențele și a consolida cooperarea transfrontalieră dintre statele membre.

(2)
     
  Aceste ghișee unice creează un parteneriat solid și de încredere cu actorii din sectorul privat de la nivel local și regional, cum ar fi IMM-urile, societățile de servicii energetice, instalatorii, firmele de consultanță, dezvoltatorii de proiecte și instituțiile financiare care pot furniza servicii precum audituri energetice, soluții financiare și executarea renovărilor energetice.

(3)
     
  Statele membre colaborează cu autoritățile locale și regionale pentru a promova aceste ghișee unice.

(4)
     
  Comisia pune la dispoziția statelor membre orientări pentru a dezvolta aceste ghișee unice, cu scopul de a crea o abordare armonizată la nivelul întregii Europe.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 30

Amendamentul 30

Articolul 6

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Rolul de exemplu al clădirilor organismelor publice | Rolul de exemplu al clădirilor organismelor publice |
| (1)   Fără a aduce atingere articolului 7 din Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (1), fiecare stat membru se asigură că cel puțin 3 % din suprafața totală a clădirilor încălzite și/sau răcite deținute de organismele publice se renovează anual cel puțin pentru a fi transformate în clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero, conform articolului 9 din Directiva 2010/31/UE. | (1)   Fără a aduce atingere articolului 7 din Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (1), fiecare stat membru se asigură că cel puțin 3 % din suprafața totală a clădirilor încălzite și/sau răcite deținute de organismele publice se renovează anual cel puțin pentru a fi transformate în clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero, conform articolului 9 din Directiva 2010/31/UE,
  cu scopul de a realiza potențialul total al economiilor de energie în măsura în care este eficient din punctul de vedere al costurilor și fezabil din punct de vedere tehnic și economic. Statele membre scutesc locuințele sociale de obligația de a renova 3 % din suprafața totală utilă dacă renovările nu sunt neutre din punctul de vedere al costurilor și vor duce la creșteri semnificative ale chiriei pentru persoanele care trăiesc în locuințe sociale, care sunt mai ridicate decât economiile aferente facturii la energie. |
| În cazul în care ocupă o clădire pe care nu o dețin, organismele publice
  își exercită drepturile contractuale în măsura posibilului și
  îl încurajează pe proprietarul clădirii să
  o renoveze
  astfel încât aceasta să devină o clădire al cărei consum de energie este aproape egal cu zero, în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2010/31/UE. Atunci când încheie un contract nou pentru ocuparea unei clădiri pe care nu o dețin, organismele publice urmăresc clasificarea clădirii respective în primele două cele mai bune clase de eficiență energetică din certificatul de performanță energetică. | În cazul în care ocupă o clădire pe care nu o dețin, organismele publice îl încurajează pe proprietarul clădirii să
  realizeze o renovare aprofundată sau o renovare aprofundată în etape a clădirii,
  astfel încât aceasta să devină o clădire al cărei consum de energie este aproape egal cu zero, în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2010/31/UE,
  cu scopul de a realiza potențialul total al economiilor de energie în măsura în care acesta este eficient din punctul de vedere al costurilor și fezabil din punct de vedere tehnic
  . Atunci când încheie un contract nou pentru ocuparea unei clădiri pe care nu o dețin, organismele publice urmăresc clasificarea clădirii respective în primele două cele mai bune clase de eficiență energetică din certificatul de performanță energetică
  sau alte niveluri de performanță relevante pentru statul membru respectiv
  . |
| Rata de cel puțin 3 % se calculează la suprafața totală a clădirilor care au o suprafață totală utilă de peste 250 m2 deținute de organismele publice ale statului membru în cauză și care, la data de 1 ianuarie 2024, nu sunt clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero. | Rata
  medie
  de cel puțin 3 %
  calculată pentru fiecare perioadă de cinci ani
  se calculează la suprafața totală a clădirilor care au o suprafață totală utilă de peste 250 m2 deținute de organismele publice ale statului membru în cauză și care, la data de 1 ianuarie 2024, nu sunt clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero. |
| (2)   În cazuri excepționale, statele membre pot contabiliza, în cadrul ratei de renovare anuală a clădirilor, clădirile noi deținute pentru a înlocui clădiri specifice ale organismelor publice, care au fost demolate în oricare din cei doi ani precedenți. Aceste excepții se aplică numai în cazul în care ar fi mai eficiente din punctul de vedere al costurilor și mai sustenabile din punctul de vedere al economiilor de energie și al reducerilor de emisii de CO2 pe durata ciclului de viață realizate, comparativ cu renovarea clădirilor respective. Criteriile generale, metodologia și procedurile pentru a determina aceste cazuri excepționale sunt stabilite în mod clar și publicate de fiecare stat membru. | (2)   Statele membre
  pot decide să aplice cerințe mai puțin stricte pentru următoarele categorii de clădiri: |
| | (a) | clădiri protejate oficial ca făcând parte dintr-un sit protejat sau datorită valorii lor arhitecturale sau istorice deosebite, în măsura în care respectarea anumitor cerințe minime de performanță energetică ar modifica în mod inacceptabil caracterul sau aspectul acestora; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Rolul de exemplu al clădirilor organismelor publice

Rolul de exemplu al clădirilor organismelor publice

Rolul de exemplu al clădirilor organismelor publice

Rolul de exemplu al clădirilor organismelor publice

(1)   Fără a aduce atingere articolului 7 din Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (1), fiecare stat membru se asigură că cel puțin 3 % din suprafața totală a clădirilor încălzite și/sau răcite deținute de organismele publice se renovează anual cel puțin pentru a fi transformate în clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero, conform articolului 9 din Directiva 2010/31/UE.

(1)   Fără a aduce atingere articolului 7 din Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (1), fiecare stat membru se asigură că cel puțin 3 % din suprafața totală a clădirilor încălzite și/sau răcite deținute de organismele publice se renovează anual cel puțin pentru a fi transformate în clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero, conform articolului 9 din Directiva 2010/31/UE,
  cu scopul de a realiza potențialul total al economiilor de energie în măsura în care este eficient din punctul de vedere al costurilor și fezabil din punct de vedere tehnic și economic. Statele membre scutesc locuințele sociale de obligația de a renova 3 % din suprafața totală utilă dacă renovările nu sunt neutre din punctul de vedere al costurilor și vor duce la creșteri semnificative ale chiriei pentru persoanele care trăiesc în locuințe sociale, care sunt mai ridicate decât economiile aferente facturii la energie.

În cazul în care ocupă o clădire pe care nu o dețin, organismele publice
  își exercită drepturile contractuale în măsura posibilului și
  îl încurajează pe proprietarul clădirii să
  o renoveze
  astfel încât aceasta să devină o clădire al cărei consum de energie este aproape egal cu zero, în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2010/31/UE. Atunci când încheie un contract nou pentru ocuparea unei clădiri pe care nu o dețin, organismele publice urmăresc clasificarea clădirii respective în primele două cele mai bune clase de eficiență energetică din certificatul de performanță energetică.

își exercită drepturile contractuale în măsura posibilului și

o renoveze

În cazul în care ocupă o clădire pe care nu o dețin, organismele publice îl încurajează pe proprietarul clădirii să
  realizeze o renovare aprofundată sau o renovare aprofundată în etape a clădirii,
  astfel încât aceasta să devină o clădire al cărei consum de energie este aproape egal cu zero, în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2010/31/UE,
  cu scopul de a realiza potențialul total al economiilor de energie în măsura în care acesta este eficient din punctul de vedere al costurilor și fezabil din punct de vedere tehnic
  . Atunci când încheie un contract nou pentru ocuparea unei clădiri pe care nu o dețin, organismele publice urmăresc clasificarea clădirii respective în primele două cele mai bune clase de eficiență energetică din certificatul de performanță energetică
  sau alte niveluri de performanță relevante pentru statul membru respectiv
  .

realizeze o renovare aprofundată sau o renovare aprofundată în etape a clădirii,

cu scopul de a realiza potențialul total al economiilor de energie în măsura în care acesta este eficient din punctul de vedere al costurilor și fezabil din punct de vedere tehnic

sau alte niveluri de performanță relevante pentru statul membru respectiv

Rata de cel puțin 3 % se calculează la suprafața totală a clădirilor care au o suprafață totală utilă de peste 250 m2 deținute de organismele publice ale statului membru în cauză și care, la data de 1 ianuarie 2024, nu sunt clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero.

2

Rata
  medie
  de cel puțin 3 %
  calculată pentru fiecare perioadă de cinci ani
  se calculează la suprafața totală a clădirilor care au o suprafață totală utilă de peste 250 m2 deținute de organismele publice ale statului membru în cauză și care, la data de 1 ianuarie 2024, nu sunt clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero.

medie

calculată pentru fiecare perioadă de cinci ani

2

(2)   În cazuri excepționale, statele membre pot contabiliza, în cadrul ratei de renovare anuală a clădirilor, clădirile noi deținute pentru a înlocui clădiri specifice ale organismelor publice, care au fost demolate în oricare din cei doi ani precedenți. Aceste excepții se aplică numai în cazul în care ar fi mai eficiente din punctul de vedere al costurilor și mai sustenabile din punctul de vedere al economiilor de energie și al reducerilor de emisii de CO2 pe durata ciclului de viață realizate, comparativ cu renovarea clădirilor respective. Criteriile generale, metodologia și procedurile pentru a determina aceste cazuri excepționale sunt stabilite în mod clar și publicate de fiecare stat membru.

(2)   Statele membre
  pot decide să aplice cerințe mai puțin stricte pentru următoarele categorii de clădiri:

(a)

(a)

clădiri protejate oficial ca făcând parte dintr-un sit protejat sau datorită valorii lor arhitecturale sau istorice deosebite, în măsura în care respectarea anumitor cerințe minime de performanță energetică ar modifica în mod inacceptabil caracterul sau aspectul acestora;

clădiri protejate oficial ca făcând parte dintr-un sit protejat sau datorită valorii lor arhitecturale sau istorice deosebite, în măsura în care respectarea anumitor cerințe minime de performanță energetică ar modifica în mod inacceptabil caracterul sau aspectul acestora;

| (b) | clădiri utilizate ca lăcașuri de cult sau pentru alte activități cu caracter religios.



  În ambele cazuri, autoritățile responsabile demonstrează incompatibilitatea cerințelor privind NZEB cu clădirile indicate pentru scutire. |
| --- | --- |

(b)

(b)

clădiri utilizate ca lăcașuri de cult sau pentru alte activități cu caracter religios.

clădiri utilizate ca lăcașuri de cult sau pentru alte activități cu caracter religios.

În ambele cazuri, autoritățile responsabile demonstrează incompatibilitatea cerințelor privind NZEB cu clădirile indicate pentru scutire.

(3)
     În sensul prezentului articol, statele membre pun la dispoziția publicului un inventar al clădirilor încălzite și/sau răcite ale organismelor publice, cu o suprafață totală utilă mai mare de 250 m2. Acest inventar este actualizat cel puțin o dată pe an. Inventarul cuprinde cel puțin următoarele informații:

| (a) | suprafața totală în m2; |
| --- | --- |

(a)

suprafața totală în m2;

| (b) | certificatul de performanță energetică al fiecărei clădiri, emis în conformitate cu articolul 12 din Directiva 2010/31/UE. |
| --- | --- |

(b)

certificatul de performanță energetică al fiecărei clădiri, emis în conformitate cu articolul 12 din Directiva 2010/31/UE.

(3)
     În cazuri excepționale, statele membre pot contabiliza, în cadrul ratei de renovare anuală a clădirilor, clădirile noi deținute pentru a înlocui clădiri specifice ale organismelor publice, care au fost demolate în oricare din cei doi ani precedenți. Aceste excepții se aplică numai în cazul în care ar fi mai eficiente din punctul de vedere al costurilor și mai sustenabile din punctul de vedere al economiilor de energie și al reducerilor de emisii de CO2 pe durata ciclului de viață realizate, comparativ cu renovarea clădirilor respective. Criteriile generale, metodologia și procedurile pentru a determina aceste cazuri excepționale sunt stabilite în mod clar și publicate de fiecare stat membru.

(4)
     În sensul prezentului articol, statele membre pun la dispoziția publicului un inventar al clădirilor încălzite și/sau răcite ale organismelor publice, cu o suprafață totală utilă mai mare de 250 m2

  , înainte de XX/XX/XXXX.
  Acest inventar este actualizat cel puțin o dată pe an. Inventarul cuprinde cel puțin următoarele informații:

| (a) | suprafața totală în m2; |
| --- | --- |

(a)

suprafața totală în m2;

| (b) | certificatul de performanță energetică al fiecărei clădiri, emis în conformitate cu articolul 12 din Directiva 2010/31/UE. |
| --- | --- |

(b)

certificatul de performanță energetică al fiecărei clădiri, emis în conformitate cu articolul 12 din Directiva 2010/31/UE.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 31

Amendamentul 31

Articolul 6 (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Dacă un stat membru renovează într-un anumit an peste 3 % din suprafața totală utilă a clădirilor deținute de organisme publice, este posibil ca el să renoveze mai puțin în următorii ani pentru a atinge acoperirea anuală medie calculată pentru fiecare perioadă de cinci ani. Dacă un stat membru renovează într-un anumit an sub 3 % din suprafața totală utilă a clădirilor deținute de organisme publice, el renovează mai mult în următorii ani pentru a atinge acoperirea anuală medie calculată pentru fiecare perioadă de cinci ani. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1a)
     
  Dacă un stat membru renovează într-un anumit an peste 3 % din suprafața totală utilă a clădirilor deținute de organisme publice, este posibil ca el să renoveze mai puțin în următorii ani pentru a atinge acoperirea anuală medie calculată pentru fiecare perioadă de cinci ani. Dacă un stat membru renovează într-un anumit an sub 3 % din suprafața totală utilă a clădirilor deținute de organisme publice, el renovează mai mult în următorii ani pentru a atinge acoperirea anuală medie calculată pentru fiecare perioadă de cinci ani.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 32

Amendamentul 32

Articolul 6 (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Atunci când planifică punerea în aplicare a măsurilor prevăzute la prezentul articol, statele membre asigură sprijin financiar și tehnic și prezintă planuri abordând deficitul de forță de muncă și de profesioniști calificați necesari pentru toate etapele tranziției verzi, inclusiv artizani, precum și experți în tehnologii ecologice cu înaltă calificare, cercetători în domeniul științelor aplicate și inovatori. Statele membre sprijină autoritățile regionale și locale și alte organisme publice pentru a lua în considerare beneficiile mai ample, dincolo de economiile de energie, cum ar fi un climat interior sănătos cu o calitate îmbunătățită a aerului și a mediului, precum și îmbunătățirea calității vieții, mai ales pentru școli, centrele de zi, locuințele protejate, centrele de îngrijire și asistență și spitale. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(3a)
     
  Atunci când planifică punerea în aplicare a măsurilor prevăzute la prezentul articol, statele membre asigură sprijin financiar și tehnic și prezintă planuri abordând deficitul de forță de muncă și de profesioniști calificați necesari pentru toate etapele tranziției verzi, inclusiv artizani, precum și experți în tehnologii ecologice cu înaltă calificare, cercetători în domeniul științelor aplicate și inovatori. Statele membre sprijină autoritățile regionale și locale și alte organisme publice pentru a lua în considerare beneficiile mai ample, dincolo de economiile de energie, cum ar fi un climat interior sănătos cu o calitate îmbunătățită a aerului și a mediului, precum și îmbunătățirea calității vieții, mai ales pentru școli, centrele de zi, locuințele protejate, centrele de îngrijire și asistență și spitale.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 33

Amendamentul 33

Articolul 7

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   Statele membre se asigură că autoritățile contractante și entitățile contractante, atunci când încheie contracte de achiziții publice și concesiuni cu o valoare mai mare sau egală cu pragurile stabilite la articolul 8 din Directiva 2014/23/UE, la articolul 4 din Directiva 2014/24/UE și la articolul 15 din Directiva 2014/25/UE, achiziționează
  doar
  produse, servicii, clădiri și lucrări cu performanțe înalte de eficiență energetică
  în conformitate cu cerințele menționate
  în anexa IV la prezenta directivă. | (1)   Statele membre se asigură că autoritățile contractante și entitățile contractante
  , cu respectarea corespunzătoare a principiului autonomiei locale menționat la articolul 4 din TUE
  , atunci când încheie contracte de achiziții publice și concesiuni cu o valoare mai mare sau egală cu pragurile stabilite la articolul 8 din Directiva 2014/23/UE, la articolul 4 din Directiva 2014/24/UE și la articolul 15 din Directiva 2014/25/UE, achiziționează doar produse, servicii, clădiri și lucrări cu performanțe înalte de eficiență energetică
  , în măsura în care aceasta corespunde cerințelor de eficacitate a costurilor, fezabilitate economică, viabilitate sporită, conformitate tehnică, precum și unui nivel suficient de concurență, astfel cum se menționează
  în anexa IV la prezenta directivă. |
| (5)   Statele membre
  pot impune
  autorităților contractante și entităților contractante să ia în considerare în cadrul practicilor de achiziții publice, acolo unde este necesar, aspecte mai ample de sustenabilitate, sociale, de mediu și legate de economia circulară, în vederea atingerii obiectivelor Uniunii privind decarbonizarea și reducerea la zero a poluării. Acolo unde este necesar și în conformitate cu cerințele stabilite în anexa IV, statele membre impun autorităților contractante și entităților contractante să ia în considerare criteriile Uniunii privind achizițiile publice verzi. | (5)   Statele membre
  trebuie să impună
  autorităților contractante și entităților contractante să ia în considerare în cadrul practicilor de achiziții publice, acolo unde este necesar, aspecte mai ample de sustenabilitate, sociale, de mediu și legate de economia circulară, în vederea atingerii obiectivelor Uniunii privind decarbonizarea și reducerea la zero a poluării. Acolo unde este necesar și în conformitate cu cerințele stabilite în anexa IV, statele membre impun autorităților contractante și entităților contractante să ia în considerare criteriile Uniunii privind achizițiile publice verzi
  și circulare
  . |
| Pentru a asigura transparența în ceea ce privește aplicarea cerințelor de eficiență energetică în cadrul procesului de achiziții publice, statele membre pun la dispoziția publicului informațiile disponibile cu privire la impactul asupra eficienței energetice al contractelor cu o valoare mai mare sau egală cu pragurile menționate la alineatul (1). Autoritățile contractante pot decide să impună ofertanților să divulge informații cu privire la potențialul de încălzire globală al clădirilor noi pe durata ciclului lor de viață și pot pune informațiile respective la dispoziția publicului pentru contracte, în special în ceea ce privește clădirile noi cu o suprafață totală de peste 2 000 de metri pătrați. | Pentru a asigura transparența în ceea ce privește aplicarea cerințelor de eficiență energetică în cadrul procesului de achiziții publice, statele membre pun la dispoziția publicului informațiile disponibile cu privire la impactul asupra eficienței energetice al contractelor cu o valoare mai mare sau egală cu pragurile menționate la alineatul (1). Autoritățile contractante pot decide să impună ofertanților să divulge informații cu privire la potențialul de încălzire globală al clădirilor noi pe durata ciclului lor de viață și pot pune informațiile respective la dispoziția publicului pentru contracte, în special în ceea ce privește clădirile noi cu o suprafață totală de peste 2 000 de metri pătrați. |
| Statele membre sprijină autoritățile contractante și entitățile contractante în ceea ce privește adoptarea cerințelor de eficiență energetică, inclusiv la nivel regional și local, prin furnizarea de norme și orientări clare, inclusiv metodologii privind evaluarea costurilor pe ciclu de viață, a efectelor asupra mediului și a costurilor de mediu, prin instituirea unor centre de sprijin pentru competențe, prin încurajarea cooperării între autoritățile contractante, inclusiv la nivel transfrontalier, și prin utilizarea achizițiilor publice agregate și digitale acolo unde este posibil. | Statele membre sprijină autoritățile contractante și entitățile contractante în ceea ce privește adoptarea cerințelor de eficiență energetică, inclusiv la nivel regional și local, prin furnizarea de norme și orientări clare, inclusiv metodologii privind evaluarea costurilor pe ciclu de viață, a efectelor asupra mediului și a costurilor de mediu, prin instituirea unor centre de sprijin pentru competențe, prin încurajarea cooperării între autoritățile contractante, inclusiv la nivel transfrontalier, și prin utilizarea achizițiilor publice agregate și digitale acolo unde este posibil. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)   Statele membre se asigură că autoritățile contractante și entitățile contractante, atunci când încheie contracte de achiziții publice și concesiuni cu o valoare mai mare sau egală cu pragurile stabilite la articolul 8 din Directiva 2014/23/UE, la articolul 4 din Directiva 2014/24/UE și la articolul 15 din Directiva 2014/25/UE, achiziționează
  doar
  produse, servicii, clădiri și lucrări cu performanțe înalte de eficiență energetică
  în conformitate cu cerințele menționate
  în anexa IV la prezenta directivă.

(1)   Statele membre se asigură că autoritățile contractante și entitățile contractante
  , cu respectarea corespunzătoare a principiului autonomiei locale menționat la articolul 4 din TUE
  , atunci când încheie contracte de achiziții publice și concesiuni cu o valoare mai mare sau egală cu pragurile stabilite la articolul 8 din Directiva 2014/23/UE, la articolul 4 din Directiva 2014/24/UE și la articolul 15 din Directiva 2014/25/UE, achiziționează doar produse, servicii, clădiri și lucrări cu performanțe înalte de eficiență energetică
  , în măsura în care aceasta corespunde cerințelor de eficacitate a costurilor, fezabilitate economică, viabilitate sporită, conformitate tehnică, precum și unui nivel suficient de concurență, astfel cum se menționează
  în anexa IV la prezenta directivă.

(5)   Statele membre
  pot impune
  autorităților contractante și entităților contractante să ia în considerare în cadrul practicilor de achiziții publice, acolo unde este necesar, aspecte mai ample de sustenabilitate, sociale, de mediu și legate de economia circulară, în vederea atingerii obiectivelor Uniunii privind decarbonizarea și reducerea la zero a poluării. Acolo unde este necesar și în conformitate cu cerințele stabilite în anexa IV, statele membre impun autorităților contractante și entităților contractante să ia în considerare criteriile Uniunii privind achizițiile publice verzi.

(5)   Statele membre
  trebuie să impună
  autorităților contractante și entităților contractante să ia în considerare în cadrul practicilor de achiziții publice, acolo unde este necesar, aspecte mai ample de sustenabilitate, sociale, de mediu și legate de economia circulară, în vederea atingerii obiectivelor Uniunii privind decarbonizarea și reducerea la zero a poluării. Acolo unde este necesar și în conformitate cu cerințele stabilite în anexa IV, statele membre impun autorităților contractante și entităților contractante să ia în considerare criteriile Uniunii privind achizițiile publice verzi
  și circulare
  .

Pentru a asigura transparența în ceea ce privește aplicarea cerințelor de eficiență energetică în cadrul procesului de achiziții publice, statele membre pun la dispoziția publicului informațiile disponibile cu privire la impactul asupra eficienței energetice al contractelor cu o valoare mai mare sau egală cu pragurile menționate la alineatul (1). Autoritățile contractante pot decide să impună ofertanților să divulge informații cu privire la potențialul de încălzire globală al clădirilor noi pe durata ciclului lor de viață și pot pune informațiile respective la dispoziția publicului pentru contracte, în special în ceea ce privește clădirile noi cu o suprafață totală de peste 2 000 de metri pătrați.

Pentru a asigura transparența în ceea ce privește aplicarea cerințelor de eficiență energetică în cadrul procesului de achiziții publice, statele membre pun la dispoziția publicului informațiile disponibile cu privire la impactul asupra eficienței energetice al contractelor cu o valoare mai mare sau egală cu pragurile menționate la alineatul (1). Autoritățile contractante pot decide să impună ofertanților să divulge informații cu privire la potențialul de încălzire globală al clădirilor noi pe durata ciclului lor de viață și pot pune informațiile respective la dispoziția publicului pentru contracte, în special în ceea ce privește clădirile noi cu o suprafață totală de peste 2 000 de metri pătrați.

Statele membre sprijină autoritățile contractante și entitățile contractante în ceea ce privește adoptarea cerințelor de eficiență energetică, inclusiv la nivel regional și local, prin furnizarea de norme și orientări clare, inclusiv metodologii privind evaluarea costurilor pe ciclu de viață, a efectelor asupra mediului și a costurilor de mediu, prin instituirea unor centre de sprijin pentru competențe, prin încurajarea cooperării între autoritățile contractante, inclusiv la nivel transfrontalier, și prin utilizarea achizițiilor publice agregate și digitale acolo unde este posibil.

Statele membre sprijină autoritățile contractante și entitățile contractante în ceea ce privește adoptarea cerințelor de eficiență energetică, inclusiv la nivel regional și local, prin furnizarea de norme și orientări clare, inclusiv metodologii privind evaluarea costurilor pe ciclu de viață, a efectelor asupra mediului și a costurilor de mediu, prin instituirea unor centre de sprijin pentru competențe, prin încurajarea cooperării între autoritățile contractante, inclusiv la nivel transfrontalier, și prin utilizarea achizițiilor publice agregate și digitale acolo unde este posibil.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 34

Amendamentul 34

Articolul 8

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (3)   Statele membre pun în aplicare scheme de obligații în materie de eficiență energetică, măsuri de politică alternative sau o combinație a acestora, ori programe sau măsuri finanțate din Fondul național pentru eficiență energetică, cu prioritate în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. Statele membre se asigură că măsurile de politică puse în aplicare în temeiul prezentului articol nu au efecte negative asupra persoanelor respective. Dacă este cazul, statele membre utilizează în mod optim finanțarea, inclusiv finanțarea publică, mecanismele de finanțare stabilite la nivelul Uniunii și veniturile obținute din certificatele de emisii, în temeiul articolului 22 alineatul (3) litera (b), cu scopul de a elimina efectele negative și de a asigura o tranziție energetică justă și incluzivă. | (3)   Statele membre pun în aplicare scheme de obligații în materie de eficiență energetică, măsuri de politică alternative sau o combinație a acestora, ori programe sau măsuri finanțate din Fondul național pentru eficiență energetică, cu prioritate în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale
  , precum și al microîntreprinderilor și al întreprinderilor mici vulnerabile și al utilizatorilor de transport vulnerabili
  . Statele membre se asigură că măsurile de politică puse în aplicare în temeiul prezentului articol nu au efecte negative asupra persoanelor respective. Dacă este cazul, statele membre utilizează în mod optim finanțarea, inclusiv finanțarea publică, mecanismele de finanțare stabilite la nivelul Uniunii și veniturile obținute din certificatele de emisii, în temeiul articolului 22 alineatul (3) litera (b), cu scopul de a elimina efectele negative și de a asigura o tranziție energetică justă și incluzivă. |
| În proiectarea acestor măsuri de politică, statele membre au în vedere și promovează rolul comunităților de energie din surse regenerabile și a comunităților de energie ale cetățenilor în ceea ce privește contribuția la punerea în aplicare a acestor măsuri de politică. | În proiectarea acestor măsuri de politică, statele membre au în vedere și promovează rolul comunităților de energie din surse regenerabile și a comunităților de energie ale cetățenilor în ceea ce privește contribuția la punerea în aplicare a acestor măsuri de politică. |
| Statele membre trebuie să atingă o cotă din cantitatea obligatorie de economii de energie cumulate la nivelul utilizării finale în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili, și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. Această cotă trebuie să fie cel puțin egală cu proporția gospodăriilor afectate de sărăcie energetică, potrivit evaluării din planurile lor naționale privind energia și clima elaborate în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul 2018/1999 privind guvernanța. În cazul în care un stat membru nu a notificat proporția de gospodării afectate de sărăcie energetică potrivit evaluării din planul său național privind energia și clima, cota din cantitatea obligatorie de economii de energie cumulate la nivelul utilizării finale în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili, și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale trebuie să fie cel puțin egală cu media aritmetică a valorilor următorilor indicatori pentru anul 2019 sau, dacă acestea nu sunt disponibile pentru 2019, cu extrapolarea liniară a valorilor indicatorilor respectivi pentru ultimii trei ani pentru care aceste valori sunt disponibile: | Statele membre trebuie să atingă o cotă din cantitatea obligatorie de economii de energie cumulate la nivelul utilizării finale în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili, și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale
  , precum și al microîntreprinderilor și al întreprinderilor mici vulnerabile și al utilizatorilor de mobilitate vulnerabili.
  Această cotă trebuie să fie cel puțin egală cu proporția gospodăriilor afectate de sărăcie energetică, potrivit evaluării din planurile lor naționale privind energia și clima elaborate în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul 2018/1999 privind guvernanța. În cazul în care un stat membru nu a notificat proporția de gospodării afectate de sărăcie energetică potrivit evaluării din planul său național privind energia și clima, cota din cantitatea obligatorie de economii de energie cumulate la nivelul utilizării finale în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili, și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale trebuie să fie cel puțin egală cu media aritmetică a valorilor următorilor indicatori pentru anul 2019 sau, dacă acestea nu sunt disponibile pentru 2019, cu extrapolarea liniară a valorilor indicatorilor respectivi pentru ultimii trei ani pentru care aceste valori sunt disponibile: |
| (a) | incapacitatea de a încălzi suficient de bine locuința (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]); |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(3)   Statele membre pun în aplicare scheme de obligații în materie de eficiență energetică, măsuri de politică alternative sau o combinație a acestora, ori programe sau măsuri finanțate din Fondul național pentru eficiență energetică, cu prioritate în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. Statele membre se asigură că măsurile de politică puse în aplicare în temeiul prezentului articol nu au efecte negative asupra persoanelor respective. Dacă este cazul, statele membre utilizează în mod optim finanțarea, inclusiv finanțarea publică, mecanismele de finanțare stabilite la nivelul Uniunii și veniturile obținute din certificatele de emisii, în temeiul articolului 22 alineatul (3) litera (b), cu scopul de a elimina efectele negative și de a asigura o tranziție energetică justă și incluzivă.

(3)   Statele membre pun în aplicare scheme de obligații în materie de eficiență energetică, măsuri de politică alternative sau o combinație a acestora, ori programe sau măsuri finanțate din Fondul național pentru eficiență energetică, cu prioritate în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale
  , precum și al microîntreprinderilor și al întreprinderilor mici vulnerabile și al utilizatorilor de transport vulnerabili
  . Statele membre se asigură că măsurile de politică puse în aplicare în temeiul prezentului articol nu au efecte negative asupra persoanelor respective. Dacă este cazul, statele membre utilizează în mod optim finanțarea, inclusiv finanțarea publică, mecanismele de finanțare stabilite la nivelul Uniunii și veniturile obținute din certificatele de emisii, în temeiul articolului 22 alineatul (3) litera (b), cu scopul de a elimina efectele negative și de a asigura o tranziție energetică justă și incluzivă.

În proiectarea acestor măsuri de politică, statele membre au în vedere și promovează rolul comunităților de energie din surse regenerabile și a comunităților de energie ale cetățenilor în ceea ce privește contribuția la punerea în aplicare a acestor măsuri de politică.

În proiectarea acestor măsuri de politică, statele membre au în vedere și promovează rolul comunităților de energie din surse regenerabile și a comunităților de energie ale cetățenilor în ceea ce privește contribuția la punerea în aplicare a acestor măsuri de politică.

Statele membre trebuie să atingă o cotă din cantitatea obligatorie de economii de energie cumulate la nivelul utilizării finale în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili, și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. Această cotă trebuie să fie cel puțin egală cu proporția gospodăriilor afectate de sărăcie energetică, potrivit evaluării din planurile lor naționale privind energia și clima elaborate în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul 2018/1999 privind guvernanța. În cazul în care un stat membru nu a notificat proporția de gospodării afectate de sărăcie energetică potrivit evaluării din planul său național privind energia și clima, cota din cantitatea obligatorie de economii de energie cumulate la nivelul utilizării finale în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili, și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale trebuie să fie cel puțin egală cu media aritmetică a valorilor următorilor indicatori pentru anul 2019 sau, dacă acestea nu sunt disponibile pentru 2019, cu extrapolarea liniară a valorilor indicatorilor respectivi pentru ultimii trei ani pentru care aceste valori sunt disponibile:

Statele membre trebuie să atingă o cotă din cantitatea obligatorie de economii de energie cumulate la nivelul utilizării finale în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili, și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale
  , precum și al microîntreprinderilor și al întreprinderilor mici vulnerabile și al utilizatorilor de mobilitate vulnerabili.
  Această cotă trebuie să fie cel puțin egală cu proporția gospodăriilor afectate de sărăcie energetică, potrivit evaluării din planurile lor naționale privind energia și clima elaborate în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul 2018/1999 privind guvernanța. În cazul în care un stat membru nu a notificat proporția de gospodării afectate de sărăcie energetică potrivit evaluării din planul său național privind energia și clima, cota din cantitatea obligatorie de economii de energie cumulate la nivelul utilizării finale în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili, și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale trebuie să fie cel puțin egală cu media aritmetică a valorilor următorilor indicatori pentru anul 2019 sau, dacă acestea nu sunt disponibile pentru 2019, cu extrapolarea liniară a valorilor indicatorilor respectivi pentru ultimii trei ani pentru care aceste valori sunt disponibile:

, precum și al microîntreprinderilor și al întreprinderilor mici vulnerabile și al utilizatorilor de mobilitate vulnerabili.

(a)

incapacitatea de a încălzi suficient de bine locuința (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]);

| (b) | restanțele la facturile pentru utilități (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]); precum și |
| --- | --- |

(b)

restanțele la facturile pentru utilități (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]); precum și

| (c) | structura cheltuielilor pentru consum pe chintilă de venit și în funcție de scopul consumului potrivit COICOP (Clasificarea Consumului Individual pe Destinații) (Eurostat, HBS, [hbs_str_t223], date pentru [CP045] Energie electrică, gaze și alți combustibili). |
| --- | --- |

(c)

structura cheltuielilor pentru consum pe chintilă de venit și în funcție de scopul consumului potrivit COICOP (Clasificarea Consumului Individual pe Destinații) (Eurostat, HBS, [hbs_str_t223], date pentru [CP045] Energie electrică, gaze și alți combustibili).

| (a) | incapacitatea de a încălzi suficient de bine locuința (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]); |
| --- | --- |

(a)

incapacitatea de a încălzi suficient de bine locuința (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]);

| (b) | restanțele la facturile pentru utilități (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]); precum și |
| --- | --- |

(b)

restanțele la facturile pentru utilități (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]); precum și

| (c) | structura cheltuielilor pentru consum pe chintilă de venit și în funcție de scopul consumului potrivit COICOP (Clasificarea Consumului Individual pe Destinații) (Eurostat, HBS, [hbs_str_t223], date pentru [CP045] Energie electrică, gaze și alți combustibili). |
| --- | --- |

(c)

structura cheltuielilor pentru consum pe chintilă de venit și în funcție de scopul consumului potrivit COICOP (Clasificarea Consumului Individual pe Destinații) (Eurostat, HBS, [hbs_str_t223], date pentru [CP045] Energie electrică, gaze și alți combustibili).

Comisia Europeană va emite orientări pentru identificarea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici, precum și a utilizatorilor de mobilitate vulnerabili, propunând criterii clare. Statele membre vor include o analiză a sărăciei energetice în rândul microîntreprinderilor și al întreprinderilor mici, precum și al utilizatorilor de mobilitate vulnerabili în revizuirea planurilor lor naționale privind energia și clima.

Comisia Europeană va emite orientări pentru identificarea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici, precum și a utilizatorilor de mobilitate vulnerabili, propunând criterii clare. Statele membre vor include o analiză a sărăciei energetice în rândul microîntreprinderilor și al întreprinderilor mici, precum și al utilizatorilor de mobilitate vulnerabili în revizuirea planurilor lor naționale privind energia și clima.

Expunere de motive

Expunere de motive

Pentru coerență cu propunerea privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice.

Amendamentul 35

Amendamentul 35

Articolul 8 alineatul (14)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În cadrul versiunilor actualizate ale planurilor lor naționale privind energia și clima și ale rapoartelor intermediare corespunzătoare, precum și în cadrul planurilor lor naționale integrate ulterioare privind energia și clima, notificate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, statele membre demonstrează, incluzând, dacă este cazul, dovezi și calcule: | În cadrul versiunilor actualizate ale planurilor lor naționale privind energia și clima și ale rapoartelor intermediare corespunzătoare, precum și în cadrul planurilor lor naționale integrate ulterioare privind energia și clima, notificate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, statele membre demonstrează, incluzând, dacă este cazul, dovezi și calcule: |
| (a) | că, în situația în care există o suprapunere a impactului măsurilor de politică sau a impactului acțiunilor individuale, nu se face o contabilizare dublă a economiilor de energie; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În cadrul versiunilor actualizate ale planurilor lor naționale privind energia și clima și ale rapoartelor intermediare corespunzătoare, precum și în cadrul planurilor lor naționale integrate ulterioare privind energia și clima, notificate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, statele membre demonstrează, incluzând, dacă este cazul, dovezi și calcule:

În cadrul versiunilor actualizate ale planurilor lor naționale privind energia și clima și ale rapoartelor intermediare corespunzătoare, precum și în cadrul planurilor lor naționale integrate ulterioare privind energia și clima, notificate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, statele membre demonstrează, incluzând, dacă este cazul, dovezi și calcule:

(a)

că, în situația în care există o suprapunere a impactului măsurilor de politică sau a impactului acțiunilor individuale, nu se face o contabilizare dublă a economiilor de energie;

| (a) | că, în situația în care există o suprapunere a impactului măsurilor de politică sau a impactului acțiunilor individuale, nu se face o contabilizare dublă a economiilor de energie; |
| --- | --- |

(a)

că, în situația în care există o suprapunere a impactului măsurilor de politică sau a impactului acțiunilor individuale, nu se face o contabilizare dublă a economiilor de energie;

| (b) | modul în care economiile de energie realizate în temeiul alineatului (1) primul paragraf literele (b) și (c) contribuie la realizarea contribuției lor naționale în temeiul articolului 4; |
| --- | --- |

(b)

modul în care economiile de energie realizate în temeiul alineatului (1) primul paragraf literele (b) și (c) contribuie la realizarea contribuției lor naționale în temeiul articolului 4;

| (b) | modul în care economiile de energie realizate în temeiul alineatului (1) primul paragraf literele (b) și (c) contribuie la realizarea contribuției lor naționale în temeiul articolului 4; |
| --- | --- |

(b)

modul în care economiile de energie realizate în temeiul alineatului (1) primul paragraf literele (b) și (c) contribuie la realizarea contribuției lor naționale în temeiul articolului 4;

| (c) | că sunt instituite măsuri de politică în scopul îndeplinirii obligațiilor lor privind economiile de energie, concepute în conformitate cu cerințele prezentului articol, și că respectivele măsuri de politică sunt eligibile și adecvate pentru a se asigura realizarea cantității obligatorii de economii cumulate de energie la nivelul utilizării finale până la încheierea fiecărei perioade de obligații. |
| --- | --- |

(c)

că sunt instituite măsuri de politică în scopul îndeplinirii obligațiilor lor privind economiile de energie, concepute în conformitate cu cerințele prezentului articol, și că respectivele măsuri de politică sunt eligibile și adecvate pentru a se asigura realizarea cantității obligatorii de economii cumulate de energie la nivelul utilizării finale până la încheierea fiecărei perioade de obligații.

| (c) | că sunt instituite măsuri de politică în scopul îndeplinirii obligațiilor lor privind economiile de energie, concepute în conformitate cu cerințele prezentului articol, și că respectivele măsuri de politică sunt eligibile și adecvate pentru a se asigura realizarea cantității obligatorii de economii cumulate de energie la nivelul utilizării finale până la încheierea fiecărei perioade de obligații. |
| --- | --- |

(c)

că sunt instituite măsuri de politică în scopul îndeplinirii obligațiilor lor privind economiile de energie, concepute în conformitate cu cerințele prezentului articol, și că respectivele măsuri de politică sunt eligibile și adecvate pentru a se asigura realizarea cantității obligatorii de economii cumulate de energie la nivelul utilizării finale până la încheierea fiecărei perioade de obligații.

În aceste calcule, statele membre includ economiile obținute la nivel regional și local care nu se suprapun peste măsurile naționale, drept contribuții stabilite la nivel local pentru obiectivul național.

În aceste calcule, statele membre includ economiile obținute la nivel regional și local care nu se suprapun peste măsurile naționale, drept contribuții stabilite la nivel local pentru obiectivul național.

Expunere de motive

Expunere de motive

întrucât directivele includ obiective și obligații pentru măsurile care trebuie luate la nivel subnațional, aceste acțiuni ar trebui contabilizate în mod adecvat și ar trebui să fie reflectat nivelul la care sunt luate, în vederea rafinării politicilor după un ciclu de revizuire inițial.

Amendamentul 36

Amendamentul 36

Articolul 9 alineatul (5)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (5)   Statele membre pot impune părților obligate să colaboreze cu autoritățile locale
  sau municipale
  pentru a promova măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. Aceasta include identificarea și abordarea necesităților specifice ale grupurilor care sunt în mod special supuse riscului de sărăcie energetică sau mai susceptibile de a suferi efectele acesteia. Pentru a proteja persoanele afectate de sărăcie energetică, clienții vulnerabili și, acolo unde este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale, statele membre încurajează părțile obligate să realizeze acțiuni precum renovarea clădirilor, inclusiv a locuințelor sociale, înlocuirea aparatelor, sprijin și stimulente financiare pentru măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice, în conformitate cu schemele naționale de finanțare și de sprijin, sau audituri energetice. | (5)   Statele membre pot impune părților obligate să colaboreze cu autoritățile
  regionale și
  locale pentru a promova măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. Aceasta include identificarea și abordarea necesităților specifice ale grupurilor care sunt în mod special supuse riscului de sărăcie energetică sau mai susceptibile de a suferi efectele acesteia. Pentru a proteja persoanele afectate de sărăcie energetică, clienții vulnerabili și, acolo unde este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale, statele membre încurajează părțile obligate să realizeze acțiuni precum renovarea clădirilor, inclusiv a locuințelor sociale, înlocuirea aparatelor, sprijin și stimulente financiare pentru măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice, în conformitate cu schemele naționale de finanțare și de sprijin, sau audituri energetice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(5)   Statele membre pot impune părților obligate să colaboreze cu autoritățile locale
  sau municipale
  pentru a promova măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. Aceasta include identificarea și abordarea necesităților specifice ale grupurilor care sunt în mod special supuse riscului de sărăcie energetică sau mai susceptibile de a suferi efectele acesteia. Pentru a proteja persoanele afectate de sărăcie energetică, clienții vulnerabili și, acolo unde este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale, statele membre încurajează părțile obligate să realizeze acțiuni precum renovarea clădirilor, inclusiv a locuințelor sociale, înlocuirea aparatelor, sprijin și stimulente financiare pentru măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice, în conformitate cu schemele naționale de finanțare și de sprijin, sau audituri energetice.

(5)   Statele membre pot impune părților obligate să colaboreze cu autoritățile
  regionale și
  locale pentru a promova măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice în rândul persoanelor afectate de sărăcie energetică, al clienților vulnerabili și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale. Aceasta include identificarea și abordarea necesităților specifice ale grupurilor care sunt în mod special supuse riscului de sărăcie energetică sau mai susceptibile de a suferi efectele acesteia. Pentru a proteja persoanele afectate de sărăcie energetică, clienții vulnerabili și, acolo unde este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale, statele membre încurajează părțile obligate să realizeze acțiuni precum renovarea clădirilor, inclusiv a locuințelor sociale, înlocuirea aparatelor, sprijin și stimulente financiare pentru măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice, în conformitate cu schemele naționale de finanțare și de sprijin, sau audituri energetice.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 37

Amendamentul 37

Articolul 11

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (11)
     
  Statele membre promovează în mod activ punerea în aplicare a sistemului de gestionare a energiei în cadrul administrației publice de la nivel național, regional și local. În acest scop, acestea vor promova măsuri de consolidare a capacităților și stimulente pentru autoritățile de dimensiuni mai mici. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(11)
     
  Statele membre promovează în mod activ punerea în aplicare a sistemului de gestionare a energiei în cadrul administrației publice de la nivel național, regional și local. În acest scop, acestea vor promova măsuri de consolidare a capacităților și stimulente pentru autoritățile de dimensiuni mai mici.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 38

Amendamentul 38

Articolul 21 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   Statele membre se asigură că informațiile privind măsurile disponibile de îmbunătățire a eficienței energetice, acțiunile individuale și cadrele financiare și juridice sunt transparente și diseminate pe scară largă în rândul tuturor actorilor relevanți de pe piață, precum clienții finali, utilizatorii finali, organizațiile de consumatori, reprezentații societății civile, comunitățile de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie ale cetățenilor, autoritățile locale și regionale, agențiile energetice, furnizorii de servicii sociale, constructorii, arhitecții, inginerii, auditorii de mediu și energetici și instalatorii de elemente ale clădirilor, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 9 din Directiva 2010/31/UE. | (1)   Statele membre
  , în strânsă cooperare cu autoritățile regionale și locale, acolo unde este posibil,
  se asigură că informațiile privind măsurile disponibile de îmbunătățire a eficienței energetice, acțiunile individuale și cadrele financiare și juridice sunt transparente și diseminate pe scară largă în rândul tuturor actorilor relevanți de pe piață, precum clienții finali, utilizatorii finali, organizațiile de consumatori, reprezentații societății civile, comunitățile de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie ale cetățenilor, autoritățile locale și regionale, agențiile energetice, furnizorii de servicii sociale, constructorii, arhitecții, inginerii, auditorii de mediu și energetici și instalatorii de elemente ale clădirilor, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 9 din Directiva 2010/31/UE. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)   Statele membre se asigură că informațiile privind măsurile disponibile de îmbunătățire a eficienței energetice, acțiunile individuale și cadrele financiare și juridice sunt transparente și diseminate pe scară largă în rândul tuturor actorilor relevanți de pe piață, precum clienții finali, utilizatorii finali, organizațiile de consumatori, reprezentații societății civile, comunitățile de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie ale cetățenilor, autoritățile locale și regionale, agențiile energetice, furnizorii de servicii sociale, constructorii, arhitecții, inginerii, auditorii de mediu și energetici și instalatorii de elemente ale clădirilor, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 9 din Directiva 2010/31/UE.

(1)   Statele membre
  , în strânsă cooperare cu autoritățile regionale și locale, acolo unde este posibil,
  se asigură că informațiile privind măsurile disponibile de îmbunătățire a eficienței energetice, acțiunile individuale și cadrele financiare și juridice sunt transparente și diseminate pe scară largă în rândul tuturor actorilor relevanți de pe piață, precum clienții finali, utilizatorii finali, organizațiile de consumatori, reprezentații societății civile, comunitățile de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie ale cetățenilor, autoritățile locale și regionale, agențiile energetice, furnizorii de servicii sociale, constructorii, arhitecții, inginerii, auditorii de mediu și energetici și instalatorii de elemente ale clădirilor, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 9 din Directiva 2010/31/UE.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 39

Amendamentul 39

Articolul 21 alineatul (5)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (5)   Fără a aduce atingere principiilor de bază ale legislației lor privind proprietatea și chiria, statele membre iau măsurile necesare pentru eliminarea barierelor de reglementare, precum și a celor de altă natură apărute în calea eficienței energetice, cu privire la motivațiile divergente dintre proprietarii și chiriașii unei clădiri sau ai unei unități de clădire, pentru a se evita ca aceste părți să renunțe la efectuarea de investiții de îmbunătățire a eficienței energetice, pe care le-ar fi efectuat în alte condiții, din cauza faptului că nu vor obține beneficii individuale complete sau din cauza absenței normelor privind împărțirea costurilor și a beneficiilor între ele. Măsurile de eliminare a acestor bariere pot include furnizarea de stimulente, abrogarea sau modificarea dispozițiilor juridice sau de reglementare, adoptarea de orientări și de comunicări interpretative sau simplificarea procedurilor administrative, inclusiv a normelor și măsurilor naționale de reglementare a proceselor decizionale în cazul proprietăților cu mai mulți proprietari.
  Măsurile
  pot fi combinate cu asigurarea educării, formării profesionale și informațiilor specifice, precum și a asistenței tehnice în materie de eficiență energetică furnizată actorilor de pe piață, precum cei menționați la alineatul (1). | (5)   Fără a aduce atingere principiilor de bază ale legislației lor privind proprietatea și chiria, statele membre iau măsurile necesare pentru eliminarea barierelor de reglementare, precum și a celor de altă natură apărute în calea eficienței energetice, cu privire la motivațiile divergente dintre proprietarii și chiriașii unei clădiri sau ai unei unități de clădire, pentru a se evita ca aceste părți să renunțe la efectuarea de investiții de îmbunătățire a eficienței energetice, pe care le-ar fi efectuat în alte condiții, din cauza faptului că nu vor obține beneficii individuale complete sau din cauza absenței normelor privind împărțirea costurilor și a beneficiilor între ele. Măsurile de eliminare a acestor bariere pot include furnizarea de stimulente, abrogarea sau modificarea dispozițiilor juridice
  , de exemplu introducerea autorizării rapide,
  sau de reglementare, adoptarea de orientări și de comunicări interpretative sau simplificarea procedurilor administrative, inclusiv a normelor și măsurilor naționale de reglementare a proceselor decizionale în cazul proprietăților cu mai mulți proprietari.
  Aceste măsuri sunt concepute în cooperare cu autoritățile locale și regionale și
  pot fi combinate cu asigurarea educării, formării profesionale și informațiilor specifice, precum și a asistenței tehnice în materie de eficiență energetică furnizată actorilor de pe piață, precum cei menționați la alineatul (1). |
| Statele membre iau măsuri adecvate pentru a sprijini dialogul multilateral cu participarea publicului și a partenerilor sociali relevanți, precum organizațiile de proprietari și de chiriași, organizațiile de consumatori, comunitățile de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie ale cetățenilor, autoritățile locale și regionale, autoritățile și agențiile publice competente, și au drept scop elaborarea unor propuneri de măsuri, de stimulente și de orientări acceptate de comun acord referitoare la motivațiile divergente dintre proprietarii și chiriașii sau dintre proprietarii unei clădiri sau ai unei unități de clădire. | Statele membre iau măsuri adecvate pentru a sprijini dialogul multilateral cu participarea
  autorităților locale și regionale, a
  publicului și a partenerilor sociali relevanți, precum organizațiile de proprietari și de chiriași, organizațiile de consumatori, comunitățile de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie ale cetățenilor, autoritățile locale și regionale, autoritățile și agențiile publice competente, și au drept scop elaborarea unor propuneri de măsuri, de stimulente și de orientări acceptate de comun acord referitoare la motivațiile divergente dintre proprietarii și chiriașii sau dintre proprietarii unei clădiri sau ai unei unități de clădire. |
| Fiecare stat membru raportează aceste bariere și măsurile luate în cadrul strategiei sale de renovare pe termen lung în temeiul articolului 2a din Directiva 2010/31/UE și al Regulamentului (UE) 2018/1999. | Fiecare stat membru raportează aceste bariere și măsurile luate în cadrul strategiei sale de renovare pe termen lung în temeiul articolului 2a din Directiva 2010/31/UE și al Regulamentului (UE) 2018/1999. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(5)   Fără a aduce atingere principiilor de bază ale legislației lor privind proprietatea și chiria, statele membre iau măsurile necesare pentru eliminarea barierelor de reglementare, precum și a celor de altă natură apărute în calea eficienței energetice, cu privire la motivațiile divergente dintre proprietarii și chiriașii unei clădiri sau ai unei unități de clădire, pentru a se evita ca aceste părți să renunțe la efectuarea de investiții de îmbunătățire a eficienței energetice, pe care le-ar fi efectuat în alte condiții, din cauza faptului că nu vor obține beneficii individuale complete sau din cauza absenței normelor privind împărțirea costurilor și a beneficiilor între ele. Măsurile de eliminare a acestor bariere pot include furnizarea de stimulente, abrogarea sau modificarea dispozițiilor juridice sau de reglementare, adoptarea de orientări și de comunicări interpretative sau simplificarea procedurilor administrative, inclusiv a normelor și măsurilor naționale de reglementare a proceselor decizionale în cazul proprietăților cu mai mulți proprietari.
  Măsurile
  pot fi combinate cu asigurarea educării, formării profesionale și informațiilor specifice, precum și a asistenței tehnice în materie de eficiență energetică furnizată actorilor de pe piață, precum cei menționați la alineatul (1).

(5)   Fără a aduce atingere principiilor de bază ale legislației lor privind proprietatea și chiria, statele membre iau măsurile necesare pentru eliminarea barierelor de reglementare, precum și a celor de altă natură apărute în calea eficienței energetice, cu privire la motivațiile divergente dintre proprietarii și chiriașii unei clădiri sau ai unei unități de clădire, pentru a se evita ca aceste părți să renunțe la efectuarea de investiții de îmbunătățire a eficienței energetice, pe care le-ar fi efectuat în alte condiții, din cauza faptului că nu vor obține beneficii individuale complete sau din cauza absenței normelor privind împărțirea costurilor și a beneficiilor între ele. Măsurile de eliminare a acestor bariere pot include furnizarea de stimulente, abrogarea sau modificarea dispozițiilor juridice
  , de exemplu introducerea autorizării rapide,
  sau de reglementare, adoptarea de orientări și de comunicări interpretative sau simplificarea procedurilor administrative, inclusiv a normelor și măsurilor naționale de reglementare a proceselor decizionale în cazul proprietăților cu mai mulți proprietari.
  Aceste măsuri sunt concepute în cooperare cu autoritățile locale și regionale și
  pot fi combinate cu asigurarea educării, formării profesionale și informațiilor specifice, precum și a asistenței tehnice în materie de eficiență energetică furnizată actorilor de pe piață, precum cei menționați la alineatul (1).

Statele membre iau măsuri adecvate pentru a sprijini dialogul multilateral cu participarea publicului și a partenerilor sociali relevanți, precum organizațiile de proprietari și de chiriași, organizațiile de consumatori, comunitățile de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie ale cetățenilor, autoritățile locale și regionale, autoritățile și agențiile publice competente, și au drept scop elaborarea unor propuneri de măsuri, de stimulente și de orientări acceptate de comun acord referitoare la motivațiile divergente dintre proprietarii și chiriașii sau dintre proprietarii unei clădiri sau ai unei unități de clădire.

Statele membre iau măsuri adecvate pentru a sprijini dialogul multilateral cu participarea
  autorităților locale și regionale, a
  publicului și a partenerilor sociali relevanți, precum organizațiile de proprietari și de chiriași, organizațiile de consumatori, comunitățile de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie ale cetățenilor, autoritățile locale și regionale, autoritățile și agențiile publice competente, și au drept scop elaborarea unor propuneri de măsuri, de stimulente și de orientări acceptate de comun acord referitoare la motivațiile divergente dintre proprietarii și chiriașii sau dintre proprietarii unei clădiri sau ai unei unități de clădire.

autorităților locale și regionale, a

Fiecare stat membru raportează aceste bariere și măsurile luate în cadrul strategiei sale de renovare pe termen lung în temeiul articolului 2a din Directiva 2010/31/UE și al Regulamentului (UE) 2018/1999.

Fiecare stat membru raportează aceste bariere și măsurile luate în cadrul strategiei sale de renovare pe termen lung în temeiul articolului 2a din Directiva 2010/31/UE și al Regulamentului (UE) 2018/1999.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 40

Amendamentul 40

Articolul 22

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   Statele membre iau măsurile adecvate pentru a responsabiliza și a proteja persoanele afectate de sărăcie energetică, clienții vulnerabili, și, acolo unde este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale.
  La definirea conceptului de clienți vulnerabili în temeiul articolului 28 alineatul (1) și al articolului 29 din Directiva (UE) 2019/944, precum și în temeiul articolului 3 alineatul (3) Directiva (UE) 2009/73/CE, statele membre iau în considerare utilizatorii finali. | (1)   Statele membre iau măsurile adecvate pentru a responsabiliza și a proteja persoanele afectate de sărăcie energetică,
  utilizatorii de mobilitate vulnerabili, microîntreprinderile și întreprinderile mici vulnerabile,
  clienții vulnerabili, și, acolo unde este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale
  , ținând seama de regiunile izolate din punct de vedere energetic și care nu au posibilitatea de a se conecta la rețeaua europeană.


  La definirea conceptului de clienți vulnerabili în temeiul articolului 28 alineatul (1) și al articolului 29 din Directiva (UE) 2019/944, precum și în temeiul articolului 3 alineatul (3) Directiva (UE) 2009/73/CE, statele membre iau în considerare utilizatorii finali.


  Comisia Europeană va emite orientări pentru definirea utilizatorilor de mobilitate vulnerabili și a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici vulnerabile, în continuarea definițiilor incluse în Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)   Statele membre iau măsurile adecvate pentru a responsabiliza și a proteja persoanele afectate de sărăcie energetică, clienții vulnerabili, și, acolo unde este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale.

La definirea conceptului de clienți vulnerabili în temeiul articolului 28 alineatul (1) și al articolului 29 din Directiva (UE) 2019/944, precum și în temeiul articolului 3 alineatul (3) Directiva (UE) 2009/73/CE, statele membre iau în considerare utilizatorii finali.

(1)   Statele membre iau măsurile adecvate pentru a responsabiliza și a proteja persoanele afectate de sărăcie energetică,
  utilizatorii de mobilitate vulnerabili, microîntreprinderile și întreprinderile mici vulnerabile,
  clienții vulnerabili, și, acolo unde este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale
  , ținând seama de regiunile izolate din punct de vedere energetic și care nu au posibilitatea de a se conecta la rețeaua europeană.

La definirea conceptului de clienți vulnerabili în temeiul articolului 28 alineatul (1) și al articolului 29 din Directiva (UE) 2019/944, precum și în temeiul articolului 3 alineatul (3) Directiva (UE) 2009/73/CE, statele membre iau în considerare utilizatorii finali.

Comisia Europeană va emite orientări pentru definirea utilizatorilor de mobilitate vulnerabili și a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici vulnerabile, în continuarea definițiilor incluse în Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 41

Amendamentul 41

Articolul 23 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2)   Statele membre se asigură că publicul are posibilitatea de a participa la pregătirea planurilor privind încălzirea și răcirea, a evaluării cuprinzătoare și a politicilor și măsurilor aferente. | (2)   Statele membre
  elaborează planuri de încălzire și răcire în strânsă cooperare cu autoritățile locale și regionale relevante; împreună, acestea
  se asigură că publicul are posibilitatea de a participa la pregătirea planurilor privind încălzirea și răcirea, a evaluării cuprinzătoare și a politicilor și măsurilor aferente. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2)   Statele membre se asigură că publicul are posibilitatea de a participa la pregătirea planurilor privind încălzirea și răcirea, a evaluării cuprinzătoare și a politicilor și măsurilor aferente.

(2)   Statele membre
  elaborează planuri de încălzire și răcire în strânsă cooperare cu autoritățile locale și regionale relevante; împreună, acestea
  se asigură că publicul are posibilitatea de a participa la pregătirea planurilor privind încălzirea și răcirea, a evaluării cuprinzătoare și a politicilor și măsurilor aferente.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 42

Amendamentul 42

Articolul 23 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a realiza evaluarea menționată la alineatul (1), statele membre efectuează o analiză cost-beneficiu la nivelul întregului lor teritoriu și pe baza condițiilor climatice, a fezabilității economice și a nivelului de dotare tehnică, în conformitate cu anexa IX partea 1. Analiza cost-beneficiu este capabilă să faciliteze identificarea soluțiilor celor mai eficiente din punctul de vedere al costurilor și al resurselor, în vederea satisfacerii necesităților de încălzire și de răcire. Această analiză cost-beneficiu poate face parte dintr-o evaluare de mediu în conformitate cu Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului. | Pentru a realiza evaluarea menționată la alineatul (1), statele membre
  , atunci când este cazul și în strânsă cooperare cu autoritatea locală și regională relevantă,
  efectuează o analiză cost-beneficiu la nivelul întregului lor teritoriu și pe baza condițiilor climatice, a fezabilității economice și a nivelului de dotare tehnică, în conformitate cu anexa IX partea 1. Analiza cost-beneficiu este capabilă să faciliteze identificarea soluțiilor celor mai eficiente din punctul de vedere al costurilor și al resurselor, în vederea satisfacerii necesităților de încălzire și de răcire. Această analiză cost-beneficiu poate face parte dintr-o evaluare de mediu în conformitate cu Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Pentru a realiza evaluarea menționată la alineatul (1), statele membre efectuează o analiză cost-beneficiu la nivelul întregului lor teritoriu și pe baza condițiilor climatice, a fezabilității economice și a nivelului de dotare tehnică, în conformitate cu anexa IX partea 1. Analiza cost-beneficiu este capabilă să faciliteze identificarea soluțiilor celor mai eficiente din punctul de vedere al costurilor și al resurselor, în vederea satisfacerii necesităților de încălzire și de răcire. Această analiză cost-beneficiu poate face parte dintr-o evaluare de mediu în conformitate cu Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului.

Pentru a realiza evaluarea menționată la alineatul (1), statele membre
  , atunci când este cazul și în strânsă cooperare cu autoritatea locală și regională relevantă,
  efectuează o analiză cost-beneficiu la nivelul întregului lor teritoriu și pe baza condițiilor climatice, a fezabilității economice și a nivelului de dotare tehnică, în conformitate cu anexa IX partea 1. Analiza cost-beneficiu este capabilă să faciliteze identificarea soluțiilor celor mai eficiente din punctul de vedere al costurilor și al resurselor, în vederea satisfacerii necesităților de încălzire și de răcire. Această analiză cost-beneficiu poate face parte dintr-o evaluare de mediu în conformitate cu Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului.

, atunci când este cazul și în strânsă cooperare cu autoritatea locală și regională relevantă,

Expunere de motive

Expunere de motive

Unele sisteme de încălzire și răcire, cum ar fi rețelele de încălzire centralizată, sunt puternic conectate la teritoriul pe care îl alimentează. Orice analiză a acestor rețele ar trebui efectuată în strânsă cooperare cu autoritățile locale și regionale.

Amendamentul 43

Amendamentul 43

Articolul 23 alineatul (4)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (4)   În cazul în care evaluarea menționată la alineatul (1) și analiza menționată la alineatul (3) identifică un potențial pentru aplicarea cogenerării de înaltă eficiență și/sau a încălzirii și răcirii centralizate eficiente, ale cărui beneficii depășesc costurile, statele membre iau măsurile adecvate în vederea dezvoltării unei infrastructuri de încălzire și răcire centralizată eficientă și/sau în vederea favorizării dezvoltării cogenerării de înaltă eficiență și a utilizării sistemelor de încălzire și răcire pe bază de căldură reziduală și de surse regenerabile de energie, în conformitate cu alineatul (1) și cu articolul 24 alineatele (4) și (6). | (4)   În cazul în care evaluarea menționată la alineatul (1) și analiza menționată la alineatul (3) identifică un potențial pentru aplicarea cogenerării de înaltă eficiență și/sau a încălzirii și răcirii centralizate eficiente, ale cărui beneficii depășesc costurile, statele membre
  și autoritățile locale și regionale care au jurisdicție în zona în cauză
  iau măsurile adecvate în vederea dezvoltării unei infrastructuri de încălzire și răcire centralizată eficientă și/sau în vederea favorizării dezvoltării cogenerării de înaltă eficiență și a utilizării sistemelor de încălzire și răcire pe bază de căldură reziduală
  (inclusiv de la deșeurile municipale)
  și de surse regenerabile de energie, în conformitate cu alineatul (1) și cu articolul 24 alineatele (4) și (6). |
| În cazul în care evaluarea menționată la alineatul (1) și analiza menționată la alineatul (3) nu identifică un potențial ale cărui beneficii depășesc costurile, inclusiv costurile administrative de realizare a analizei cost-beneficiu menționate la articolul 24 alineatul (4), statul membru vizat poate scuti instalațiile de la aplicarea cerințelor prevăzute în respectivul alineat. | În cazul în care evaluarea menționată la alineatul (1) și analiza menționată la alineatul (3) nu identifică un potențial ale cărui beneficii depășesc costurile, inclusiv costurile administrative de realizare a analizei cost-beneficiu menționate la articolul 24 alineatul (4), statul membru vizat
  , alături de autoritățile locale și regionale vizate,
  poate scuti instalațiile de la aplicarea cerințelor prevăzute în respectivul alineat. |
| (5)   Statele membre adoptă politici și măsuri care să asigure utilizarea potențialului identificat în evaluările cuprinzătoare realizate în temeiul alineatului (1). Aceste politici și măsuri includ cel puțin elementele stabilite în anexa IX. Fiecare stat membru notifică politicile și măsurile respective ca parte a versiunii actualizate a planului său național integrat privind energia și clima, a planului său național integrat ulterior privind energia și clima și a rapoartelor intermediare corespunzătoare în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999. | (5)   Statele membre adoptă politici și măsuri care să asigure utilizarea potențialului identificat în evaluările cuprinzătoare realizate în temeiul alineatului (1). Aceste politici și măsuri includ cel puțin elementele stabilite în anexa IX. Fiecare stat membru notifică politicile și măsurile respective ca parte a versiunii actualizate a planului său național integrat privind energia și clima, a planului său național integrat ulterior privind energia și clima și a rapoartelor intermediare corespunzătoare în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| (6)   Statele membre încurajează autoritățile locale și regionale să pregătească planurile locale privind încălzirea și răcirea cel puțin în localitățile cu o populație totală de peste 50 000 de locuitori. Planurile respective trebuie, cel puțin: | (6)   Statele membre încurajează autoritățile locale și regionale să pregătească planurile locale privind încălzirea și răcirea cel puțin în localitățile cu o populație totală de peste 50 000 de locuitori. Planurile respective trebuie, cel puțin: |
| (a) | să se bazeze pe informațiile și pe datele furnizate în evaluările cuprinzătoare realizate în temeiul alineatului (1), să conțină estimarea și cartografierea potențialului de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv prin recuperarea căldurii reziduale, și a gradului de utilizare a energiei din surse regenerabile pentru încălzire și răcire în zona respectivă; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(4)   În cazul în care evaluarea menționată la alineatul (1) și analiza menționată la alineatul (3) identifică un potențial pentru aplicarea cogenerării de înaltă eficiență și/sau a încălzirii și răcirii centralizate eficiente, ale cărui beneficii depășesc costurile, statele membre iau măsurile adecvate în vederea dezvoltării unei infrastructuri de încălzire și răcire centralizată eficientă și/sau în vederea favorizării dezvoltării cogenerării de înaltă eficiență și a utilizării sistemelor de încălzire și răcire pe bază de căldură reziduală și de surse regenerabile de energie, în conformitate cu alineatul (1) și cu articolul 24 alineatele (4) și (6).

(4)   În cazul în care evaluarea menționată la alineatul (1) și analiza menționată la alineatul (3) identifică un potențial pentru aplicarea cogenerării de înaltă eficiență și/sau a încălzirii și răcirii centralizate eficiente, ale cărui beneficii depășesc costurile, statele membre
  și autoritățile locale și regionale care au jurisdicție în zona în cauză
  iau măsurile adecvate în vederea dezvoltării unei infrastructuri de încălzire și răcire centralizată eficientă și/sau în vederea favorizării dezvoltării cogenerării de înaltă eficiență și a utilizării sistemelor de încălzire și răcire pe bază de căldură reziduală
  (inclusiv de la deșeurile municipale)
  și de surse regenerabile de energie, în conformitate cu alineatul (1) și cu articolul 24 alineatele (4) și (6).

În cazul în care evaluarea menționată la alineatul (1) și analiza menționată la alineatul (3) nu identifică un potențial ale cărui beneficii depășesc costurile, inclusiv costurile administrative de realizare a analizei cost-beneficiu menționate la articolul 24 alineatul (4), statul membru vizat poate scuti instalațiile de la aplicarea cerințelor prevăzute în respectivul alineat.

În cazul în care evaluarea menționată la alineatul (1) și analiza menționată la alineatul (3) nu identifică un potențial ale cărui beneficii depășesc costurile, inclusiv costurile administrative de realizare a analizei cost-beneficiu menționate la articolul 24 alineatul (4), statul membru vizat
  , alături de autoritățile locale și regionale vizate,
  poate scuti instalațiile de la aplicarea cerințelor prevăzute în respectivul alineat.

, alături de autoritățile locale și regionale vizate,

(5)   Statele membre adoptă politici și măsuri care să asigure utilizarea potențialului identificat în evaluările cuprinzătoare realizate în temeiul alineatului (1). Aceste politici și măsuri includ cel puțin elementele stabilite în anexa IX. Fiecare stat membru notifică politicile și măsurile respective ca parte a versiunii actualizate a planului său național integrat privind energia și clima, a planului său național integrat ulterior privind energia și clima și a rapoartelor intermediare corespunzătoare în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999.

(5)   Statele membre adoptă politici și măsuri care să asigure utilizarea potențialului identificat în evaluările cuprinzătoare realizate în temeiul alineatului (1). Aceste politici și măsuri includ cel puțin elementele stabilite în anexa IX. Fiecare stat membru notifică politicile și măsurile respective ca parte a versiunii actualizate a planului său național integrat privind energia și clima, a planului său național integrat ulterior privind energia și clima și a rapoartelor intermediare corespunzătoare în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999.

(6)   Statele membre încurajează autoritățile locale și regionale să pregătească planurile locale privind încălzirea și răcirea cel puțin în localitățile cu o populație totală de peste 50 000 de locuitori. Planurile respective trebuie, cel puțin:

(6)   Statele membre încurajează autoritățile locale și regionale să pregătească planurile locale privind încălzirea și răcirea cel puțin în localitățile cu o populație totală de peste 50 000 de locuitori. Planurile respective trebuie, cel puțin:

(a)

să se bazeze pe informațiile și pe datele furnizate în evaluările cuprinzătoare realizate în temeiul alineatului (1), să conțină estimarea și cartografierea potențialului de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv prin recuperarea căldurii reziduale, și a gradului de utilizare a energiei din surse regenerabile pentru încălzire și răcire în zona respectivă;

| (a) | să se bazeze pe informațiile și pe datele furnizate în evaluările cuprinzătoare realizate în temeiul alineatului (1), să conțină estimarea și cartografierea potențialului de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv prin recuperarea căldurii reziduale, și a gradului de utilizare a energiei din surse regenerabile pentru încălzire și răcire în zona respectivă; |
| --- | --- |

(a)

să se bazeze pe informațiile și pe datele furnizate în evaluările cuprinzătoare realizate în temeiul alineatului (1), să conțină estimarea și cartografierea potențialului de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv prin recuperarea căldurii reziduale, și a gradului de utilizare a energiei din surse regenerabile pentru încălzire și răcire în zona respectivă;

| (b) | să includă o strategie privind utilizarea potențialului identificat în temeiul alineatului (6) litera (a); |
| --- | --- |

(b)

să includă o strategie privind utilizarea potențialului identificat în temeiul alineatului (6) litera (a);

| (b) | să includă o strategie privind utilizarea potențialului identificat în temeiul alineatului (6) litera (a); |
| --- | --- |

(b)

să includă o strategie privind utilizarea potențialului identificat în temeiul alineatului (6) litera (a);

| (c) | să fie pregătite cu implicarea tuturor părților interesate de la nivel regional sau local și să asigure participarea publicului larg; |
| --- | --- |

(c)

să fie pregătite cu implicarea tuturor părților interesate de la nivel regional sau local și să asigure participarea publicului larg;

| (c) | să fie pregătite cu implicarea tuturor părților interesate de la nivel regional sau local și să asigure participarea publicului larg; |
| --- | --- |

(c)

să fie pregătite cu implicarea tuturor părților interesate de la nivel regional sau local și să asigure participarea publicului larg;

| (d) | să ia în considerare necesitățile comune ale comunităților locale și ale unităților administrative locale sau regionale multiple ori ale regiunilor; |
| --- | --- |

(d)

să ia în considerare necesitățile comune ale comunităților locale și ale unităților administrative locale sau regionale multiple ori ale regiunilor;

| (d) | să ia în considerare necesitățile comune ale comunităților locale și ale unităților administrative locale sau regionale multiple ori ale regiunilor; |
| --- | --- |

(d)

să ia în considerare necesitățile comune ale comunităților locale și ale unităților administrative locale sau regionale multiple ori ale regiunilor;

| (e) | să includă monitorizarea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a politicilor și măsurilor identificate. |
| --- | --- |

(e)

să includă monitorizarea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a politicilor și măsurilor identificate.

| (e) | să includă monitorizarea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a politicilor și măsurilor identificate. |
| --- | --- |

(e)

să includă monitorizarea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a politicilor și măsurilor identificate.

Statele membre se asigură că publicul are posibilitatea de a participa la pregătirea planurilor privind încălzirea și răcirea, a evaluării cuprinzătoare și a politicilor și măsurilor aferente.

Statele membre
  și autoritățile locale și regionale relevante
  se asigură că publicul are posibilitatea de a participa la pregătirea planurilor privind încălzirea și răcirea, a evaluării cuprinzătoare și a politicilor și măsurilor aferente.

și autoritățile locale și regionale relevante

În acest scop, statele membre elaborează recomandări pentru a sprijini autoritățile regionale și locale în ceea ce privește punerea în aplicare, la nivel regional și local, a politicilor și măsurilor privind încălzirea și răcirea eficiente din punct de vedere energetic și bazate pe energie din surse regenerabile, utilizând potențialul identificat. De asemenea, statele membre sprijină autoritățile regionale și locale în cea mai mare măsură posibilă, prin orice mijloace, inclusiv prin scheme de sprijin financiar și de asistență tehnică.

În acest scop, statele membre elaborează recomandări pentru a sprijini autoritățile regionale și locale în ceea ce privește punerea în aplicare, la nivel regional și local, a politicilor și măsurilor privind încălzirea și răcirea eficiente din punct de vedere energetic și bazate pe energie din surse regenerabile, utilizând potențialul identificat. De asemenea, statele membre sprijină autoritățile regionale și locale în cea mai mare măsură posibilă, prin orice mijloace, inclusiv prin scheme de sprijin financiar și de asistență tehnică.

Amendamentul 44

Amendamentul 44

Articolul 23 alineatul (6)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În acest scop, statele membre elaborează recomandări pentru a sprijini autoritățile regionale și locale în ceea ce privește punerea în aplicare, la nivel regional și local, a politicilor și măsurilor privind încălzirea și răcirea eficiente din punct de vedere energetic și bazate pe energie din surse regenerabile, utilizând potențialul identificat. De asemenea, statele membre sprijină autoritățile regionale și locale în cea mai mare măsură posibilă, prin orice mijloace, inclusiv prin scheme de sprijin financiar și de asistență tehnică. | În acest scop, statele membre elaborează recomandări pentru a sprijini autoritățile regionale și locale în ceea ce privește punerea în aplicare, la nivel regional și local, a politicilor și măsurilor privind încălzirea și răcirea eficiente din punct de vedere energetic și bazate pe energie din surse regenerabile, utilizând potențialul identificat. De asemenea, statele membre sprijină autoritățile regionale și locale în cea mai mare măsură posibilă, prin orice mijloace, inclusiv prin scheme de sprijin financiar și de asistență tehnică. Statele membre
  se asigură că planurile privind încălzirea și răcirea sunt aliniate cu alte cerințe locale de planificare în domeniul climei, al energiei și al mediului, din punctul de vedere al conținutului și datelor, pentru a evita dublarea efortului și a sarcinii administrative pentru autoritățile locale și regionale și a încuraja punerea în aplicare efectivă a planurilor. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În acest scop, statele membre elaborează recomandări pentru a sprijini autoritățile regionale și locale în ceea ce privește punerea în aplicare, la nivel regional și local, a politicilor și măsurilor privind încălzirea și răcirea eficiente din punct de vedere energetic și bazate pe energie din surse regenerabile, utilizând potențialul identificat. De asemenea, statele membre sprijină autoritățile regionale și locale în cea mai mare măsură posibilă, prin orice mijloace, inclusiv prin scheme de sprijin financiar și de asistență tehnică.

În acest scop, statele membre elaborează recomandări pentru a sprijini autoritățile regionale și locale în ceea ce privește punerea în aplicare, la nivel regional și local, a politicilor și măsurilor privind încălzirea și răcirea eficiente din punct de vedere energetic și bazate pe energie din surse regenerabile, utilizând potențialul identificat. De asemenea, statele membre sprijină autoritățile regionale și locale în cea mai mare măsură posibilă, prin orice mijloace, inclusiv prin scheme de sprijin financiar și de asistență tehnică. Statele membre
  se asigură că planurile privind încălzirea și răcirea sunt aliniate cu alte cerințe locale de planificare în domeniul climei, al energiei și al mediului, din punctul de vedere al conținutului și datelor, pentru a evita dublarea efortului și a sarcinii administrative pentru autoritățile locale și regionale și a încuraja punerea în aplicare efectivă a planurilor.

se asigură că planurile privind încălzirea și răcirea sunt aliniate cu alte cerințe locale de planificare în domeniul climei, al energiei și al mediului, din punctul de vedere al conținutului și datelor, pentru a evita dublarea efortului și a sarcinii administrative pentru autoritățile locale și regionale și a încuraja punerea în aplicare efectivă a planurilor.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 45

Amendamentul 45

Articolul 23 alineatul (6a) (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  Planurile locale privind încălzirea și răcirea pot fi realizate în comun de un grup de autorități locale învecinate în cazul în care contextul geografic și administrativ, precum și infrastructura de încălzire și răcire permit acest lucru. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(6a)
     
  Planurile locale privind încălzirea și răcirea pot fi realizate în comun de un grup de autorități locale învecinate în cazul în care contextul geografic și administrativ, precum și infrastructura de încălzire și răcire permit acest lucru.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 46

Amendamentul 46

Articolul 23 alineatul (6)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (d bis 1) | să evalueze rolul important al comunităților de energie din surse regenerabile și al altor inițiative conduse de consumatori care pot contribui în mod activ la punerea în aplicare a proiectelor locale de încălzire și răcire; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(d bis 1)

(d bis 1)

să evalueze rolul important al comunităților de energie din surse regenerabile și al altor inițiative conduse de consumatori care pot contribui în mod activ la punerea în aplicare a proiectelor locale de încălzire și răcire;

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 47

Amendamentul 47

Articolul 23 alineatul (6)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (d bis 2) | să evalueze modul de finanțare a punerii în aplicare a politicilor și măsurilor identificate și să prevadă mecanisme financiare, inclusiv finanțare directă din partea UE, care să permită autorităților locale și regionale și consumatorilor individuali să treacă la încălzire și răcire din surse regenerabile; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(d bis 2)

(d bis 2)

să evalueze modul de finanțare a punerii în aplicare a politicilor și măsurilor identificate și să prevadă mecanisme financiare, inclusiv finanțare directă din partea UE, care să permită autorităților locale și regionale și consumatorilor individuali să treacă la încălzire și răcire din surse regenerabile;

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 48

Amendamentul 48

Articolul 24

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   În scopul îmbunătățirii eficienței energetice primare și al măririi ponderii energiei din surse regenerabile la nivelul furnizării de încălzire și răcire, un sistem eficient de încălzire și răcire centralizată este un sistem care îndeplinește următoarele criterii: | (1)   În scopul îmbunătățirii eficienței energetice primare și al măririi ponderii energiei din surse regenerabile la nivelul furnizării de încălzire și răcire, un sistem eficient de încălzire și răcire centralizată este un sistem care îndeplinește următoarele criterii: |
| (a) | până la 31 decembrie
  2025
  , un sistem care utilizează cel puțin 50 % energie din surse regenerabile, 50 % căldură reziduală, 75 % energie termică cogenerată sau 50 % dintr-o combinație de energie și căldură de tipul celor susmenționate; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)   În scopul îmbunătățirii eficienței energetice primare și al măririi ponderii energiei din surse regenerabile la nivelul furnizării de încălzire și răcire, un sistem eficient de încălzire și răcire centralizată este un sistem care îndeplinește următoarele criterii:

(1)   În scopul îmbunătățirii eficienței energetice primare și al măririi ponderii energiei din surse regenerabile la nivelul furnizării de încălzire și răcire, un sistem eficient de încălzire și răcire centralizată este un sistem care îndeplinește următoarele criterii:

(a)

până la 31 decembrie
  2025
  , un sistem care utilizează cel puțin 50 % energie din surse regenerabile, 50 % căldură reziduală, 75 % energie termică cogenerată sau 50 % dintr-o combinație de energie și căldură de tipul celor susmenționate;

2025

| (a) | până la 31 decembrie
  2029
  , un sistem care utilizează cel puțin 50 % energie din surse regenerabile, 50 % căldură reziduală, 75 % energie termică cogenerată sau 50 % dintr-o combinație de energie și căldură de tipul celor susmenționate; |
| --- | --- |

(a)

până la 31 decembrie
  2029
  , un sistem care utilizează cel puțin 50 % energie din surse regenerabile, 50 % căldură reziduală, 75 % energie termică cogenerată sau 50 % dintr-o combinație de energie și căldură de tipul celor susmenționate;

2029

| (b) | începând de la 1 ianuarie
  2026
  , un sistem care utilizează cel puțin 50 % energie din surse regenerabile, 50 % căldură reziduală, 80 % energie termică cogenerată de înaltă eficiență sau cel puțin o combinație a acestor tipuri de energie termică care intră în rețea, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 5 %, iar ponderea totală a energiei din surse regenerabile, a energiei reziduale sau a energiei termice cogenerate de înaltă eficiență este de cel puțin 50 %; |
| --- | --- |

(b)

începând de la 1 ianuarie
  2026
  , un sistem care utilizează cel puțin 50 % energie din surse regenerabile, 50 % căldură reziduală, 80 % energie termică cogenerată de înaltă eficiență sau cel puțin o combinație a acestor tipuri de energie termică care intră în rețea, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 5 %, iar ponderea totală a energiei din surse regenerabile, a energiei reziduale sau a energiei termice cogenerate de înaltă eficiență este de cel puțin 50 %;

2026

| (b) | începând de la 1 ianuarie
  2030
  , un sistem care utilizează cel puțin 50 % energie din surse regenerabile, 50 % căldură reziduală, 80 % energie termică cogenerată de înaltă eficiență sau cel puțin o combinație a acestor tipuri de energie termică care intră în rețea, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 5 %, iar ponderea totală a energiei din surse regenerabile, a energiei reziduale sau a energiei termice cogenerate de înaltă eficiență este de cel puțin 50 %; |
| --- | --- |

(b)

începând de la 1 ianuarie
  2030
  , un sistem care utilizează cel puțin 50 % energie din surse regenerabile, 50 % căldură reziduală, 80 % energie termică cogenerată de înaltă eficiență sau cel puțin o combinație a acestor tipuri de energie termică care intră în rețea, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 5 %, iar ponderea totală a energiei din surse regenerabile, a energiei reziduale sau a energiei termice cogenerate de înaltă eficiență este de cel puțin 50 %;

2030

| (c) | de la 1 ianuarie 2035, un sistem care utilizează cel puțin 50 % energie din surse regenerabile și căldură reziduală, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 20 %; |
| --- | --- |

(c)

de la 1 ianuarie 2035, un sistem care utilizează cel puțin 50 % energie din surse regenerabile și căldură reziduală, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 20 %;

| (c) | de la 1 ianuarie 2035, un sistem care utilizează cel puțin 50 % energie din surse regenerabile și căldură reziduală, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 20 %; |
| --- | --- |

(c)

de la 1 ianuarie 2035, un sistem care utilizează cel puțin 50 % energie din surse regenerabile și căldură reziduală, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 20 %;

| (d) | de la 1 ianuarie 2045, un sistem care utilizează cel puțin 75 % energie din surse regenerabile și căldură reziduală, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 40 %; |
| --- | --- |

(d)

de la 1 ianuarie 2045, un sistem care utilizează cel puțin 75 % energie din surse regenerabile și căldură reziduală, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 40 %;

| (d) | de la 1 ianuarie 2045, un sistem care utilizează cel puțin 75 % energie din surse regenerabile și căldură reziduală, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 40 %; |
| --- | --- |

(d)

de la 1 ianuarie 2045, un sistem care utilizează cel puțin 75 % energie din surse regenerabile și căldură reziduală, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 40 %;

| (e) | de la 1 ianuarie 2050, un sistem care utilizează exclusiv energie din surse regenerabile și căldură reziduală, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 60 %. |
| --- | --- |

(e)

de la 1 ianuarie 2050, un sistem care utilizează exclusiv energie din surse regenerabile și căldură reziduală, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 60 %.

| (e) | de la 1 ianuarie 2050, un sistem care utilizează exclusiv energie din surse regenerabile și căldură reziduală, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 60 %. |
| --- | --- |

(e)

de la 1 ianuarie 2050, un sistem care utilizează exclusiv energie din surse regenerabile și căldură reziduală, unde ponderea energiei din surse regenerabile este de cel puțin 60 %.

Expunere de motive

Expunere de motive

Promovarea soluțiilor de cogenerare ca fiind mai eficiente din punct de vedere energetic ar trebui să aibă prioritate în cadrul măsurilor de îmbunătățire a încălzirii centralizate. O astfel de schimbare rapidă a definiției unui sistem de încălzire centralizată eficient ar însemna că o mare parte dintre unitățile și rețelele care sunt modernizate în prezent nu vor îndeplini criteriile în cursul perioadei de timp care permite deprecierea soluțiilor și nu va fi posibilă obținerea de fonduri pentru modernizarea ulterioară a unor noi surse de energie și pentru investiții în astfel de surse. O schimbare dinamică în acest domeniu ar putea duce și la o creștere necontrolată a costului furnizării de energie din rețelele de încălzire centralizată, ceea ce ar duce la un interes mai scăzut din partea consumatorilor de a utiliza aceste sisteme și revenirea la surse de încălzire locale mai puțin eficiente care nu pot fi controlate din punctul de vedere al emisiilor de CO2 și de praf.

2

În general, tehnologiile și combustibilii utilizați în sistemele de încălzire centralizată nu ar trebui, în principiu, să elimine posibilitatea raportării și finanțării economiilor rezultate din măsuri de eficiență energetică.

Amendamentul 49

Amendamentul 49

Articolul 26 alineatul (1) punctul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Statele membre instituie măsuri de promovare a participării la astfel de programe, în special a IMM-urilor, a microîntreprinderilor și a persoanelor cu activități independente. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre instituie măsuri de promovare a participării la astfel de programe, în special a IMM-urilor, a microîntreprinderilor și a persoanelor cu activități independente.

Statele membre instituie măsuri de promovare a participării la astfel de programe, în special a IMM-urilor, a microîntreprinderilor și a persoanelor cu activități independente.

Amendamentul 50

Amendamentul 50

Articolul 26 alineatul (1b)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  Comisia instituie o platformă cu un punct unic de acces pentru a sprijini colectarea și schimbul de cunoștințe care permit asigurarea unui număr adecvat de profesioniști calificați pentru a atinge obiectivele UE privind clima și energia în termen de 12 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive. Platforma va reuni state membre, parteneri sociali, instituții de învățământ, mediul academic și alte părți interesate relevante pentru a încuraja și a promova bune practici menite să asigure creșterea numărului de profesioniști în domeniul eficienței energetice, precum și recalificarea și perfecționarea profesioniștilor pentru a răspunde nevoilor pieței și a conecta această provocare la inițiativele UE în curs, cum ar fi Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, Erasmus+ și noul Bauhaus european. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1b)
     
  Comisia instituie o platformă cu un punct unic de acces pentru a sprijini colectarea și schimbul de cunoștințe care permit asigurarea unui număr adecvat de profesioniști calificați pentru a atinge obiectivele UE privind clima și energia în termen de 12 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive. Platforma va reuni state membre, parteneri sociali, instituții de învățământ, mediul academic și alte părți interesate relevante pentru a încuraja și a promova bune practici menite să asigure creșterea numărului de profesioniști în domeniul eficienței energetice, precum și recalificarea și perfecționarea profesioniștilor pentru a răspunde nevoilor pieței și a conecta această provocare la inițiativele UE în curs, cum ar fi Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, Erasmus+ și noul Bauhaus european.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 51

Amendamentul 51

Articolul 27 punctele 4 și 5

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (4)   Statele membre încurajează organismele publice să utilizeze contracte de performanță energetică pentru renovarea clădirilor de mari dimensiuni. În cazul renovării clădirilor nerezidențiale de mari dimensiuni cu o suprafață utilă de peste 1 000  m2, statele membre se asigură că organismele publice evaluează fezabilitatea utilizării contractelor de performanță energetică. | (4)   Statele membre încurajează
  autoritățile locale și regionale și alte organisme
  publice să utilizeze contracte de performanță energetică pentru renovarea clădirilor de mari dimensiuni. În cazul renovării clădirilor nerezidențiale de mari dimensiuni cu o suprafață utilă de peste 1 000  m2, statele membre se asigură că
  toate
  organismele publice evaluează fezabilitatea utilizării contractelor de performanță energetică. |
| Statele membre pot încuraja
  organismele
  publice să combine contractele de performanță energetică cu servicii energetice extinse, inclusiv răspunsul la cerere și stocarea. | Statele membre pot încuraja
  autoritățile locale și regionale și alte organisme
  publice să combine contractele de performanță energetică cu servicii energetice extinse, inclusiv răspunsul la cerere și stocarea. |
| (5)   Statele membre acordă sprijin sectorului public în ceea ce privește solicitarea de oferte de servicii energetice, în special pentru reabilitarea clădirilor, prin: | (5)   Statele membre acordă sprijin sectorului public
  și, în special, autorităților locale și regionale
  în ceea ce privește solicitarea de oferte de servicii energetice, în special pentru reabilitarea clădirilor, prin: |
| (a) | furnizarea de contracte-tip pentru contractele de performanță energetică care să includă cel puțin elementele menționate în anexa XIII și să ia în considerare standardele europene sau internaționale existente, orientările disponibile privind licitațiile și Ghidul Eurostat privind tratamentul statistic al contractelor de performanță energetică în conturile publice; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(4)   Statele membre încurajează organismele publice să utilizeze contracte de performanță energetică pentru renovarea clădirilor de mari dimensiuni. În cazul renovării clădirilor nerezidențiale de mari dimensiuni cu o suprafață utilă de peste 1 000  m2, statele membre se asigură că organismele publice evaluează fezabilitatea utilizării contractelor de performanță energetică.

(4)   Statele membre încurajează
  autoritățile locale și regionale și alte organisme
  publice să utilizeze contracte de performanță energetică pentru renovarea clădirilor de mari dimensiuni. În cazul renovării clădirilor nerezidențiale de mari dimensiuni cu o suprafață utilă de peste 1 000  m2, statele membre se asigură că
  toate
  organismele publice evaluează fezabilitatea utilizării contractelor de performanță energetică.

Statele membre pot încuraja
  organismele
  publice să combine contractele de performanță energetică cu servicii energetice extinse, inclusiv răspunsul la cerere și stocarea.

organismele

Statele membre pot încuraja
  autoritățile locale și regionale și alte organisme
  publice să combine contractele de performanță energetică cu servicii energetice extinse, inclusiv răspunsul la cerere și stocarea.

autoritățile locale și regionale și alte organisme

(5)   Statele membre acordă sprijin sectorului public în ceea ce privește solicitarea de oferte de servicii energetice, în special pentru reabilitarea clădirilor, prin:

(5)   Statele membre acordă sprijin sectorului public
  și, în special, autorităților locale și regionale
  în ceea ce privește solicitarea de oferte de servicii energetice, în special pentru reabilitarea clădirilor, prin:

(a)

furnizarea de contracte-tip pentru contractele de performanță energetică care să includă cel puțin elementele menționate în anexa XIII și să ia în considerare standardele europene sau internaționale existente, orientările disponibile privind licitațiile și Ghidul Eurostat privind tratamentul statistic al contractelor de performanță energetică în conturile publice;

| (a) | furnizarea de contracte-tip pentru contractele de performanță energetică care să includă cel puțin elementele menționate în anexa XIII și să ia în considerare standardele europene sau internaționale existente, orientările disponibile privind licitațiile și Ghidul Eurostat privind tratamentul statistic al contractelor de performanță energetică în conturile publice; |
| --- | --- |

(a)

furnizarea de contracte-tip pentru contractele de performanță energetică care să includă cel puțin elementele menționate în anexa XIII și să ia în considerare standardele europene sau internaționale existente, orientările disponibile privind licitațiile și Ghidul Eurostat privind tratamentul statistic al contractelor de performanță energetică în conturile publice;

| (b) | furnizarea de informații privind cele mai bune practici pentru contractele de performanță energetică, inclusiv, dacă este disponibilă, o analiză cost-beneficiu care utilizează o abordare pe baza ciclului de viață; |
| --- | --- |

(b)

furnizarea de informații privind cele mai bune practici pentru contractele de performanță energetică, inclusiv, dacă este disponibilă, o analiză cost-beneficiu care utilizează o abordare pe baza ciclului de viață;

| (b) | furnizarea de informații privind cele mai bune practici pentru contractele de performanță energetică, inclusiv, dacă este disponibilă, o analiză cost-beneficiu care utilizează o abordare pe baza ciclului de viață; |
| --- | --- |

(b)

furnizarea de informații privind cele mai bune practici pentru contractele de performanță energetică, inclusiv, dacă este disponibilă, o analiză cost-beneficiu care utilizează o abordare pe baza ciclului de viață;

| (c) | punerea la dispoziția publicului a unei baze de date privind proiectele de contracte de performanță energetică implementate sau în curs, care să includă economiile de energie preconizate și realizate. |
| --- | --- |

(c)

punerea la dispoziția publicului a unei baze de date privind proiectele de contracte de performanță energetică implementate sau în curs, care să includă economiile de energie preconizate și realizate.

| (c) | punerea la dispoziția publicului a unei baze de date privind proiectele de contracte de performanță energetică implementate sau în curs, care să includă economiile de energie preconizate și realizate. |
| --- | --- |

(c)

punerea la dispoziția publicului a unei baze de date privind proiectele de contracte de performanță energetică implementate sau în curs, care să includă economiile de energie preconizate și realizate.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 52

Amendamentul 52

Articolul 28

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   Fără a aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, statele membre facilitează instituirea de mecanisme financiare sau utilizarea celor existente pentru ca măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice să maximizeze avantajele fluxurilor multiple de finanțare și ale combinației de granturi, instrumente financiare și asistență tehnică. | (1)   Fără a aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, statele membre facilitează instituirea de mecanisme financiare sau utilizarea celor existente pentru ca măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice să maximizeze avantajele fluxurilor multiple de finanțare și ale combinației de granturi, instrumente financiare și asistență tehnică. |
| (2)   Comisia acordă asistență statelor membre, atunci când este cazul, direct sau prin intermediul instituțiilor financiare europene, în ceea ce privește crearea de facilități de finanțare și de mecanisme de asistență la nivel național, regional sau local pentru dezvoltarea de proiecte, în scopul de a spori investițiile în eficiența energetică în diferite sectoare și de a proteja și a responsabiliza clienții vulnerabili, persoanele afectate de sărăcie energetică și, acolo unde este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale, inclusiv prin integrarea unei perspective egalitare, astfel încât nimeni să nu fie lăsat în urmă. | (2)   Comisia acordă asistență statelor membre, atunci când este cazul, direct sau prin intermediul instituțiilor financiare europene, în ceea ce privește crearea de facilități de finanțare și de mecanisme de asistență la nivel național, regional sau local pentru dezvoltarea de proiecte, în scopul de a spori investițiile în eficiența energetică în diferite sectoare și de a proteja și a responsabiliza clienții vulnerabili, persoanele afectate de sărăcie energetică și, acolo unde este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale, inclusiv prin integrarea unei perspective egalitare, astfel încât nimeni să nu fie lăsat în urmă. |
| (3)   Statele membre adoptă măsuri care să asigure faptul că produsele de creditare care vizează eficiența energetică, precum creditele ipotecare și împrumuturile verzi, garantate și negarantate, sunt oferite la scară largă și în mod nediscriminatoriu de către instituțiile financiare și că sunt vizibile și accesibile pentru consumatori. Statele membre adoptă măsuri pentru facilitarea implementării schemelor de finanțare pe bază de facturi și de impozite. Statele membre se asigură că băncile și alte instituții financiare primesc informații cu privire la oportunitățile de a participa la finanțarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv prin crearea de parteneriate public-privat. | (3)   Statele membre adoptă măsuri care să asigure faptul că produsele de creditare care vizează eficiența energetică, precum creditele ipotecare și împrumuturile verzi, garantate și negarantate,
  precum și sprijin financiar pentru achiziționarea sau asigurarea accesului la transportul public și la moduri de transport cu emisii zero,
  sunt oferite la scară largă și în mod nediscriminatoriu de către instituțiile financiare și că sunt vizibile și accesibile pentru consumatori. Statele membre adoptă măsuri pentru facilitarea implementării schemelor de finanțare pe bază de facturi și de impozite. Statele membre se asigură că băncile și alte instituții financiare primesc informații cu privire la oportunitățile de a participa la finanțarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv prin crearea de parteneriate public-privat. |
| (4)   Comisia facilitează schimbul de bune practici între autoritățile sau organismele naționale
  sau
  regionale competente, de exemplu prin reuniuni anuale ale organismelor de reglementare, baze de date publice cu informații privind punerea în aplicare a măsurilor de către statele membre și o comparație între țări. | (4)   Comisia facilitează schimbul de bune practici între autoritățile sau organismele naționale, regionale
  sau locale
  competente, de exemplu prin reuniuni anuale ale organismelor de reglementare, baze de date publice cu informații privind punerea în aplicare a măsurilor de către statele membre și o comparație între țări. |
| (5)   Pentru a mobiliza finanțarea privată pentru măsurile vizând eficiența energetică și pentru reabilitarea energetică, în conformitate cu Directiva 2010/31/UE, Comisia desfășoară un dialog atât cu instituțiile financiare publice, cât și cu cele private pentru a identifica posibile acțiuni pe care le-ar putea întreprinde. | (5)   Pentru a mobiliza finanțarea privată pentru măsurile vizând eficiența energetică și pentru reabilitarea energetică, în conformitate cu Directiva 2010/31/UE, Comisia desfășoară un dialog atât cu instituțiile financiare publice, cât și cu cele private pentru a identifica posibile acțiuni pe care le-ar putea întreprinde. |
| (6)   Acțiunile menționate la alineatul (4) includ următoarele elemente: | (6)   Acțiunile menționate la alineatul (4) includ următoarele elemente: |
| (a) | mobilizarea investițiilor de capital în eficiența energetică prin luarea în considerare a impactului mai amplu al economiilor de energie; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)   Fără a aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, statele membre facilitează instituirea de mecanisme financiare sau utilizarea celor existente pentru ca măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice să maximizeze avantajele fluxurilor multiple de finanțare și ale combinației de granturi, instrumente financiare și asistență tehnică.

(1)   Fără a aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, statele membre facilitează instituirea de mecanisme financiare sau utilizarea celor existente pentru ca măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice să maximizeze avantajele fluxurilor multiple de finanțare și ale combinației de granturi, instrumente financiare și asistență tehnică.

(2)   Comisia acordă asistență statelor membre, atunci când este cazul, direct sau prin intermediul instituțiilor financiare europene, în ceea ce privește crearea de facilități de finanțare și de mecanisme de asistență la nivel național, regional sau local pentru dezvoltarea de proiecte, în scopul de a spori investițiile în eficiența energetică în diferite sectoare și de a proteja și a responsabiliza clienții vulnerabili, persoanele afectate de sărăcie energetică și, acolo unde este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale, inclusiv prin integrarea unei perspective egalitare, astfel încât nimeni să nu fie lăsat în urmă.

(2)   Comisia acordă asistență statelor membre, atunci când este cazul, direct sau prin intermediul instituțiilor financiare europene, în ceea ce privește crearea de facilități de finanțare și de mecanisme de asistență la nivel național, regional sau local pentru dezvoltarea de proiecte, în scopul de a spori investițiile în eficiența energetică în diferite sectoare și de a proteja și a responsabiliza clienții vulnerabili, persoanele afectate de sărăcie energetică și, acolo unde este cazul, persoanele care trăiesc în locuințe sociale, inclusiv prin integrarea unei perspective egalitare, astfel încât nimeni să nu fie lăsat în urmă.

(3)   Statele membre adoptă măsuri care să asigure faptul că produsele de creditare care vizează eficiența energetică, precum creditele ipotecare și împrumuturile verzi, garantate și negarantate, sunt oferite la scară largă și în mod nediscriminatoriu de către instituțiile financiare și că sunt vizibile și accesibile pentru consumatori. Statele membre adoptă măsuri pentru facilitarea implementării schemelor de finanțare pe bază de facturi și de impozite. Statele membre se asigură că băncile și alte instituții financiare primesc informații cu privire la oportunitățile de a participa la finanțarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv prin crearea de parteneriate public-privat.

(3)   Statele membre adoptă măsuri care să asigure faptul că produsele de creditare care vizează eficiența energetică, precum creditele ipotecare și împrumuturile verzi, garantate și negarantate,
  precum și sprijin financiar pentru achiziționarea sau asigurarea accesului la transportul public și la moduri de transport cu emisii zero,
  sunt oferite la scară largă și în mod nediscriminatoriu de către instituțiile financiare și că sunt vizibile și accesibile pentru consumatori. Statele membre adoptă măsuri pentru facilitarea implementării schemelor de finanțare pe bază de facturi și de impozite. Statele membre se asigură că băncile și alte instituții financiare primesc informații cu privire la oportunitățile de a participa la finanțarea măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, inclusiv prin crearea de parteneriate public-privat.

(4)   Comisia facilitează schimbul de bune practici între autoritățile sau organismele naționale
  sau
  regionale competente, de exemplu prin reuniuni anuale ale organismelor de reglementare, baze de date publice cu informații privind punerea în aplicare a măsurilor de către statele membre și o comparație între țări.

(4)   Comisia facilitează schimbul de bune practici între autoritățile sau organismele naționale, regionale
  sau locale
  competente, de exemplu prin reuniuni anuale ale organismelor de reglementare, baze de date publice cu informații privind punerea în aplicare a măsurilor de către statele membre și o comparație între țări.

(5)   Pentru a mobiliza finanțarea privată pentru măsurile vizând eficiența energetică și pentru reabilitarea energetică, în conformitate cu Directiva 2010/31/UE, Comisia desfășoară un dialog atât cu instituțiile financiare publice, cât și cu cele private pentru a identifica posibile acțiuni pe care le-ar putea întreprinde.

(5)   Pentru a mobiliza finanțarea privată pentru măsurile vizând eficiența energetică și pentru reabilitarea energetică, în conformitate cu Directiva 2010/31/UE, Comisia desfășoară un dialog atât cu instituțiile financiare publice, cât și cu cele private pentru a identifica posibile acțiuni pe care le-ar putea întreprinde.

(6)   Acțiunile menționate la alineatul (4) includ următoarele elemente:

(6)   Acțiunile menționate la alineatul (4) includ următoarele elemente:

(a)

mobilizarea investițiilor de capital în eficiența energetică prin luarea în considerare a impactului mai amplu al economiilor de energie;

| (a) | mobilizarea investițiilor de capital în eficiența energetică prin luarea în considerare a impactului mai amplu al economiilor de energie; |
| --- | --- |

(a)

mobilizarea investițiilor de capital în eficiența energetică prin luarea în considerare a impactului mai amplu al economiilor de energie;

| (b) | asigurarea îmbunătățirii datelor cu privire la performanța energetică și cea financiară prin: |
| --- | --- |

(b)

asigurarea îmbunătățirii datelor cu privire la performanța energetică și cea financiară prin:

| (b) | asigurarea îmbunătățirii datelor cu privire la performanța energetică și cea financiară prin: |
| --- | --- |

(b)

asigurarea îmbunătățirii datelor cu privire la performanța energetică și cea financiară prin:

| | (i) | examinarea ulterioară a modului în care investițiile în eficiența energetică îmbunătățesc valorile activelor de bază; |
| --- | --- | --- |

(i)

examinarea ulterioară a modului în care investițiile în eficiența energetică îmbunătățesc valorile activelor de bază;

| | (i) | examinarea ulterioară a modului în care investițiile în eficiența energetică îmbunătățesc valorile activelor de bază; |
| --- | --- | --- |

(i)

examinarea ulterioară a modului în care investițiile în eficiența energetică îmbunătățesc valorile activelor de bază;

| | (ii) | sprijinirea studiilor care evaluează monetizarea beneficiilor neenergetice ale investițiilor în eficiența energetică. |
| --- | --- | --- |

(ii)

sprijinirea studiilor care evaluează monetizarea beneficiilor neenergetice ale investițiilor în eficiența energetică.

| | (ii) | sprijinirea studiilor care evaluează monetizarea beneficiilor neenergetice ale investițiilor în eficiența energetică. |
| --- | --- | --- |

(ii)

sprijinirea studiilor care evaluează monetizarea beneficiilor neenergetice ale investițiilor în eficiența energetică.

(7)   În scopul mobilizării finanțărilor private a măsurilor de eficiență energetică și de reabilitare energetică, la punerea în aplicare a prezentei directive, statele membre:

(7)   În scopul mobilizării finanțărilor private a măsurilor de eficiență energetică și de reabilitare energetică, la punerea în aplicare a prezentei directive, statele membre:

| (a) | iau în considerare modalități de îmbunătățire a utilizării auditurilor energetice prevăzute la articolul 11 pentru a influența procesul decizional; |
| --- | --- |

(a)

iau în considerare modalități de îmbunătățire a utilizării auditurilor energetice prevăzute la articolul 11 pentru a influența procesul decizional;

| (a) | iau în considerare modalități de îmbunătățire a utilizării auditurilor energetice prevăzute la articolul 11 pentru a influența procesul decizional; |
| --- | --- |

(a)

iau în considerare modalități de îmbunătățire a utilizării auditurilor energetice prevăzute la articolul 11 pentru a influența procesul decizional;

| (b) | utilizează în mod optim posibilitățile și instrumentele disponibile din bugetul Uniunii și propuse prin inițiativa „finanțare inteligentă pentru clădiri inteligente” și în Comunicarea Comisiei intitulată „Valul de renovări ale clădirilor”. |
| --- | --- |

(b)

utilizează în mod optim posibilitățile și instrumentele disponibile din bugetul Uniunii și propuse prin inițiativa „finanțare inteligentă pentru clădiri inteligente” și în Comunicarea Comisiei intitulată „Valul de renovări ale clădirilor”.

| (b) | utilizează în mod optim posibilitățile și instrumentele disponibile din bugetul Uniunii și propuse prin inițiativa „finanțare inteligentă pentru clădiri inteligente” și în Comunicarea Comisiei intitulată „Valul de renovări ale clădirilor”. |
| --- | --- |

(b)

utilizează în mod optim posibilitățile și instrumentele disponibile din bugetul Uniunii și propuse prin inițiativa „finanțare inteligentă pentru clădiri inteligente” și în Comunicarea Comisiei intitulată „Valul de renovări ale clădirilor”.

(8)   Până la 31 decembrie 2024, Comisia oferă orientări statelor membre și actorilor de pe piață cu privire la modalitatea de deblocare a investițiilor private.

(8)   Până la 31 decembrie 2024, Comisia oferă orientări statelor membre și actorilor de pe piață cu privire la modalitatea de deblocare a investițiilor private.

Orientările au scopul de a ajuta statele membre și actorii de pe piață să își dezvolte și să își implementeze investițiile în eficiența energetică în cadrul diverselor programe ale Uniunii și propun mecanisme și soluții financiare adecvate, combinând granturi, instrumente financiare și asistență pentru dezvoltarea de proiecte, cu scopul de a extinde inițiativele existente și de a utiliza finanțarea din partea Uniunii drept catalizator pentru mobilizarea și stimularea finanțării private.

Orientările au scopul de a ajuta statele membre
  , regiunile, autoritățile locale
  și actorii de pe piață să își dezvolte și să își implementeze investițiile în eficiența energetică în cadrul diverselor programe ale Uniunii și propun mecanisme și soluții financiare adecvate, combinând granturi, instrumente financiare și asistență pentru dezvoltarea de proiecte, cu scopul de a extinde inițiativele existente și de a utiliza finanțarea din partea Uniunii drept catalizator pentru mobilizarea și stimularea finanțării private.

, regiunile, autoritățile locale

(9)   Statele membre pot institui un fond național pentru eficiență energetică. Scopul acestui fond este de a pune în aplicare măsuri privind eficiența energetică, inclusiv măsuri în temeiul articolului 8 alineatul (3) și al articolului 22, ca prioritate în rândul clienților vulnerabili, al persoanelor afectate de sărăcie energetică și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale, și de a pune în aplicare măsuri naționale privind eficiența energetică pentru a sprijini statele membre în ceea ce privește realizarea contribuțiilor lor naționale în materie de eficiență energetică și a traiectoriilor lor orientative menționate la articolul 4 alineatul (2). Fondul național pentru eficiență energetică poate fi finanțat cu veniturile obținute din licitarea certificatelor în cadrul sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii în sectorul clădirilor și al transportului.

(9)   Statele membre pot institui un fond național pentru eficiență energetică. Scopul acestui fond este de a pune în aplicare măsuri privind eficiența energetică, inclusiv măsuri în temeiul articolului 8 alineatul (3) și al articolului 22, ca prioritate în rândul clienților vulnerabili, al persoanelor afectate de sărăcie energetică și, acolo unde este cazul, al persoanelor care trăiesc în locuințe sociale, și de a pune în aplicare măsuri naționale privind eficiența energetică pentru a sprijini statele membre în ceea ce privește realizarea contribuțiilor lor naționale în materie de eficiență energetică și a traiectoriilor lor orientative menționate la articolul 4 alineatul (2). Fondul național pentru eficiență energetică poate fi finanțat cu veniturile obținute din licitarea certificatelor în cadrul sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii în sectorul clădirilor și al transportului.

(10)   Statele membre pot permite organismelor publice să îndeplinească obligațiile menționate la articolul 6 alineatul (1) cu ajutorul contribuțiilor anuale la Fondul național pentru eficiență energetică echivalente cu valoarea investițiilor necesare pentru a îndeplini obligațiile respective.

(10)   Statele membre pot permite organismelor publice să îndeplinească obligațiile menționate la articolul 6 alineatul (1) cu ajutorul contribuțiilor anuale la Fondul național pentru eficiență energetică echivalente cu valoarea investițiilor necesare pentru a îndeplini obligațiile respective.

(11)   Statele membre pot dispune că părțile obligate își pot îndeplini obligațiile prevăzute la articolul 9 alineatele (1) și (4) printr-o contribuție anuală la Fondul național pentru eficiență energetică echivalentă cu investițiile necesare pentru a îndeplini obligațiile respective.

(11)   Statele membre pot dispune că părțile obligate își pot îndeplini obligațiile prevăzute la articolul 9 alineatele (1) și (4) printr-o contribuție anuală la Fondul național pentru eficiență energetică echivalentă cu investițiile necesare pentru a îndeplini obligațiile respective.

(12)   Statele membre pot folosi veniturile proprii din nivelurile anuale de emisii alocate în temeiul Deciziei nr. 406/2009/CE pentru elaborarea unor mecanisme inovatoare de finanțare pentru îmbunătățirea eficienței energetice.

(12)   Statele membre pot folosi veniturile proprii din nivelurile anuale de emisii alocate în temeiul Deciziei nr. 406/2009/CE pentru elaborarea unor mecanisme inovatoare de finanțare pentru îmbunătățirea eficienței energetice.

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 53

Amendamentul 53

Anexa IV

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În cadrul procedurilor de atribuire a concesiunilor și contractelor publice, autoritățile contractante și entitățile contractante care achiziționează produse, servicii, clădiri și lucrări: | În cadrul procedurilor de atribuire a concesiunilor și contractelor publice, autoritățile contractante și entitățile contractante care achiziționează produse, servicii, clădiri și lucrări
  , în conformitate cu raportul cost-eficacitate, fezabilitatea economică, o mai mare durabilitate, adecvarea tehnică, precum și concurența suficientă
  : |
| [...] | [...] |
| (d) | achiziționează numai pneurile care îndeplinesc criteriul de apartenență la clasa cea mai ridicată de eficiență a consumului de combustibil, în conformitate cu definiția din Regulamentul (UE) 2020/740 al Parlamentului European și al Consiliului. Această cerință
  nu împiedică organismele publice să achiziționeze pneuri cu cea mai ridicată
  clasă de aderență
  sau
  clasă de zgomot exterior de rulare justificată prin motive de siguranță și de sănătate publică; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În cadrul procedurilor de atribuire a concesiunilor și contractelor publice, autoritățile contractante și entitățile contractante care achiziționează produse, servicii, clădiri și lucrări:

În cadrul procedurilor de atribuire a concesiunilor și contractelor publice, autoritățile contractante și entitățile contractante care achiziționează produse, servicii, clădiri și lucrări
  , în conformitate cu raportul cost-eficacitate, fezabilitatea economică, o mai mare durabilitate, adecvarea tehnică, precum și concurența suficientă
  :

, în conformitate cu raportul cost-eficacitate, fezabilitatea economică, o mai mare durabilitate, adecvarea tehnică, precum și concurența suficientă

[...]

[...]

(d)

achiziționează numai pneurile care îndeplinesc criteriul de apartenență la clasa cea mai ridicată de eficiență a consumului de combustibil, în conformitate cu definiția din Regulamentul (UE) 2020/740 al Parlamentului European și al Consiliului. Această cerință
  nu împiedică organismele publice să achiziționeze pneuri cu cea mai ridicată
  clasă de aderență
  sau
  clasă de zgomot exterior de rulare justificată prin motive de siguranță și de sănătate publică;

nu împiedică organismele publice să achiziționeze pneuri cu cea mai ridicată

sau

| (d) | achiziționează numai pneurile care îndeplinesc criteriul de apartenență la clasa cea mai ridicată de eficiență a consumului de combustibil, în conformitate cu definiția din Regulamentul (UE) 2020/740 al Parlamentului European și al Consiliului. Această cerință
  trebuie în același timp să țină seama în mod echilibrat de condițiile de iarnă, printr-o
  clasă de aderență
  și
  clasă de zgomot exterior de rulare justificate prin motive de siguranță și de sănătate publică; |
| --- | --- |

(d)

achiziționează numai pneurile care îndeplinesc criteriul de apartenență la clasa cea mai ridicată de eficiență a consumului de combustibil, în conformitate cu definiția din Regulamentul (UE) 2020/740 al Parlamentului European și al Consiliului. Această cerință
  trebuie în același timp să țină seama în mod echilibrat de condițiile de iarnă, printr-o
  clasă de aderență
  și
  clasă de zgomot exterior de rulare justificate prin motive de siguranță și de sănătate publică;

trebuie în același timp să țină seama în mod echilibrat de condițiile de iarnă, printr-o

și

[...]

[...]

| (f) | achiziționează sau încheie noi acorduri de închiriere doar a clădirilor care îndeplinesc cel puțin cerințele minime privind performanța energetică menționate la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2010/31/UE, cu excepția cazului în care scopul achiziționării este: |
| --- | --- |

(f)

achiziționează sau încheie noi acorduri de închiriere doar a clădirilor care îndeplinesc cel puțin cerințele minime privind performanța energetică menționate la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2010/31/UE, cu excepția cazului în care scopul achiziționării este:

| (f) | achiziționează sau încheie noi acorduri de închiriere doar a clădirilor care îndeplinesc cel puțin cerințele minime privind performanța energetică menționate la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2010/31/UE
  sau alte cerințe adecvate statelor membre pentru clădirile existente sau pentru o renovare mai aprofundată
  , cu excepția cazului în care scopul achiziționării este: |
| --- | --- |

(f)

achiziționează sau încheie noi acorduri de închiriere doar a clădirilor care îndeplinesc cel puțin cerințele minime privind performanța energetică menționate la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2010/31/UE
  sau alte cerințe adecvate statelor membre pentru clădirile existente sau pentru o renovare mai aprofundată
  , cu excepția cazului în care scopul achiziționării este:

sau alte cerințe adecvate statelor membre pentru clădirile existente sau pentru o renovare mai aprofundată

[...]

[...]

Expunere de motive

Expunere de motive

Ar trebui luate în considerare toate dimensiunile durabilității, inclusiv în Directiva privind eficiența energetică. În cazul pneurilor ar trebui luate în considerare și condițiile de iarnă. Cerințele minime de performanță energetică în temeiul EPBD nu reprezintă un nivel adecvat pentru cerințele de renovare, deoarece sunt definite în mod diferit de la un stat membru la altul.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

| 1. | este de acord cu Comisia Europeană că eficiența energetică joacă un rol esențial în realizarea neutralității climatice până în 2050, îmbunătățirea securității aprovizionării cu energie și reducerea dependenței UE de combustibili importați, deveniți și mai importanți având în vedere criza actuală legată de prețurile energiei, care au fost afectate în mod semnificativ de războiul din Ucraina; |
| --- | --- |

1.

este de acord cu Comisia Europeană că eficiența energetică joacă un rol esențial în realizarea neutralității climatice până în 2050, îmbunătățirea securității aprovizionării cu energie și reducerea dependenței UE de combustibili importați, deveniți și mai importanți având în vedere criza actuală legată de prețurile energiei, care au fost afectate în mod semnificativ de războiul din Ucraina;

| 2. | salută modificările propuse pentru dispozițiile actuale ale Directivei privind eficiența energetică și subliniază că aceste modificări ar trebui să consolideze cadrul juridic, oferind mai multe oportunități de exploatare a potențialului pentru îmbunătățirea eficienței energetice în acord cu Legea climei pusă în aplicare la nivel național, regional sau local; |
| --- | --- |

2.

salută modificările propuse pentru dispozițiile actuale ale Directivei privind eficiența energetică și subliniază că aceste modificări ar trebui să consolideze cadrul juridic, oferind mai multe oportunități de exploatare a potențialului pentru îmbunătățirea eficienței energetice în acord cu Legea climei pusă în aplicare la nivel național, regional sau local;

| 3. | reiterează rolul esențial al acțiunii la nivelul UE privind eficiența energetică, care este necesară în vederea atingerii obiectivelor Pactului verde; subliniază că această acțiune trebuie, fără îndoială, să fie pusă în aplicare la nivel național, regional sau local și, prin urmare, salută recunoașterea sporită a rolului autorităților locale și regionale în propunere; |
| --- | --- |

3.

reiterează rolul esențial al acțiunii la nivelul UE privind eficiența energetică, care este necesară în vederea atingerii obiectivelor Pactului verde; subliniază că această acțiune trebuie, fără îndoială, să fie pusă în aplicare la nivel național, regional sau local și, prin urmare, salută recunoașterea sporită a rolului autorităților locale și regionale în propunere;

| 4. | subliniază că tranziția energetică în curs este de la un sistem energetic bazat pe o generare centralizată tradițională la un sistem energetic mai descentralizat, mai eficient din punct de vedere energetic, mai flexibil și bazat în mare măsură pe surse de energie regenerabile; salută recunoașterea rolului cetățenilor în tranziția energetică și nevoia unei sensibilizări constante, inclusiv prin instrumente precum Pactul climatic; în această privință, reiterează rolul esențial al acțiunii de la nivel local și regional în implicarea cetățenilor și promovarea tranziției verzi prin bune practici de succes plasate sub responsabilitatea comunităților; |
| --- | --- |

4.

subliniază că tranziția energetică în curs este de la un sistem energetic bazat pe o generare centralizată tradițională la un sistem energetic mai descentralizat, mai eficient din punct de vedere energetic, mai flexibil și bazat în mare măsură pe surse de energie regenerabile; salută recunoașterea rolului cetățenilor în tranziția energetică și nevoia unei sensibilizări constante, inclusiv prin instrumente precum Pactul climatic; în această privință, reiterează rolul esențial al acțiunii de la nivel local și regional în implicarea cetățenilor și promovarea tranziției verzi prin bune practici de succes plasate sub responsabilitatea comunităților;

| 5. | consideră că uniunea energetică ar trebui să le permită cetățenilor să producă, să consume, să stocheze sau să comercializeze propria energie din surse regenerabile (fie individual, fie colectiv), să ia măsuri de economisire a energiei și să devină participanți activi pe piața energiei prin alegerea consumatorilor oferindu-le posibilitatea de a participa în condiții de siguranță și încredere la răspunsul la cerere; în acest context, își reiterează apelul (29) și pe cel al Parlamentului European ca o înțelegere practică comună a definiției „prosumatorilor” (30) să fie convenită la nivelul UE, printr-un proces participativ sub îndrumarea Comisiei; |
| --- | --- |

5.

consideră că uniunea energetică ar trebui să le permită cetățenilor să producă, să consume, să stocheze sau să comercializeze propria energie din surse regenerabile (fie individual, fie colectiv), să ia măsuri de economisire a energiei și să devină participanți activi pe piața energiei prin alegerea consumatorilor oferindu-le posibilitatea de a participa în condiții de siguranță și încredere la răspunsul la cerere; în acest context, își reiterează apelul (29

30

| 6. | subliniază că autoritățile locale și regionale dețin și gestionează clădiri în principal în scopul îndeplinirii sarcinilor administrative și sociale statutare. Clădirile sunt mult mai mult decât simple instrumente pentru a realiza economii de energie. Prin urmare, cerințele rigide în materie de renovare energetică ar impune autorităților locale și regionale să ia măsuri costisitoare în domeniul construcțiilor, care nu reflectă neapărat o viziune globală pentru aceste clădiri și care nu sunt neapărat durabile pe termen mediu și lung. În acest context, Comitetul solicită ca Directiva privind eficiența energetică să acorde mai multă recunoaștere și atenție utilizării mai inteligente și mai eficiente a clădirilor publice existente, ca modalitate de creștere a eficienței energetice; |
| --- | --- |

6.

subliniază că autoritățile locale și regionale dețin și gestionează clădiri în principal în scopul îndeplinirii sarcinilor administrative și sociale statutare. Clădirile sunt mult mai mult decât simple instrumente pentru a realiza economii de energie. Prin urmare, cerințele rigide în materie de renovare energetică ar impune autorităților locale și regionale să ia măsuri costisitoare în domeniul construcțiilor, care nu reflectă neapărat o viziune globală pentru aceste clădiri și care nu sunt neapărat durabile pe termen mediu și lung. În acest context, Comitetul solicită ca Directiva privind eficiența energetică să acorde mai multă recunoaștere și atenție utilizării mai inteligente și mai eficiente a clădirilor publice existente, ca modalitate de creștere a eficienței energetice;

| 7. | salută trimiterea explicită la nevoia de a combate sărăcia energetică prin măsuri de eficiență energetică și la nevoia subsecventă ca statele membre să sprijine nivelul local și regional în acest sens; consideră că este esențial să se reducă povara costurilor inițiale ale măsurilor de eficiență energetică, în special pentru gospodăriile vulnerabile și consumatorii vulnerabili; |
| --- | --- |

7.

salută trimiterea explicită la nevoia de a combate sărăcia energetică prin măsuri de eficiență energetică și la nevoia subsecventă ca statele membre să sprijine nivelul local și regional în acest sens; consideră că este esențial să se reducă povara costurilor inițiale ale măsurilor de eficiență energetică, în special pentru gospodăriile vulnerabile și consumatorii vulnerabili;

| 8. | salută trimiterea la conectivitatea zonelor rurale și a celor îndepărtate, în care cea mai mare parte a locuitorilor pot deveni utilizatori de transport vulnerabili în tranziția către mobilitatea durabilă; |
| --- | --- |

8.

salută trimiterea la conectivitatea zonelor rurale și a celor îndepărtate, în care cea mai mare parte a locuitorilor pot deveni utilizatori de transport vulnerabili în tranziția către mobilitatea durabilă;

| 9. | subliniază că propunerile de reduceri absolute cu 1,7 % în fiecare an în utilizarea energiei și în consumul final de energie al tuturor organismelor publice vor reprezenta o provocare uriașă pentru majoritatea statelor membre. Aceasta va necesita o consolidare extinsă a capacităților în ceea ce privește finanțarea, competența, orientările, datele, raportarea etc. Este necesară aplicarea pe scară largă atât a tehnicilor și practicilor transformatoare existente, cât și a celor noi. Prin urmare, solicită ca autoritățile locale și regionale să fie implicate pe deplin în acest proces, împreună cu alte părți interesate relevante; |
| --- | --- |

9.

subliniază că propunerile de reduceri absolute cu 1,7 % în fiecare an în utilizarea energiei și în consumul final de energie al tuturor organismelor publice vor reprezenta o provocare uriașă pentru majoritatea statelor membre. Aceasta va necesita o consolidare extinsă a capacităților în ceea ce privește finanțarea, competența, orientările, datele, raportarea etc. Este necesară aplicarea pe scară largă atât a tehnicilor și practicilor transformatoare existente, cât și a celor noi. Prin urmare, solicită ca autoritățile locale și regionale să fie implicate pe deplin în acest proces, împreună cu alte părți interesate relevante;

| 10. | propune revizuirea obiectivelor privind consumul de energie pentru a include opțiunea de stabilire a unor obiective cumulate privind economiile și consumul de energie în locul unor cerințe separate privind energia finală și primară. Aceasta va îmbunătăți eficiența energetică de-a lungul întregului lanț, de la producție la transport, distribuție și consum final; |
| --- | --- |

10.

propune revizuirea obiectivelor privind consumul de energie pentru a include opțiunea de stabilire a unor obiective cumulate privind economiile și consumul de energie în locul unor cerințe separate privind energia finală și primară. Aceasta va îmbunătăți eficiența energetică de-a lungul întregului lanț, de la producție la transport, distribuție și consum final;

| 11. | salută propunerea unor cerințe legislative pentru renovarea anuală a 3 % din parcul imobiliar public, consideră că este nevoie de o consolidare extinsă a capacităților prin sprijin tehnic, financiar și politic și prin schimbul de bune practici și solicită clarificări suplimentare și o definire a măsurilor și a metodelor privind renovarea clădirilor, a factorilor de corecție aplicabili pentru diferite tipuri de clădiri și diferite caracteristici ale acestora (31), precum și mecanisme financiare la nivel local, regional și național; |
| --- | --- |

11.

salută propunerea unor cerințe legislative pentru renovarea anuală a 3 % din parcul imobiliar public, consideră că este nevoie de o consolidare extinsă a capacităților prin sprijin tehnic, financiar și politic și prin schimbul de bune practici și solicită clarificări suplimentare și o definire a măsurilor și a metodelor privind renovarea clădirilor, a factorilor de corecție aplicabili pentru diferite tipuri de clădiri și diferite caracteristici ale acestora (31

| 12. | salută propunerea privind un fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ca mod a echilibra efectele negative asupra celor mai vulnerabile gospodării, microîntreprinderi și întreprinderi mici și a celor mai vulnerabili utilizatori de mobilitate pentru a asigura o dezvoltare durabilă din punct de vedere social; subliniază faptul că finanțarea avută în vedere în prezent în cadrul revizuirii actualului ETS nu este adecvată pentru a asigura o tranziție cu adevărat justă și subliniază că ar trebui să se aibă în vedere ca Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice să beneficieze de alte venituri în afară de cele care provin din ETS privind transporturile și construcțiile (ETS II); propune ca reunirea veniturilor pentru Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice să înceapă înaintea punerii în aplicare a ETS II; subliniază că, în cazul în care colegiuitorii decid să nu continue cu ETS II, așa cum se prevede în propunerea Comisiei, actualul ETS ar trebui mai bine consolidat pentru a aborda problematica transportului rutier și a construcțiilor; |
| --- | --- |

12.

salută propunerea privind un fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ca mod a echilibra efectele negative asupra celor mai vulnerabile gospodării, microîntreprinderi și întreprinderi mici și a celor mai vulnerabili utilizatori de mobilitate pentru a asigura o dezvoltare durabilă din punct de vedere social; subliniază faptul că finanțarea avută în vedere în prezent în cadrul revizuirii actualului ETS nu este adecvată pentru a asigura o tranziție cu adevărat justă și subliniază că ar trebui să se aibă în vedere ca Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice să beneficieze de alte venituri în afară de cele care provin din ETS privind transporturile și construcțiile (ETS II); propune ca reunirea veniturilor pentru Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice să înceapă înaintea punerii în aplicare a ETS II; subliniază că, în cazul în care colegiuitorii decid să nu continue cu ETS II, așa cum se prevede în propunerea Comisiei, actualul ETS ar trebui mai bine consolidat pentru a aborda problematica transportului rutier și a construcțiilor;

| 13. | sprijină principiul consacrat în Legea europeană a climei, potrivit căruia toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la tranziția către neutralitate climatică și către reducerea emisiilor, iar EU ETS ar putea contribui semnificativ dacă principiul „poluatorul plătește” s-ar extinde la toate sectoarele vizate de acesta; subliniază că sectorul construcțiilor este responsabil pentru 40 % din consumul de energie din Europa; arată însă că introducerea stabilirii prețului carbonului în aceste sectoare este o problemă delicată și nu ar trebui să genereze poveri pentru cele mai vulnerabile teritorii și grupuri de cetățeni din UE; |
| --- | --- |

13.

sprijină principiul consacrat în Legea europeană a climei, potrivit căruia toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la tranziția către neutralitate climatică și către reducerea emisiilor, iar EU ETS ar putea contribui semnificativ dacă principiul „poluatorul plătește” s-ar extinde la toate sectoarele vizate de acesta; subliniază că sectorul construcțiilor este responsabil pentru 40 % din consumul de energie din Europa; arată însă că introducerea stabilirii prețului carbonului în aceste sectoare este o problemă delicată și nu ar trebui să genereze poveri pentru cele mai vulnerabile teritorii și grupuri de cetățeni din UE;

| 14. | subliniază că un preț robust, dar introdus treptat, al carbonului ar trebui să dea întreprinderilor semnalul necesar și să impulsioneze tranziția în modul cel mai eficient din punctul de vedere al costurilor și subliniază necesitatea interacțiunii eficiente între revizuirea sistemului EU ETS și mecanismul preconizat de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM), însoțită, eventual, de alte măsuri europene de sprijin menite să garanteze o economie neutră din punct de vedere climatic și competitivă în regiunile UE, în special în acele regiuni ale căror sectoare energointensive se află într-o tranziție către durabilitate. Comitetul recomandă insistent utilizarea, pe cât posibil, a unor instrumente compatibile cu piața, inclusiv a unor instrumente financiare sprijinite de cadrul financiar multianual și NextGenerationEU; |
| --- | --- |

14.

subliniază că un preț robust, dar introdus treptat, al carbonului ar trebui să dea întreprinderilor semnalul necesar și să impulsioneze tranziția în modul cel mai eficient din punctul de vedere al costurilor și subliniază necesitatea interacțiunii eficiente între revizuirea sistemului EU ETS și mecanismul preconizat de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM), însoțită, eventual, de alte măsuri europene de sprijin menite să garanteze o economie neutră din punct de vedere climatic și competitivă în regiunile UE, în special în acele regiuni ale căror sectoare energointensive se află într-o tranziție către durabilitate. Comitetul recomandă insistent utilizarea, pe cât posibil, a unor instrumente compatibile cu piața, inclusiv a unor instrumente financiare sprijinite de cadrul financiar multianual și NextGenerationEU;

| 15. | sprijină Comisia în intenția sa de a „asigura sinergii între diferitele instrumente de finanțare, în special între fondurile din cadrul gestiunii partajate și din cadrul gestiunii directe (cum ar fi programele gestionate la nivel central: Orizont Europa sau LIFE), precum și între granturi, împrumuturi și asistența tehnică, pentru a spori la maximum efectul lor de mobilizare a finanțării private și impactul lor asupra realizării obiectivelor politicii în domeniul eficienței energetice”. În acest sens, solicită demararea, cât mai curând posibil, a următoarelor etape concrete, întrucât acestea sunt o condiție prealabilă pentru renovarea completă a parcului imobiliar; |
| --- | --- |

15.

sprijină Comisia în intenția sa de a „asigura sinergii între diferitele instrumente de finanțare, în special între fondurile din cadrul gestiunii partajate și din cadrul gestiunii directe (cum ar fi programele gestionate la nivel central: Orizont Europa sau LIFE), precum și între granturi, împrumuturi și asistența tehnică, pentru a spori la maximum efectul lor de mobilizare a finanțării private și impactul lor asupra realizării obiectivelor politicii în domeniul eficienței energetice”. În acest sens, solicită demararea, cât mai curând posibil, a următoarelor etape concrete, întrucât acestea sunt o condiție prealabilă pentru renovarea completă a parcului imobiliar;

| 16. | solicită Comisiei și Parlamentului European să instituie un proiect-pilot care să abordeze în mod specific renovările dificil de realizat și creșterea eficienței energetice a clădirilor istorice și/sau a anumitor clădiri de referință. Regiunile sau orașele participante la acest proiect-pilot ar oferi un concept detaliat pentru renovarea clădirii istorice sau a altei clădiri de referință pe care o aleg. Atunci când este selectat pentru a primi finanțare și după finalizarea proiectului de renovare, rezultatele acestui proiect-pilot ar evidenția și mai mult angajamentul autorităților locale și regionale de a avansa către un viitor eficient din punct de vedere energetic și ar putea servi drept exemple clare pentru alte autorități locale și regionale cu privire la modul de renovare a unor clădiri istorice și/sau de referință complexe în regiuni și orașe |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei și Parlamentului European să instituie un proiect-pilot care să abordeze în mod specific renovările dificil de realizat și creșterea eficienței energetice a clădirilor istorice și/sau a anumitor clădiri de referință. Regiunile sau orașele participante la acest proiect-pilot ar oferi un concept detaliat pentru renovarea clădirii istorice sau a altei clădiri de referință pe care o aleg. Atunci când este selectat pentru a primi finanțare și după finalizarea proiectului de renovare, rezultatele acestui proiect-pilot ar evidenția și mai mult angajamentul autorităților locale și regionale de a avansa către un viitor eficient din punct de vedere energetic și ar putea servi drept exemple clare pentru alte autorități locale și regionale cu privire la modul de renovare a unor clădiri istorice și/sau de referință complexe în regiuni și orașe

| 17. | invită Comisia și statele membre să se asigure că măsurile deja existente în cadrele juridice pentru diferitele programe și instrumente de finanțare aflate la dispoziția orașelor și regiunilor sunt pe deplin aplicate. Având în vedere eforturile suplimentare în materie de eficiență energetică care le sunt solicitate autorităților locale și regionale, este esențial să existe un acces facil al orașelor și regiunilor la diferitele programe și instrumente de finanțare. Această presiune sporită asupra autorităților locale și regionale ar putea, de exemplu, să fie luată în considerare atunci când se analizează punctajul de eligibilitate în evaluarea cererilor de finanțare; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia și statele membre să se asigure că măsurile deja existente în cadrele juridice pentru diferitele programe și instrumente de finanțare aflate la dispoziția orașelor și regiunilor sunt pe deplin aplicate. Având în vedere eforturile suplimentare în materie de eficiență energetică care le sunt solicitate autorităților locale și regionale, este esențial să existe un acces facil al orașelor și regiunilor la diferitele programe și instrumente de finanțare. Această presiune sporită asupra autorităților locale și regionale ar putea, de exemplu, să fie luată în considerare atunci când se analizează punctajul de eligibilitate în evaluarea cererilor de finanțare;

| 18. | regretă lipsa ambiției revizuirii de a stabili obiective clare pentru achizițiile publice verzi și circulare; prin urmare, solicită Comisiei să elaboreze, în cooperare cu autoritățile locale și regionale, proceduri clare, general aplicabile și detaliate privind eficiența și energetică și sustenabilitatea în achizițiile publice pentru a evita regula conform căreia prețul cel mai mic are prioritate; |
| --- | --- |

18.

regretă lipsa ambiției revizuirii de a stabili obiective clare pentru achizițiile publice verzi și circulare; prin urmare, solicită Comisiei să elaboreze, în cooperare cu autoritățile locale și regionale, proceduri clare, general aplicabile și detaliate privind eficiența și energetică și sustenabilitatea în achizițiile publice pentru a evita regula conform căreia prețul cel mai mic are prioritate;

| 19. | subliniază că eficiența energetică, în special în legătură cu întreprinderile și, mai ales, cu industria prelucrătoare, ar trebui avută în vedere alături de plafonul de consum, care se aplică preponderent gospodăriilor; |
| --- | --- |

19.

subliniază că eficiența energetică, în special în legătură cu întreprinderile și, mai ales, cu industria prelucrătoare, ar trebui avută în vedere alături de plafonul de consum, care se aplică preponderent gospodăriilor;

| 20. | subliniază că utilizarea sistemelor de încălzire și răcire centralizată bazate pe unități de cogenerare este cel mai eficient mod de a îmbunătăți calitatea aerului și de a crește eficiența energetică; sprijină, prin urmare, promovarea generării combinate de căldură și de energie electrică și a utilizării eficiente a căldurii reziduale (inclusiv a deșeurilor municipale), acest lucru fiind inevitabil, cu respectarea principiului circularității; recunoaște potențialul căldurii reziduale de a completa soluțiile bazate pe gaze/energie din surse regenerabile, remarcând în același timp că este important să se limiteze emisiile acestora, dată fiind contribuția lor la încălzirea globală; în plus, exploatarea căldurii reziduale provenite din industrie, din centrele de date și din alte activități ale societății ar trebui să fie o măsură complementară, deoarece nu este lipsită de efecte asupra mediului, iar cantitatea de energie din surse regenerabile continuă să fie limitată; |
| --- | --- |

20.

subliniază că utilizarea sistemelor de încălzire și răcire centralizată bazate pe unități de cogenerare este cel mai eficient mod de a îmbunătăți calitatea aerului și de a crește eficiența energetică; sprijină, prin urmare, promovarea generării combinate de căldură și de energie electrică și a utilizării eficiente a căldurii reziduale (inclusiv a deșeurilor municipale), acest lucru fiind inevitabil, cu respectarea principiului circularității; recunoaște potențialul căldurii reziduale de a completa soluțiile bazate pe gaze/energie din surse regenerabile, remarcând în același timp că este important să se limiteze emisiile acestora, dată fiind contribuția lor la încălzirea globală; în plus, exploatarea căldurii reziduale provenite din industrie, din centrele de date și din alte activități ale societății ar trebui să fie o măsură complementară, deoarece nu este lipsită de efecte asupra mediului, iar cantitatea de energie din surse regenerabile continuă să fie limitată;

| 21. | salută faptul că se prevede un calendar clar pentru introducerea sistemelor eficiente de încălzire și răcire centralizată. Totuși, trebuie asigurată suficientă flexibilitate, care să permită adaptarea sistemelor de încălzire și răcire la particularitățile regionale și locale și la nevoile teritoriului; |
| --- | --- |

21.

salută faptul că se prevede un calendar clar pentru introducerea sistemelor eficiente de încălzire și răcire centralizată. Totuși, trebuie asigurată suficientă flexibilitate, care să permită adaptarea sistemelor de încălzire și răcire la particularitățile regionale și locale și la nevoile teritoriului;

| 22. | recunoaște rolul agențiilor locale și regionale pentru energie ca instrumente puternice de promovare a eficienței energetice în întreaga UE și invită Comisia Europeană să sprijine activitățile lor prin intermediul unei rețele și unor fonduri specifice; |
| --- | --- |

22.

recunoaște rolul agențiilor locale și regionale pentru energie ca instrumente puternice de promovare a eficienței energetice în întreaga UE și invită Comisia Europeană să sprijine activitățile lor prin intermediul unei rețele și unor fonduri specifice;

| 23. | este de acord cu temeiul juridic pe care Comisia Europeană bazează competența UE în acest domeniu. În temeiul articolului 194 din TFUE, UE are competența de a adopta măsuri pentru a stimula, inter alia, eficiența energetică. Prin urmare, consideră că propunerea este în conformitate cu principiul subsidiarității, cu condiția ca principiul autonomiei locale, consacrat la articolul 4 din TUE, să fie respectat și ca modificările de mai sus să fie luate în considerare. Măsurile de combatere a sărăciei energetice ar trebui să se întemeieze pe articolul 151 din TFUE. Comitetul Regiunilor consideră că este justificat să se formuleze și să se pună în aplicare un obiectiv european în materie de eficiență energetică. Evaluarea respectării principiului proporționalității este pozitivă. |
| --- | --- |

23.

este de acord cu temeiul juridic pe care Comisia Europeană bazează competența UE în acest domeniu. În temeiul articolului 194 din TFUE, UE are competența de a adopta măsuri pentru a stimula, inter alia

Bruxelles, 28 aprilie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de modificare a Directivei 2012/27/UE (JO L 158, 14.6.2019, p. 125).

1

(2)  Recomandarea Comisiei privind sărăcia energetică, C(2020) 9600 final.

2

(3)  Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 2003/55/CE (JO L 211, 14.8.2009, p. 94).

3

(4)  Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de modificare a Directivei 2012/27/UE (JO L 158, 14.6.2019, p. 125).

4

(5)  Recomandarea Comisiei privind sărăcia energetică, C(2020) 9600 final.

5

(6)  Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 2003/55/CE (JO L 211, 14.8.2009, p. 94).

6

(7)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

7

(8)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

8

(9)  COM/2020/562 final.

9

(10)  A se vedea IRP, „Resource Efficiency and Climate Change” (Utilizarea eficientă a resurselor și schimbările climatice), 2020, și „Emissions Gap Report” (Raportul privind discrepanțele în materie de emisii) al Programului ONU pentru Mediu, 2019. Aceste cifre se referă la utilizarea și exploatarea clădirilor, inclusiv la emisiile indirecte din sectorul energiei electrice și al energiei termice, nu la ciclul lor complet de viață. Carbonul încorporat în construcții este estimat a reprezenta circa 10 % din emisiile anuale totale de gaze cu efect de seră la nivel mondial – a se vedea IRP, „Utilizarea eficientă a resurselor și schimbările climatice”, 2020, și „Raportul privind discrepanțele în materie de emisii” al Programului ONU pentru Mediu, 2019.

10

(11)  COM(2020) 662 final.

11

(12)  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

12

(13)  COM/2020/562 final.

13

(14)  A se vedea IRP, „Resource Efficiency and Climate Change” (Utilizarea eficientă a resurselor și schimbările climatice), 2020, și „Emissions Gap Report” (Raportul privind discrepanțele în materie de emisii) al Programului ONU pentru Mediu, 2019. Aceste cifre se referă la utilizarea și exploatarea clădirilor, inclusiv la emisiile indirecte din sectorul energiei electrice și al energiei termice, nu la ciclul lor complet de viață. Carbonul încorporat în construcții este estimat a reprezenta circa 10 % din emisiile anuale totale de gaze cu efect de seră la nivel mondial – a se vedea IRP, „Utilizarea eficientă a resurselor și schimbările climatice”, 2020, și „Raportul privind discrepanțele în materie de emisii” al Programului ONU pentru Mediu, 2019.

14

(15)  COM(2020) 662 final.

15

(16)  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

16

(17)  https://www.unfpa.org/world-population-trends

17

(18)  https://www.un.org/en/ecosoc/integration/pdf/fact_sheet.pdf

18

(19)  https://www.unfpa.org/world-population-trends

19

(20)  https://www.un.org/en/ecosoc/integration/pdf/fact_sheet.pdf

20

(21)  Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind atribuirea contractelor de concesiune (JO L 94, 28.3.2014, p. 1).

21

(22)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94 28.3.2014, p. 65).

22

(23)  Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind atribuirea contractelor de concesiune (JO L 94, 28.3.2014, p. 1).

23

(24)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

24

(25)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

25

(26)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

26

(27)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

27

(28)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

28

(1)  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

1

(1)  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

1

(29)  Un val de renovări pentru Europa – ecologizarea clădirilor, crearea de locuri de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai (CDR-2786-2020) (JO C 175, 7.5.2021, p. 23).

29

(30)  Există diferite tipuri de prosumatori: prosumatorii casnici care produc energie electrică la domiciliu – în principal prin panouri solare fotovoltaice pe acoperișuri, cooperative energetice conduse de cetățeni sau asociații de locuințe, prosumatori comerciali a căror activitate principală nu este producția de energie electrică și instituții publice precum școlile sau spitalele.

30

(31)  Caracteristici ale clădirilor precum vechimea, forma, utilizarea, proiectarea istorică/arhitecturală, proprietatea, scopul, piața imobiliară locală, valoarea alternativă, costurile de subcontractare și orice lucrări anterioare de renovare.

31

---

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 301/184 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 301/184

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Modificarea Directivei privind energia din surse regenerabile pentru a răspunde noilor obiective climatice pentru 2030

(2022/C 301/16)

| Raportor: | domnul Andries GRYFFROY (BE-AE), membru al unei adunări regionale: Parlamentul flamand |
| --- | --- |
| Document de referință: | Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește promovarea energiei din surse regenerabile și de abrogare a Directivei (UE) 2015/652 a Consiliului
  COM(2021) 557 |

Raportor:

domnul Andries GRYFFROY (BE-AE), membru al unei adunări regionale: Parlamentul flamand

Document de referință:

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește promovarea energiei din surse regenerabile și de abrogare a Directivei (UE) 2015/652 a Consiliului

COM(2021) 557

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | În conformitate cu principiul subsidiarității, Comisia Europeană va adresa orientări statelor membre și autorităților regionale și locale cu privire la proceduri de autorizare adecvate și la mecanisme care să permită accelerarea celor deja existente, pentru a facilita respectarea termenelor de eliberare a autorizațiilor pentru construirea, retehnologizarea și exploatarea de centrale pentru producerea energiei din surse regenerabile și activele necesare pentru racordarea acestora la rețea. Aceste orientări vor fi emise în termen de șase luni de la adoptarea directivei de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 [2021/0218 (COD)]. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În conformitate cu principiul subsidiarității, Comisia Europeană va adresa orientări statelor membre și autorităților regionale și locale cu privire la proceduri de autorizare adecvate și la mecanisme care să permită accelerarea celor deja existente, pentru a facilita respectarea termenelor de eliberare a autorizațiilor pentru construirea, retehnologizarea și exploatarea de centrale pentru producerea energiei din surse regenerabile și activele necesare pentru racordarea acestora la rețea. Aceste orientări vor fi emise în termen de șase luni de la adoptarea directivei de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 [2021/0218 (COD)].

Expunere de motive

Întârzierile în procedurile de autorizare împiedică implementarea efectivă a proiectelor privind energia din surse regenerabile și creează dificultăți în atingerea obiectivelor privind energia din surse regenerabile pentru 2030.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Producția de energie din surse regenerabile are o puternică dimensiune locală.




  Prin urmare, este important ca statele membre să implice pe deplin autoritățile locale și regionale în planificarea și punerea în aplicare a măsurilor naționale în domeniul climei, asigurând accesul direct la finanțare și monitorizând evoluția măsurilor adoptate; după caz, statele membre ar trebui să integreze contribuțiile locale și regionale în planurile naționale privind energia și clima. Regulamentul (UE) 2018/1999 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice ar trebui revizuit în consecință. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Producția de energie din surse regenerabile are o puternică dimensiune locală.

Prin urmare, este important ca statele membre să implice pe deplin autoritățile locale și regionale în planificarea și punerea în aplicare a măsurilor naționale în domeniul climei, asigurând accesul direct la finanțare și monitorizând evoluția măsurilor adoptate; după caz, statele membre ar trebui să integreze contribuțiile locale și regionale în planurile naționale privind energia și clima. Regulamentul (UE) 2018/1999 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice ar trebui revizuit în consecință.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Comisia Europeană și statele membre ar trebui să sprijine angajamentele regionale și locale și o abordare ascendentă pentru a atinge obiectivele Pactului verde european, în special pentru a asigura implantarea pe scară mai largă a surselor regenerabile de energie: acest lucru va contribui nu numai la realizarea obiectivelor UE în materie de climă, ci și la sprijinirea eforturilor UE de a asigura o securitate sporită a aprovizionării în sistemul energetic.




  Planurile regionale și locale în materie de schimbări climatice, indiferent dacă există deja sau sunt în curs de elaborare în conformitate cu reglementările, la fel ca și rețelele precum Convenția primarilor din UE, și inițiativele relevante ale UE, cum ar fi Pactul climatic, misiunea orașelor UE privind orașele inteligente și neutre din punct de vedere al impactului asupra climei, rețeaua C40 și altele, facilitează mecanismele de guvernanță pe mai multe niveluri și joacă un rol esențial în creșterea nivelului de ambiție și de acțiune la nivel local, implicând cetățenii, actorii locali și sectoarele implicate sau afectate de politicile privind schimbările climatice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Comisia Europeană și statele membre ar trebui să sprijine angajamentele regionale și locale și o abordare ascendentă pentru a atinge obiectivele Pactului verde european, în special pentru a asigura implantarea pe scară mai largă a surselor regenerabile de energie: acest lucru va contribui nu numai la realizarea obiectivelor UE în materie de climă, ci și la sprijinirea eforturilor UE de a asigura o securitate sporită a aprovizionării în sistemul energetic.

Planurile regionale și locale în materie de schimbări climatice, indiferent dacă există deja sau sunt în curs de elaborare în conformitate cu reglementările, la fel ca și rețelele precum Convenția primarilor din UE, și inițiativele relevante ale UE, cum ar fi Pactul climatic, misiunea orașelor UE privind orașele inteligente și neutre din punct de vedere al impactului asupra climei, rețeaua C40 și altele, facilitează mecanismele de guvernanță pe mai multe niveluri și joacă un rol esențial în creșterea nivelului de ambiție și de acțiune la nivel local, implicând cetățenii, actorii locali și sectoarele implicate sau afectate de politicile privind schimbările climatice.

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Comunitățile de energie din surse regenerabile reprezintă un instrument esențial pentru promovarea utilizării pe scară largă a surselor regenerabile de energie și pentru realizarea unui sistem energetic descentralizat și sigur, asigurând în același timp beneficii economice și sociale la nivel local.




  Inițiativele privind producția proprie (colectivă) și autoconsumul (colectiv) în clădiri și la nivel centralizat ar trebui facilitate prin reducerea formalităților de obținere a autorizațiilor, reducerea acelor factori care împiedică accesul la rețea, a taxelor de rețea și prin stimularea utilizării de tehnologii precum cele solare fotovoltaice, termice solare, eoliene și geotermale. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Comunitățile de energie din surse regenerabile reprezintă un instrument esențial pentru promovarea utilizării pe scară largă a surselor regenerabile de energie și pentru realizarea unui sistem energetic descentralizat și sigur, asigurând în același timp beneficii economice și sociale la nivel local.

Inițiativele privind producția proprie (colectivă) și autoconsumul (colectiv) în clădiri și la nivel centralizat ar trebui facilitate prin reducerea formalităților de obținere a autorizațiilor, reducerea acelor factori care împiedică accesul la rețea, a taxelor de rețea și prin stimularea utilizării de tehnologii precum cele solare fotovoltaice, termice solare, eoliene și geotermale.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Statele membre efectuează o evaluare a barierelor care împiedică dezvoltarea comunităților de energie din surse regenerabile, astfel cum prevede articolul 22 din Directiva (UE) 2018/2001 revizuită privind energia din surse regenerabile (RED II).




  Comisia Europeană va oferi asistență statelor membre pentru a asigura transpunerea în timp util a directivei, coerența cu cadrele juridice naționale și participarea autorităților regionale și locale. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre efectuează o evaluare a barierelor care împiedică dezvoltarea comunităților de energie din surse regenerabile, astfel cum prevede articolul 22 din Directiva (UE) 2018/2001 revizuită privind energia din surse regenerabile (RED II).

Comisia Europeană va oferi asistență statelor membre pentru a asigura transpunerea în timp util a directivei, coerența cu cadrele juridice naționale și participarea autorităților regionale și locale.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 3

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (1) stabilește un obiectiv obligatoriu al Uniunii de atingere a unei ponderi de cel puțin 32 % a energiei din surse regenerabile în cadrul consumului final brut de energie al Uniunii până în 2030. În conformitate cu Planul privind obiectivul climatic, ponderea energiei din surse regenerabile în cadrul consumului final brut de energie ar trebui să se majoreze la 40 % până în 2030 pentru a realiza obiectivul Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Prin urmare, obiectivul stabilit la articolul 3 din directiva respectivă trebuie să fie majorat. | Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (2) stabilește un obiectiv obligatoriu al Uniunii de atingere a unei ponderi de cel puțin 32 % a energiei din surse regenerabile în cadrul consumului final brut de energie al Uniunii până în 2030. În conformitate cu Planul privind obiectivul climatic, ponderea energiei din surse regenerabile în cadrul consumului final brut de energie ar trebui să se majoreze la
  cel puțin
  40 % până în 2030 pentru a realiza obiectivul Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Prin urmare, obiectivul stabilit la articolul 3 din directiva respectivă trebuie să fie majorat.


  Pentru a contribui la o mai mare securitate a aprovizionării cu energie și pentru a asigura o tranziție mai rapidă și mai eficientă din punctul de vedere al costurilor către un nivel net al emisiilor egal cu zero, Comisia va prezenta o propunere pentru a crește și mai mult obiectivele privind emisiile stabilite la articolul 3 din directivă, sub rezerva efectuării unei evaluări aprofundate a impactului, inclusiv a dimensiunii teritoriale, în cooperare cu Comitetul European al Regiunilor. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (1) stabilește un obiectiv obligatoriu al Uniunii de atingere a unei ponderi de cel puțin 32 % a energiei din surse regenerabile în cadrul consumului final brut de energie al Uniunii până în 2030. În conformitate cu Planul privind obiectivul climatic, ponderea energiei din surse regenerabile în cadrul consumului final brut de energie ar trebui să se majoreze la 40 % până în 2030 pentru a realiza obiectivul Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Prin urmare, obiectivul stabilit la articolul 3 din directiva respectivă trebuie să fie majorat.

Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (2) stabilește un obiectiv obligatoriu al Uniunii de atingere a unei ponderi de cel puțin 32 % a energiei din surse regenerabile în cadrul consumului final brut de energie al Uniunii până în 2030. În conformitate cu Planul privind obiectivul climatic, ponderea energiei din surse regenerabile în cadrul consumului final brut de energie ar trebui să se majoreze la
  cel puțin
  40 % până în 2030 pentru a realiza obiectivul Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Prin urmare, obiectivul stabilit la articolul 3 din directiva respectivă trebuie să fie majorat.

Pentru a contribui la o mai mare securitate a aprovizionării cu energie și pentru a asigura o tranziție mai rapidă și mai eficientă din punctul de vedere al costurilor către un nivel net al emisiilor egal cu zero, Comisia va prezenta o propunere pentru a crește și mai mult obiectivele privind emisiile stabilite la articolul 3 din directivă, sub rezerva efectuării unei evaluări aprofundate a impactului, inclusiv a dimensiunii teritoriale, în cooperare cu Comitetul European al Regiunilor.

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 4

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Situația specifică a regiunilor ultraperiferice și a insulelor, recunoscută la articolul 349 și, respectiv, la articolul 174 din TFUE, necesită o abordare specifică. Aceste teritorii, caracterizate adesea prin sisteme izolate și dependența de combustibilii fosili, sunt afectate de costuri mai ridicate pentru producția de energie și capacitatea de stocare; ele au nevoie de sprijin pentru a valorifica potențialul producției locale de energie din surse regenerabile. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Situația specifică a regiunilor ultraperiferice și a insulelor, recunoscută la articolul 349 și, respectiv, la articolul 174 din TFUE, necesită o abordare specifică. Aceste teritorii, caracterizate adesea prin sisteme izolate și dependența de combustibilii fosili, sunt afectate de costuri mai ridicate pentru producția de energie și capacitatea de stocare; ele au nevoie de sprijin pentru a valorifica potențialul producției locale de energie din surse regenerabile.

Expunere de motive

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | În conformitate cu principiul subsidiarității, Comisia Europeană va adresa orientări statelor membre și autorităților regionale și locale cu privire la proceduri de autorizare adecvate și la mecanisme care să permită accelerarea celor deja existente, pentru a facilita respectarea termenelor de eliberare a autorizațiilor pentru construirea, retehnologizarea și exploatarea de centrale pentru producerea energiei din surse regenerabile și activele necesare pentru racordarea acestora la rețea. Aceste orientări vor fi emise în termen de șase luni de la adoptarea directivei de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 [2021/0218 (COD)]. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În conformitate cu principiul subsidiarității, Comisia Europeană va adresa orientări statelor membre și autorităților regionale și locale cu privire la proceduri de autorizare adecvate și la mecanisme care să permită accelerarea celor deja existente, pentru a facilita respectarea termenelor de eliberare a autorizațiilor pentru construirea, retehnologizarea și exploatarea de centrale pentru producerea energiei din surse regenerabile și activele necesare pentru racordarea acestora la rețea. Aceste orientări vor fi emise în termen de șase luni de la adoptarea directivei de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 [2021/0218 (COD)].

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Considerentul 5

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (5) | Creșterea rapidă a producției de energie electrică din surse regenerabile și competitivitatea din ce în ce mai mare a costurilor acesteia pot fi utilizate pentru a răspunde unei ponderi tot mai mari a cererii de energie, de exemplu, prin utilizarea pompelor de căldură pentru încălzirea spațiilor sau a proceselor industriale la temperatură scăzută, a vehiculelor electrice pentru transport sau a furnalelor electrice din anumite sectoare. Energia electrică din surse regenerabile poate fi utilizată, de asemenea, pentru a produce combustibili sintetici destinați consumului în sectoare ale transporturilor greu de decarbonizat, cum ar fi aviația și transportul maritim. Un cadru pentru electrificare trebuie să permită o coordonare solidă și eficientă și să extindă mecanismele pieței pentru a corela cererea și oferta în spațiu și timp, pentru a stimula investițiile în flexibilitate și pentru a contribui la integrarea unor ponderi mari ale producției variabile de energie electrică din surse regenerabile. Prin urmare, statele membre ar trebui să se asigure că utilizarea energiei electrice din surse regenerabile continuă să crească într-un ritm adecvat pentru a răspunde creșterii cererii. În acest scop, statele membre ar trebui să stabilească un cadru care să includă mecanisme compatibile cu piața pentru a elimina barierele rămase în calea integrării depline în sistemul energetic a unor sisteme energetice sigure și adecvate, adaptate unui nivel ridicat de energie din surse regenerabile, precum și a unor instalații de stocare. În special, acest cadru abordează barierele rămase, inclusiv cele nefinanciare, cum ar fi resursele digitale și umane insuficiente ale autorităților pentru prelucrarea unui număr tot mai mare de cereri de autorizare. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(5)

Creșterea rapidă a producției de energie electrică din surse regenerabile și competitivitatea din ce în ce mai mare a costurilor acesteia pot fi utilizate pentru a răspunde unei ponderi tot mai mari a cererii de energie, de exemplu, prin utilizarea pompelor de căldură pentru încălzirea spațiilor sau a proceselor industriale la temperatură scăzută, a vehiculelor electrice pentru transport sau a furnalelor electrice din anumite sectoare. Energia electrică din surse regenerabile poate fi utilizată, de asemenea, pentru a produce combustibili sintetici destinați consumului în sectoare ale transporturilor greu de decarbonizat, cum ar fi aviația și transportul maritim. Un cadru pentru electrificare trebuie să permită o coordonare solidă și eficientă și să extindă mecanismele pieței pentru a corela cererea și oferta în spațiu și timp, pentru a stimula investițiile în flexibilitate și pentru a contribui la integrarea unor ponderi mari ale producției variabile de energie electrică din surse regenerabile. Prin urmare, statele membre ar trebui să se asigure că utilizarea energiei electrice din surse regenerabile continuă să crească într-un ritm adecvat pentru a răspunde creșterii cererii. În acest scop, statele membre ar trebui să stabilească un cadru care să includă mecanisme compatibile cu piața pentru a elimina barierele rămase în calea integrării depline în sistemul energetic a unor sisteme energetice sigure și adecvate, adaptate unui nivel ridicat de energie din surse regenerabile, precum și a unor instalații de stocare. În special, acest cadru abordează barierele rămase, inclusiv cele nefinanciare, cum ar fi resursele digitale și umane insuficiente ale autorităților pentru prelucrarea unui număr tot mai mare de cereri de autorizare.

| (5) | Creșterea rapidă a producției de energie electrică din surse regenerabile și competitivitatea din ce în ce mai mare a costurilor acesteia pot fi utilizate pentru a răspunde unei ponderi tot mai mari a cererii de energie, de exemplu, prin utilizarea pompelor de căldură pentru încălzirea spațiilor sau a proceselor industriale la temperatură scăzută, a vehiculelor electrice pentru transport sau a furnalelor electrice din anumite sectoare. Energia electrică din surse regenerabile poate fi utilizată, de asemenea, pentru a produce combustibili sintetici destinați consumului în sectoare ale transporturilor greu de decarbonizat, cum ar fi aviația și transportul maritim,
  inclusiv în ceea ce privește combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică și biocombustibilii
  . Un cadru pentru electrificare,
  precum și pentru infrastructurile de aprovizionare cu combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică și biocombustibili
  , trebuie să permită o coordonare solidă și eficientă și să extindă mecanismele pieței pentru a corela cererea și oferta în spațiu și timp, pentru a stimula investițiile în flexibilitate și pentru a contribui la integrarea unor ponderi mari ale producției variabile de energie electrică din surse regenerabile. Prin urmare, statele membre
  , precum și strategiile de import coordonate la nivel european,
  ar trebui să se asigure că utilizarea energiei electrice din surse regenerabile continuă să crească într-un ritm adecvat pentru a răspunde creșterii cererii. În acest scop, statele membre ar trebui să stabilească un cadru care să includă mecanisme compatibile cu piața pentru a elimina barierele rămase în calea integrării depline în sistemul energetic a unor sisteme energetice
  și infrastructuri pentru combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică și biocombustibili care să fie
  sigure și adecvate, adaptate unui nivel ridicat de energie din surse regenerabile, precum și a unor instalații de stocare. În special, acest cadru abordează barierele rămase, inclusiv cele nefinanciare, cum ar fi resursele digitale și umane insuficiente ale autorităților pentru prelucrarea unui număr tot mai mare de cereri de autorizare. |
| --- | --- |

(5)

Creșterea rapidă a producției de energie electrică din surse regenerabile și competitivitatea din ce în ce mai mare a costurilor acesteia pot fi utilizate pentru a răspunde unei ponderi tot mai mari a cererii de energie, de exemplu, prin utilizarea pompelor de căldură pentru încălzirea spațiilor sau a proceselor industriale la temperatură scăzută, a vehiculelor electrice pentru transport sau a furnalelor electrice din anumite sectoare. Energia electrică din surse regenerabile poate fi utilizată, de asemenea, pentru a produce combustibili sintetici destinați consumului în sectoare ale transporturilor greu de decarbonizat, cum ar fi aviația și transportul maritim,
  inclusiv în ceea ce privește combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică și biocombustibilii
  . Un cadru pentru electrificare,
  precum și pentru infrastructurile de aprovizionare cu combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică și biocombustibili
  , trebuie să permită o coordonare solidă și eficientă și să extindă mecanismele pieței pentru a corela cererea și oferta în spațiu și timp, pentru a stimula investițiile în flexibilitate și pentru a contribui la integrarea unor ponderi mari ale producției variabile de energie electrică din surse regenerabile. Prin urmare, statele membre
  , precum și strategiile de import coordonate la nivel european,
  ar trebui să se asigure că utilizarea energiei electrice din surse regenerabile continuă să crească într-un ritm adecvat pentru a răspunde creșterii cererii. În acest scop, statele membre ar trebui să stabilească un cadru care să includă mecanisme compatibile cu piața pentru a elimina barierele rămase în calea integrării depline în sistemul energetic a unor sisteme energetice
  și infrastructuri pentru combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică și biocombustibili care să fie
  sigure și adecvate, adaptate unui nivel ridicat de energie din surse regenerabile, precum și a unor instalații de stocare. În special, acest cadru abordează barierele rămase, inclusiv cele nefinanciare, cum ar fi resursele digitale și umane insuficiente ale autorităților pentru prelucrarea unui număr tot mai mare de cereri de autorizare.

Expunere de motive

Precizarea rolului biocombustibililor și al strategiilor de import pentru nevoile de decarbonizare.

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Considerentul 7

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Cooperarea statelor membre în vederea promovării energiei din surse regenerabile poate lua forma transferurilor statistice, a schemelor de sprijin sau a proiectelor comune. Aceasta permite o utilizare eficientă din punctul de vedere al costurilor a energiei din surse regenerabile în întreaga Europă și contribuie la integrarea pe piață. În ciuda potențialului său, cooperarea a fost foarte limitată, ceea ce a condus la rezultate nesatisfăcătoare în legătură cu eficiența în ceea ce privește creșterea ponderii energiei din surse regenerabile. | Cooperarea statelor membre în vederea promovării energiei din surse regenerabile
  , care poate implica autoritățile locale și regionale,
  poate lua forma transferurilor statistice, a schemelor de sprijin sau a proiectelor comune. Aceasta permite o utilizare eficientă din punctul de vedere al costurilor a energiei din surse regenerabile în întreaga Europă și contribuie la integrarea pe piață. În ciuda potențialului său, cooperarea,
  în special în regiunile transfrontaliere,
  a fost foarte limitată, ceea ce a condus la rezultate nesatisfăcătoare în legătură cu
  rentabilitatea și
  eficiența în ceea ce privește creșterea ponderii energiei din surse regenerabile.


  Proiectele de rețele inteligente în regiunile de frontieră, inclusiv schimburile transfrontaliere de energie electrică de medie tensiune, pot oferi o valoare adăugată ridicată abordării transfrontaliere, deoarece permit o mai mare optimizare a resurselor, conferă conectivitate, flexibilitate și reziliență sistemelor de energie electrică, oferind comunităților locale implicate beneficii societale de mai mare amploare și contribuind la securitatea aprovizionării cu energie a UE. |
| Prin urmare, statele membre ar trebui să fie obligate să testeze cooperarea prin punerea în aplicare a
  unui proiect
  -pilot. Proiectele finanțate prin contribuții naționale în cadrul mecanismului Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile instituit prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1294 ar îndeplini această obligație pentru statele membre implicate. | Prin urmare, statele membre ar trebui să fie obligate să testeze cooperarea prin punerea în aplicare a
  unor proiecte
  -pilot
  , în plus față de cele planificate în cadrul TEN-E. Unul dintre acestea ar trebui să se afle într-o regiune transfrontalieră.
  Proiectele finanțate prin contribuții naționale în cadrul mecanismului Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile instituit prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1294 ar îndeplini această obligație pentru statele membre implicate. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Cooperarea statelor membre în vederea promovării energiei din surse regenerabile poate lua forma transferurilor statistice, a schemelor de sprijin sau a proiectelor comune. Aceasta permite o utilizare eficientă din punctul de vedere al costurilor a energiei din surse regenerabile în întreaga Europă și contribuie la integrarea pe piață. În ciuda potențialului său, cooperarea a fost foarte limitată, ceea ce a condus la rezultate nesatisfăcătoare în legătură cu eficiența în ceea ce privește creșterea ponderii energiei din surse regenerabile.

Cooperarea statelor membre în vederea promovării energiei din surse regenerabile
  , care poate implica autoritățile locale și regionale,
  poate lua forma transferurilor statistice, a schemelor de sprijin sau a proiectelor comune. Aceasta permite o utilizare eficientă din punctul de vedere al costurilor a energiei din surse regenerabile în întreaga Europă și contribuie la integrarea pe piață. În ciuda potențialului său, cooperarea,
  în special în regiunile transfrontaliere,
  a fost foarte limitată, ceea ce a condus la rezultate nesatisfăcătoare în legătură cu
  rentabilitatea și
  eficiența în ceea ce privește creșterea ponderii energiei din surse regenerabile.

Proiectele de rețele inteligente în regiunile de frontieră, inclusiv schimburile transfrontaliere de energie electrică de medie tensiune, pot oferi o valoare adăugată ridicată abordării transfrontaliere, deoarece permit o mai mare optimizare a resurselor, conferă conectivitate, flexibilitate și reziliență sistemelor de energie electrică, oferind comunităților locale implicate beneficii societale de mai mare amploare și contribuind la securitatea aprovizionării cu energie a UE.

Prin urmare, statele membre ar trebui să fie obligate să testeze cooperarea prin punerea în aplicare a
  unui proiect
  -pilot. Proiectele finanțate prin contribuții naționale în cadrul mecanismului Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile instituit prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1294 ar îndeplini această obligație pentru statele membre implicate.

Prin urmare, statele membre ar trebui să fie obligate să testeze cooperarea prin punerea în aplicare a
  unor proiecte
  -pilot
  , în plus față de cele planificate în cadrul TEN-E. Unul dintre acestea ar trebui să se afle într-o regiune transfrontalieră.
  Proiectele finanțate prin contribuții naționale în cadrul mecanismului Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile instituit prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1294 ar îndeplini această obligație pentru statele membre implicate.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Considerentul 7a (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Autoritățile locale și regionale joacă un rol foarte important în cadrul unui sistem energetic integrat și descentralizat. Comisia sprijină autoritățile locale și regionale, inclusiv în teritoriile insulare, în ceea ce privește activitățile transfrontaliere, oferindu-le asistență pentru instituirea unor mecanisme de cooperare, printre care se numără grupările europene de cooperare teritorială (GECT). O cooperare mai strânsă între UE și statele membre și investiții suplimentare în CDI, de exemplu pentru promovarea misiunilor UE, vor crea valoarea adăugată semnificativă necesară pentru atingerea obiectivelor prezentei directive în întreaga UE. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Autoritățile locale și regionale joacă un rol foarte important în cadrul unui sistem energetic integrat și descentralizat. Comisia sprijină autoritățile locale și regionale, inclusiv în teritoriile insulare, în ceea ce privește activitățile transfrontaliere, oferindu-le asistență pentru instituirea unor mecanisme de cooperare, printre care se numără grupările europene de cooperare teritorială (GECT). O cooperare mai strânsă între UE și statele membre și investiții suplimentare în CDI, de exemplu pentru promovarea misiunilor UE, vor crea valoarea adăugată semnificativă necesară pentru atingerea obiectivelor prezentei directive în întreaga UE.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Considerentul 7b (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Mecanismele de finanțare europene, cum ar fi Mecanismul pentru interconectarea Europei și Fondul pentru inovare, finanțează, de asemenea, proiecte de cooperare transfrontalieră la scară mai mică și interconectarea transfrontalieră între state membre și regiuni. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Mecanismele de finanțare europene, cum ar fi Mecanismul pentru interconectarea Europei și Fondul pentru inovare, finanțează, de asemenea, proiecte de cooperare transfrontalieră la scară mai mică și interconectarea transfrontalieră între state membre și regiuni.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Considerentul 7c (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Sunt necesare date și informații exacte pentru a asigura tranziția către un sistem energetic bazat pe tehnologii din domeniul energiei din surse regenerabile la nivel național, regional și local. Aceste date pot fi obținute din diferite surse, de la dispozitive inteligente până la sisteme de observare a Pământului, cum ar fi Copernicus. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Sunt necesare date și informații exacte pentru a asigura tranziția către un sistem energetic bazat pe tehnologii din domeniul energiei din surse regenerabile la nivel național, regional și local. Aceste date pot fi obținute din diferite surse, de la dispozitive inteligente până la sisteme de observare a Pământului, cum ar fi Copernicus.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Considerentul 8

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Strategia privind energia din surse regenerabile offshore introduce un obiectiv ambițios de generare a unei cantități de 300 GW de energie eoliană offshore și de 40 GW de energie oceanică în toate bazinele maritime ale Uniunii până în 2050. Pentru a se asigura această schimbare majoră, va fi necesară o colaborare transfrontalieră între statele membre la nivel de bazin maritim. Prin urmare, statele membre ar trebui să definească împreună cantitatea de energie din surse regenerabile offshore produsă, care urmează să fie utilizată în fiecare bazin maritim până în 2050, cu etape intermediare în 2030 și 2040. Aceste obiective ar trebui să se reflecte în planurile actualizate naționale privind energia și clima care vor fi prezentate în 2023 și 2024 în temeiul Regulamentul (UE) 2018/1999. La stabilirea cantității, statele membre ar trebui să țină seama de potențialul de energie din surse regenerabile offshore al fiecărui bazin maritim, de protecția mediului, de adaptarea la schimbările climatice și de alte utilizări ale mării, precum și de obiectivele de decarbonizare ale Uniunii. În plus, statele membre ar trebui să analizeze tot mai atent posibilitatea de a combina producția de energie din surse regenerabile offshore cu liniile de transport care interconectează mai multe state membre, sub forma unor proiecte hibride sau, într-o etapă ulterioară, a unei rețele mai buclate. Acest lucru ar permite distribuția energiei electrice în direcții diferite, maximizând astfel bunăstarea socioeconomică, optimizând cheltuielile de infrastructură și permițând o utilizare mai durabilă a mării. | Strategia privind energia din surse regenerabile offshore introduce un obiectiv ambițios de generare a unei cantități de 300 GW de energie eoliană offshore și de 40 GW de energie oceanică în toate bazinele maritime ale Uniunii până în 2050. Pentru a se asigura această schimbare majoră, va fi necesară o colaborare transfrontalieră între statele membre
  sau autoritățile lor regionale și locale competente,
  la nivel de bazin maritim. Prin urmare, statele membre ar trebui să definească
  și să aloce
  împreună,
  în planurile lor de amenajare a spațiului maritim, un spațiu adecvat pentru
  cantitatea de energie din surse regenerabile offshore produsă și infrastructura aferentă care urmează să fie utilizată în fiecare bazin maritim până în 2050, cu etape intermediare în 2030 și 2040. Aceste obiective ar trebui să se reflecte în planurile actualizate naționale privind energia și clima care vor fi prezentate în 2023 și 2024 în temeiul Regulamentul (UE) 2018/1999. La stabilirea cantității, statele membre ar trebui să țină seama de potențialul de energie din surse regenerabile offshore al fiecărui bazin maritim, de protecția mediului
  și biodiversitate
  , de adaptarea la schimbările climatice și de alte utilizări ale mării, precum și de obiectivele de decarbonizare ale Uniunii. În plus, statele membre ar trebui să analizeze tot mai atent posibilitatea de a combina producția de energie din surse regenerabile offshore cu
  sistemele de stocare și
  liniile de transport care interconectează mai multe state membre, sub forma unor proiecte hibride sau, într-o etapă ulterioară, a unei rețele mai buclate. Acest lucru ar permite distribuția energiei electrice în direcții diferite, maximizând astfel bunăstarea socioeconomică, optimizând cheltuielile de infrastructură și permițând o utilizare mai durabilă a mării. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Strategia privind energia din surse regenerabile offshore introduce un obiectiv ambițios de generare a unei cantități de 300 GW de energie eoliană offshore și de 40 GW de energie oceanică în toate bazinele maritime ale Uniunii până în 2050. Pentru a se asigura această schimbare majoră, va fi necesară o colaborare transfrontalieră între statele membre la nivel de bazin maritim. Prin urmare, statele membre ar trebui să definească împreună cantitatea de energie din surse regenerabile offshore produsă, care urmează să fie utilizată în fiecare bazin maritim până în 2050, cu etape intermediare în 2030 și 2040. Aceste obiective ar trebui să se reflecte în planurile actualizate naționale privind energia și clima care vor fi prezentate în 2023 și 2024 în temeiul Regulamentul (UE) 2018/1999. La stabilirea cantității, statele membre ar trebui să țină seama de potențialul de energie din surse regenerabile offshore al fiecărui bazin maritim, de protecția mediului, de adaptarea la schimbările climatice și de alte utilizări ale mării, precum și de obiectivele de decarbonizare ale Uniunii. În plus, statele membre ar trebui să analizeze tot mai atent posibilitatea de a combina producția de energie din surse regenerabile offshore cu liniile de transport care interconectează mai multe state membre, sub forma unor proiecte hibride sau, într-o etapă ulterioară, a unei rețele mai buclate. Acest lucru ar permite distribuția energiei electrice în direcții diferite, maximizând astfel bunăstarea socioeconomică, optimizând cheltuielile de infrastructură și permițând o utilizare mai durabilă a mării.

Strategia privind energia din surse regenerabile offshore introduce un obiectiv ambițios de generare a unei cantități de 300 GW de energie eoliană offshore și de 40 GW de energie oceanică în toate bazinele maritime ale Uniunii până în 2050. Pentru a se asigura această schimbare majoră, va fi necesară o colaborare transfrontalieră între statele membre
  sau autoritățile lor regionale și locale competente,
  la nivel de bazin maritim. Prin urmare, statele membre ar trebui să definească
  și să aloce
  împreună,
  în planurile lor de amenajare a spațiului maritim, un spațiu adecvat pentru
  cantitatea de energie din surse regenerabile offshore produsă și infrastructura aferentă care urmează să fie utilizată în fiecare bazin maritim până în 2050, cu etape intermediare în 2030 și 2040. Aceste obiective ar trebui să se reflecte în planurile actualizate naționale privind energia și clima care vor fi prezentate în 2023 și 2024 în temeiul Regulamentul (UE) 2018/1999. La stabilirea cantității, statele membre ar trebui să țină seama de potențialul de energie din surse regenerabile offshore al fiecărui bazin maritim, de protecția mediului
  și biodiversitate
  , de adaptarea la schimbările climatice și de alte utilizări ale mării, precum și de obiectivele de decarbonizare ale Uniunii. În plus, statele membre ar trebui să analizeze tot mai atent posibilitatea de a combina producția de energie din surse regenerabile offshore cu
  sistemele de stocare și
  liniile de transport care interconectează mai multe state membre, sub forma unor proiecte hibride sau, într-o etapă ulterioară, a unei rețele mai buclate. Acest lucru ar permite distribuția energiei electrice în direcții diferite, maximizând astfel bunăstarea socioeconomică, optimizând cheltuielile de infrastructură și permițând o utilizare mai durabilă a mării.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Considerentul 19

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Activele de stocare distribuite, cum ar fi bateriile de uz casnic și bateriile vehiculelor electrice, au potențialul de a oferi rețelei servicii de flexibilitate și de echilibrare considerabile prin agregare. Pentru a facilita dezvoltarea unor astfel de servicii, dispozițiile de reglementare privind conectarea și exploatarea activelor de stocare, cum ar fi tarifele, termenele de angajament și specificațiile de conectare, ar trebui să fie concepute astfel încât să nu împiedice potențialul tuturor activelor de stocare, inclusiv al celor mici și mobile, pentru a oferi servicii de flexibilitate și de echilibrare sistemului și pentru a contribui la pătrunderea în continuare a energiei electrice din surse regenerabile, în comparație cu activele fixe de stocare mai mari. | Activele de stocare distribuite, cum ar fi bateriile de uz
  comunitar și
  casnic și bateriile vehiculelor electrice, au potențialul de a oferi rețelei servicii de flexibilitate și de echilibrare considerabile prin agregare. Pentru a facilita dezvoltarea unor astfel de servicii, dispozițiile de reglementare privind conectarea și exploatarea activelor de stocare, cum ar fi tarifele, termenele de angajament și specificațiile de conectare, ar trebui să fie concepute astfel încât să nu împiedice potențialul tuturor activelor de stocare, inclusiv al celor mici și mobile, pentru a oferi servicii de flexibilitate și de echilibrare sistemului și pentru a contribui la pătrunderea în continuare a energiei electrice din surse regenerabile, în comparație cu activele fixe de stocare mai mari. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Activele de stocare distribuite, cum ar fi bateriile de uz casnic și bateriile vehiculelor electrice, au potențialul de a oferi rețelei servicii de flexibilitate și de echilibrare considerabile prin agregare. Pentru a facilita dezvoltarea unor astfel de servicii, dispozițiile de reglementare privind conectarea și exploatarea activelor de stocare, cum ar fi tarifele, termenele de angajament și specificațiile de conectare, ar trebui să fie concepute astfel încât să nu împiedice potențialul tuturor activelor de stocare, inclusiv al celor mici și mobile, pentru a oferi servicii de flexibilitate și de echilibrare sistemului și pentru a contribui la pătrunderea în continuare a energiei electrice din surse regenerabile, în comparație cu activele fixe de stocare mai mari.

Activele de stocare distribuite, cum ar fi bateriile de uz
  comunitar și
  casnic și bateriile vehiculelor electrice, au potențialul de a oferi rețelei servicii de flexibilitate și de echilibrare considerabile prin agregare. Pentru a facilita dezvoltarea unor astfel de servicii, dispozițiile de reglementare privind conectarea și exploatarea activelor de stocare, cum ar fi tarifele, termenele de angajament și specificațiile de conectare, ar trebui să fie concepute astfel încât să nu împiedice potențialul tuturor activelor de stocare, inclusiv al celor mici și mobile, pentru a oferi servicii de flexibilitate și de echilibrare sistemului și pentru a contribui la pătrunderea în continuare a energiei electrice din surse regenerabile, în comparație cu activele fixe de stocare mai mari.

Expunere de motive

Bateriile de la nivelul sistemului comunitar se dovedesc a avea o funcționare mai sigură și necesită mai puține investiții în comparație cu bateriile de uz casnic.

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Considerentul 22

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică pot fi utilizați în scopuri energetice, dar și în scopuri neenergetice, ca materii prime în industrii precum cea siderurgică sau cea a produselor chimice. Utilizarea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică în ambele scopuri le exploatează pe deplin potențialul de a înlocui combustibilii fosili utilizați ca materii prime și de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră în industrie și, prin urmare, ar trebui să fie inclusă într-un obiectiv privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică. Măsurile naționale de sprijinire a utilizării combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică în industrie nu ar trebui să conducă la creșteri nete ale poluării cauzate de creșterea cererii de producție de energie electrică care este satisfăcută de cei mai poluanți combustibili fosili, cum ar fi cărbunele, motorina, lignitul, turba și șistul bituminos. | Combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică pot fi utilizați în scopuri energetice, dar și în scopuri neenergetice, ca materii prime în industrii precum cea siderurgică sau cea a produselor chimice
  , pentru care sunt, de regulă, singura opțiune de decarbonizare, și în cazul cărora utilizarea are o eficacitate ridicată dovedită în evitarea emisiilor de gaze cu efect de seră
  . Utilizarea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică în ambele scopuri le exploatează pe deplin potențialul de a înlocui combustibilii fosili utilizați ca materii prime și de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră în industrie și, prin urmare, ar trebui să fie inclusă într-un obiectiv privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică. Măsurile naționale de sprijinire a utilizării combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică în industrie nu ar trebui să conducă la creșteri nete ale poluării cauzate de creșterea cererii de producție de energie electrică care este satisfăcută de cei mai poluanți combustibili fosili, cum ar fi cărbunele, motorina, lignitul, turba și șistul bituminos. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică pot fi utilizați în scopuri energetice, dar și în scopuri neenergetice, ca materii prime în industrii precum cea siderurgică sau cea a produselor chimice. Utilizarea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică în ambele scopuri le exploatează pe deplin potențialul de a înlocui combustibilii fosili utilizați ca materii prime și de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră în industrie și, prin urmare, ar trebui să fie inclusă într-un obiectiv privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică. Măsurile naționale de sprijinire a utilizării combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică în industrie nu ar trebui să conducă la creșteri nete ale poluării cauzate de creșterea cererii de producție de energie electrică care este satisfăcută de cei mai poluanți combustibili fosili, cum ar fi cărbunele, motorina, lignitul, turba și șistul bituminos.

Combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică pot fi utilizați în scopuri energetice, dar și în scopuri neenergetice, ca materii prime în industrii precum cea siderurgică sau cea a produselor chimice
  , pentru care sunt, de regulă, singura opțiune de decarbonizare, și în cazul cărora utilizarea are o eficacitate ridicată dovedită în evitarea emisiilor de gaze cu efect de seră
  . Utilizarea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică în ambele scopuri le exploatează pe deplin potențialul de a înlocui combustibilii fosili utilizați ca materii prime și de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră în industrie și, prin urmare, ar trebui să fie inclusă într-un obiectiv privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică. Măsurile naționale de sprijinire a utilizării combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică în industrie nu ar trebui să conducă la creșteri nete ale poluării cauzate de creșterea cererii de producție de energie electrică care este satisfăcută de cei mai poluanți combustibili fosili, cum ar fi cărbunele, motorina, lignitul, turba și șistul bituminos.

Expunere de motive

Dintr-o perspectivă transsectorială, utilizarea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică, cum ar fi hidrogenul din surse regenerabile ca materie primă în industria siderurgică sau chimică, este deosebit de importantă pentru decarbonizare.

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Considerentul 29

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Utilizarea combustibililor din surse regenerabile și a energiei electrice din surse regenerabile în transporturi poate contribui la decarbonizarea în mod rentabil a sectorului transporturilor din Uniune și poate îmbunătăți, printre altele, diversificarea energetică din sectorul respectiv, concomitent cu promovarea inovării, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă în cadrul economiei Uniunii și cu reducerea dependenței de importurile de energie. În vederea atingerii obiectivului mai ambițios de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră definit de Uniune, nivelul energiei din surse regenerabile furnizate pentru toate modurile de transport din Uniune ar trebui să crească. Exprimarea obiectivului în domeniul transporturilor ca obiectiv de reducere a intensității gazelor cu efect de seră ar stimula utilizarea din ce în ce mai sporită a combustibililor cei mai rentabili și mai eficienți din punctul de vedere al reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră în sectorul transporturilor. În plus, un obiectiv de reducere a intensității gazelor cu efect de seră ar stimula inovarea și ar stabili o valoare de referință clară pentru a face comparații între tipurile de combustibili și energia electrică din surse regenerabile, în funcție de intensitatea gazelor cu efect de seră. În plus, creșterea nivelului obiectivului bazat pe energie privind biocombustibilii avansați și biogazul și introducerea unui obiectiv privind combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică ar asigura o utilizare sporită a combustibililor din surse regenerabile cu cel mai mic impact asupra mediului în modurile de transport dificil de electrificat. Atingerea acestor obiective ar trebui să fie asigurată prin obligații impuse furnizorilor de combustibili, precum și prin alte măsuri incluse în [Regulamentul (UE) 2021/XXX privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim – FuelEU în domeniul maritim și în Regulamentul (UE) 2021/XXX privind asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru un transport aerian durabil]. Obligațiile specifice ale furnizorilor de combustibili de aviație ar trebui stabilite numai în temeiul [Regulamentului (UE) 2021/XXX privind asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru un transport aerian durabil]. | Utilizarea combustibililor din surse regenerabile și a energiei electrice din surse regenerabile în transporturi poate contribui la decarbonizarea în mod rentabil a sectorului transporturilor din Uniune și poate îmbunătăți, printre altele, diversificarea energetică din sectorul respectiv, concomitent cu promovarea inovării, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă în cadrul economiei Uniunii și cu reducerea dependenței de importurile de energie. În vederea atingerii obiectivului mai ambițios de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră definit de Uniune, nivelul energiei din surse regenerabile furnizate pentru toate modurile de transport din Uniune ar trebui să crească. Exprimarea obiectivului în domeniul transporturilor ca obiectiv de reducere a intensității gazelor cu efect de seră ar stimula utilizarea din ce în ce mai sporită a combustibililor cei mai rentabili și mai eficienți din punctul de vedere al reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră în sectorul transporturilor. În plus, un obiectiv de reducere a intensității gazelor cu efect de seră ar stimula inovarea și ar stabili o valoare de referință clară pentru a face comparații între tipurile de combustibili și energia electrică din surse regenerabile, în funcție de intensitatea gazelor cu efect de seră. În plus, creșterea nivelului obiectivului bazat pe energie privind biocombustibilii avansați și biogazul și introducerea unui obiectiv privind combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică ar asigura o utilizare sporită a combustibililor din surse regenerabile cu cel mai mic impact asupra mediului în modurile de transport
  și regiunile
  dificil de electrificat. Atingerea acestor obiective ar trebui să fie asigurată prin obligații impuse furnizorilor de combustibili, precum și prin alte măsuri incluse în [Regulamentul (UE) 2021/XXX privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim – FuelEU în domeniul maritim și în Regulamentul (UE) 2021/XXX privind asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru un transport aerian durabil]. Obligațiile specifice ale furnizorilor de combustibili de aviație ar trebui stabilite numai în temeiul [Regulamentului (UE) 2021/XXX privind asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru un transport aerian durabil]. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Utilizarea combustibililor din surse regenerabile și a energiei electrice din surse regenerabile în transporturi poate contribui la decarbonizarea în mod rentabil a sectorului transporturilor din Uniune și poate îmbunătăți, printre altele, diversificarea energetică din sectorul respectiv, concomitent cu promovarea inovării, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă în cadrul economiei Uniunii și cu reducerea dependenței de importurile de energie. În vederea atingerii obiectivului mai ambițios de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră definit de Uniune, nivelul energiei din surse regenerabile furnizate pentru toate modurile de transport din Uniune ar trebui să crească. Exprimarea obiectivului în domeniul transporturilor ca obiectiv de reducere a intensității gazelor cu efect de seră ar stimula utilizarea din ce în ce mai sporită a combustibililor cei mai rentabili și mai eficienți din punctul de vedere al reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră în sectorul transporturilor. În plus, un obiectiv de reducere a intensității gazelor cu efect de seră ar stimula inovarea și ar stabili o valoare de referință clară pentru a face comparații între tipurile de combustibili și energia electrică din surse regenerabile, în funcție de intensitatea gazelor cu efect de seră. În plus, creșterea nivelului obiectivului bazat pe energie privind biocombustibilii avansați și biogazul și introducerea unui obiectiv privind combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică ar asigura o utilizare sporită a combustibililor din surse regenerabile cu cel mai mic impact asupra mediului în modurile de transport dificil de electrificat. Atingerea acestor obiective ar trebui să fie asigurată prin obligații impuse furnizorilor de combustibili, precum și prin alte măsuri incluse în [Regulamentul (UE) 2021/XXX privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim – FuelEU în domeniul maritim și în Regulamentul (UE) 2021/XXX privind asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru un transport aerian durabil]. Obligațiile specifice ale furnizorilor de combustibili de aviație ar trebui stabilite numai în temeiul [Regulamentului (UE) 2021/XXX privind asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru un transport aerian durabil].

Utilizarea combustibililor din surse regenerabile și a energiei electrice din surse regenerabile în transporturi poate contribui la decarbonizarea în mod rentabil a sectorului transporturilor din Uniune și poate îmbunătăți, printre altele, diversificarea energetică din sectorul respectiv, concomitent cu promovarea inovării, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă în cadrul economiei Uniunii și cu reducerea dependenței de importurile de energie. În vederea atingerii obiectivului mai ambițios de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră definit de Uniune, nivelul energiei din surse regenerabile furnizate pentru toate modurile de transport din Uniune ar trebui să crească. Exprimarea obiectivului în domeniul transporturilor ca obiectiv de reducere a intensității gazelor cu efect de seră ar stimula utilizarea din ce în ce mai sporită a combustibililor cei mai rentabili și mai eficienți din punctul de vedere al reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră în sectorul transporturilor. În plus, un obiectiv de reducere a intensității gazelor cu efect de seră ar stimula inovarea și ar stabili o valoare de referință clară pentru a face comparații între tipurile de combustibili și energia electrică din surse regenerabile, în funcție de intensitatea gazelor cu efect de seră. În plus, creșterea nivelului obiectivului bazat pe energie privind biocombustibilii avansați și biogazul și introducerea unui obiectiv privind combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică ar asigura o utilizare sporită a combustibililor din surse regenerabile cu cel mai mic impact asupra mediului în modurile de transport
  și regiunile
  dificil de electrificat. Atingerea acestor obiective ar trebui să fie asigurată prin obligații impuse furnizorilor de combustibili, precum și prin alte măsuri incluse în [Regulamentul (UE) 2021/XXX privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim – FuelEU în domeniul maritim și în Regulamentul (UE) 2021/XXX privind asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru un transport aerian durabil]. Obligațiile specifice ale furnizorilor de combustibili de aviație ar trebui stabilite numai în temeiul [Regulamentului (UE) 2021/XXX privind asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru un transport aerian durabil].

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Considerentul 33

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Electrificarea directă a sectoarelor de utilizare finală, inclusiv a sectorului transporturilor, contribuie la eficiență și facilitează tranziția către un sistem energetic bazat pe energie din surse regenerabile. Prin urmare, aceasta constituie, în sine, un mijloc eficient de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Așadar, nu este necesară crearea unui cadru privind adiționalitatea care să se aplice
  în mod specific
  energiei electrice din surse regenerabile
  furnizate vehiculelor electrice în sectorul transporturilor
  . | Electrificarea directă a sectoarelor de utilizare finală, inclusiv a sectorului transporturilor, contribuie la eficiență și facilitează tranziția către un sistem energetic bazat pe energie din surse regenerabile. Prin urmare, aceasta constituie, în sine, un mijloc eficient de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Așadar, nu este necesară crearea unui cadru privind adiționalitatea care să se aplice energiei electrice din surse regenerabile
  care este utilizată pentru a produce combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Electrificarea directă a sectoarelor de utilizare finală, inclusiv a sectorului transporturilor, contribuie la eficiență și facilitează tranziția către un sistem energetic bazat pe energie din surse regenerabile. Prin urmare, aceasta constituie, în sine, un mijloc eficient de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Așadar, nu este necesară crearea unui cadru privind adiționalitatea care să se aplice
  în mod specific
  energiei electrice din surse regenerabile
  furnizate vehiculelor electrice în sectorul transporturilor
  .

Electrificarea directă a sectoarelor de utilizare finală, inclusiv a sectorului transporturilor, contribuie la eficiență și facilitează tranziția către un sistem energetic bazat pe energie din surse regenerabile. Prin urmare, aceasta constituie, în sine, un mijloc eficient de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Așadar, nu este necesară crearea unui cadru privind adiționalitatea care să se aplice energiei electrice din surse regenerabile
  care este utilizată pentru a produce combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică
  .

Expunere de motive

Principiul adiționalității afectează în mod disproporționat țările care au deja o pondere ridicată de energie electrică din surse regenerabile în sistemul lor energetic. În plus, principiile adiționalității și corelării complică analiza economică deja dificilă a electrolizei și a extinderii producției de hidrogen verde.

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Considerentul 34

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| întrucât combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică trebuie luați în considerare ca energie din surse regenerabile, indiferent de sectorul în care sunt consumați, normele de stabilire a naturii lor regenerabile atunci când sunt produși din energie electrică,
  care erau aplicabile numai acelor combustibili atunci când sunt consumați în sectorul transporturilor
  , ar trebui să
  fie extinse la toți combustibilii
  din surse regenerabile de origine nebiologică, indiferent de sectorul în care sunt consumați. | întrucât combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică trebuie luați în considerare ca energie din surse regenerabile, indiferent de sectorul în care sunt consumați, normele de stabilire a naturii lor regenerabile atunci când sunt produși din energie electrică, ar trebui să
  se aplice tuturor combustibililor
  din surse regenerabile de origine nebiologică, indiferent de sectorul în care sunt consumați. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

întrucât combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică trebuie luați în considerare ca energie din surse regenerabile, indiferent de sectorul în care sunt consumați, normele de stabilire a naturii lor regenerabile atunci când sunt produși din energie electrică,
  care erau aplicabile numai acelor combustibili atunci când sunt consumați în sectorul transporturilor
  , ar trebui să
  fie extinse la toți combustibilii
  din surse regenerabile de origine nebiologică, indiferent de sectorul în care sunt consumați.

întrucât combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică trebuie luați în considerare ca energie din surse regenerabile, indiferent de sectorul în care sunt consumați, normele de stabilire a naturii lor regenerabile atunci când sunt produși din energie electrică, ar trebui să
  se aplice tuturor combustibililor
  din surse regenerabile de origine nebiologică, indiferent de sectorul în care sunt consumați.

Expunere de motive

Adoptarea combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică ar trebui să fie independentă de utilizarea finală a energiei și să se aplice tuturor sectoarelor.

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Considerentul 36

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Directiva (UE) 2018/2001 a consolidat cadrul de durabilitate a bioenergiei și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prin stabilirea de criterii pentru toate sectoarele de utilizare finală. Aceasta a stabilit norme specifice pentru biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă forestieră, solicitând sustenabilitatea operațiunilor de recoltare și contabilizarea emisiilor legate de schimbarea destinației terenurilor. Pentru a obține o protecție sporită a habitatelor deosebit de bogate în biodiversitate și bogate în carbon, cum ar fi pădurile primare, pădurile foarte bogate în biodiversitate, pășunile și turbăriile, ar trebui introduse excluderi și limitări ale surselor de biomasă forestieră din zonele respective, în conformitate cu abordarea privind biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă agricolă. În plus, criteriile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui să se aplice și instalațiilor existente bazate pe biomasă, pentru a se asigura că producția de bioenergie în toate aceste instalații duce la reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră în comparație cu energia produsă din combustibili fosili. | Directiva (UE) 2018/2001 a consolidat cadrul de durabilitate a bioenergiei și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prin stabilirea de criterii pentru toate sectoarele de utilizare finală. Aceasta a stabilit norme specifice pentru biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă forestieră, solicitând sustenabilitatea operațiunilor de recoltare și contabilizarea emisiilor legate de schimbarea destinației terenurilor.


  Astfel de criterii de durabilitate ar trebui menținute, alături de legislația națională, pentru a ține seama de diferitele situații naționale și regionale.


  Pentru a obține o protecție sporită a habitatelor deosebit de bogate în biodiversitate și bogate în carbon, cum ar fi pădurile primare, pădurile foarte bogate în biodiversitate, pășunile și turbăriile, ar trebui introduse excluderi și limitări ale surselor de biomasă forestieră din zonele respective, în conformitate cu abordarea privind biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă agricolă. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Directiva (UE) 2018/2001 a consolidat cadrul de durabilitate a bioenergiei și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prin stabilirea de criterii pentru toate sectoarele de utilizare finală. Aceasta a stabilit norme specifice pentru biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă forestieră, solicitând sustenabilitatea operațiunilor de recoltare și contabilizarea emisiilor legate de schimbarea destinației terenurilor. Pentru a obține o protecție sporită a habitatelor deosebit de bogate în biodiversitate și bogate în carbon, cum ar fi pădurile primare, pădurile foarte bogate în biodiversitate, pășunile și turbăriile, ar trebui introduse excluderi și limitări ale surselor de biomasă forestieră din zonele respective, în conformitate cu abordarea privind biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă agricolă. În plus, criteriile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui să se aplice și instalațiilor existente bazate pe biomasă, pentru a se asigura că producția de bioenergie în toate aceste instalații duce la reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră în comparație cu energia produsă din combustibili fosili.

Directiva (UE) 2018/2001 a consolidat cadrul de durabilitate a bioenergiei și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prin stabilirea de criterii pentru toate sectoarele de utilizare finală. Aceasta a stabilit norme specifice pentru biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă forestieră, solicitând sustenabilitatea operațiunilor de recoltare și contabilizarea emisiilor legate de schimbarea destinației terenurilor.

Astfel de criterii de durabilitate ar trebui menținute, alături de legislația națională, pentru a ține seama de diferitele situații naționale și regionale.

Pentru a obține o protecție sporită a habitatelor deosebit de bogate în biodiversitate și bogate în carbon, cum ar fi pădurile primare, pădurile foarte bogate în biodiversitate, pășunile și turbăriile, ar trebui introduse excluderi și limitări ale surselor de biomasă forestieră din zonele respective, în conformitate cu abordarea privind biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din biomasă agricolă.

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (1)

Directiva (UE) 2018/2001

Articolul 2 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Directiva (UE) 2018/2001 se modifică după cum urmează: | Directiva (UE) 2018/2001 se modifică după cum urmează: |
| (1) | La articolul 2, al doilea paragraf se modifică după cum urmează: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Directiva (UE) 2018/2001 se modifică după cum urmează:

Directiva (UE) 2018/2001 se modifică după cum urmează:

(1)

La articolul 2, al doilea paragraf se modifică după cum urmează:

| (1) | La articolul 2, al doilea paragraf se modifică după cum urmează: |
| --- | --- |

(1)

La articolul 2, al doilea paragraf se modifică după cum urmează:

| | (a) | punctul 16 se înlocuiește cu următorul text:










  „16. | «comunitate de energie din surse regenerabile» înseamnă o entitate juridică:










  (a) | care, în conformitate cu dreptul intern aplicabil, are la bază o participare deschisă și voluntară, este autonomă și este controlată efectiv de acționari sau membri situați în apropierea proiectelor privind sursele regenerabile de energie deținute și dezvoltate de respectiva entitate juridică; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(a)

punctul 16 se înlocuiește cu următorul text:

„16.

«comunitate de energie din surse regenerabile» înseamnă o entitate juridică:

(a)

care, în conformitate cu dreptul intern aplicabil, are la bază o participare deschisă și voluntară, este autonomă și este controlată efectiv de acționari sau membri situați în apropierea proiectelor privind sursele regenerabile de energie deținute și dezvoltate de respectiva entitate juridică;

| (b) | ai cărei acționari sau membri sunt persoane fizice, IMM-uri sau autorități locale și regionale, inclusiv municipalități; |
| --- | --- |

(b)

ai cărei acționari sau membri sunt persoane fizice, IMM-uri sau autorități locale și regionale, inclusiv municipalități;

| (c) | al cărei obiectiv principal este să ofere avantaje comunitare economice, sociale sau de mediu acționarilor ori membrilor săi sau zonelor locale în care își desfășoară activitatea, mai degrabă decât profituri financiare”; |
| --- | --- |

(c)

al cărei obiectiv principal este să ofere avantaje comunitare economice, sociale sau de mediu acționarilor ori membrilor săi sau zonelor locale în care își desfășoară activitatea, mai degrabă decât profituri financiare”;

| | (a) | punctul 36 se înlocuiește cu următorul text:






  „36. | «combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică» înseamnă combustibili lichizi și gazoși al căror conținut energetic
  provine
  din surse regenerabile, altele decât biomasa;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

punctul 36 se înlocuiește cu următorul text:

„36.

«combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică» înseamnă combustibili lichizi și gazoși al căror conținut energetic
  provine
  din surse regenerabile, altele decât biomasa;”;

| | (b) | punctul 36 se înlocuiește cu următorul text:






  „(36) | «combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică» înseamnă combustibili lichizi și gazoși al căror conținut energetic
  și materie primă de origine provin
  din surse regenerabile, altele decât biomasa”; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

punctul 36 se înlocuiește cu următorul text:

„(36)

«combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică» înseamnă combustibili lichizi și gazoși al căror conținut energetic
  și materie primă de origine provin
  din surse regenerabile, altele decât biomasa”;

| | (b) | punctul 47 se înlocuiește cu următorul text:






  „47. | «valoare implicită» înseamnă o valoare derivată dintr-o valoare tipică prin aplicarea unor factori predeterminați, care poate, în anumite condiții specificate de prezenta directivă, să fie utilizată în locul unei valori efective;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

punctul 47 se înlocuiește cu următorul text:

„47.

«valoare implicită» înseamnă o valoare derivată dintr-o valoare tipică prin aplicarea unor factori predeterminați, care poate, în anumite condiții specificate de prezenta directivă, să fie utilizată în locul unei valori efective;”;

| | (
  c
  ) | punctul 47 se înlocuiește cu următorul text:






  „47. | «valoare implicită» înseamnă o valoare derivată dintr-o valoare tipică prin aplicarea unor factori predeterminați, care poate, în anumite condiții specificate de prezenta directivă, să fie utilizată în locul unei valori efective;”. |
| --- | --- | --- | --- |

(
  c
  )

punctul 47 se înlocuiește cu următorul text:

„47.

«valoare implicită» înseamnă o valoare derivată dintr-o valoare tipică prin aplicarea unor factori predeterminați, care poate, în anumite condiții specificate de prezenta directivă, să fie utilizată în locul unei valori efective;”.

Expunere de motive

Și autoritățile regionale pot contribui în mare măsură la producția descentralizată de energie din surse regenerabile.

Formularea actuală a definiției de la punctul 36 ar putea include în această tipologie și combustibilii produși din materii prime neregenerabile (petrol, gaze naturale etc.) care sunt sintetizați pornind de la o sursă de energie regenerabilă (energie termică sau electrică din surse regenerabile). Se propune modificarea formulării astfel încât să se evite includerea în această tipologie a combustibililor produși din petrol, gaze naturale și a altor combustibili de origine fosilă. Se înțelege că scopul urmărit prin intermediul articolelor care fac referire la această definiție nu este acela de a considera drept regenerabili combustibilii care sunt produși din materii prime neregenerabile.

Amendamentul 22

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (1) litera (c)

Directiva (UE) 2018/2001

Articolul 2 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | „14p. | «baterie de uz comunitar» înseamnă o baterie reîncărcabilă, de sine stătătoare, cu o capacitate nominală mai mare de 50 kwh, care este adecvată pentru instalare și utilizare într-un mediu rezidențial, comercial sau industrial și este deținută în comun de autoconsumatori de energie din surse regenerabile sau de o comunitate de energie din surse regenerabile; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

„14p.

| 14q. | «proiect comun» înseamnă orice întreprindere transnațională comună între regiuni, orașe sau state membre, din punct de vedere juridic, tehnic sau financiar, pentru producerea de energie din surse regenerabile, care nu ar fi posibilă fără cooperarea respectivă;” |
| --- | --- |

14q.

Expunere de motive

Bateriile de la nivelul sistemului comunitar se dovedesc a avea o funcționare mai sigură și necesită mai puține investiții în comparație cu bateriile de uz casnic.

Amendamentul 23

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (2) litera (b)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (b) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   statele membre iau măsuri pentru a se asigura că energia din biomasă este produsă astfel încât să se reducă la minimum distorsiunile nedorite pe piața materiilor prime de biomasă și efectele dăunătoare asupra biodiversității. În acest scop, statele membre țin seama de ierarhia deșeurilor prevăzută la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE și de principiul unei utilizări în cascadă menționat la al treilea paragraf. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(b)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   statele membre iau măsuri pentru a se asigura că energia din biomasă este produsă astfel încât să se reducă la minimum distorsiunile nedorite pe piața materiilor prime de biomasă și efectele dăunătoare asupra biodiversității. În acest scop, statele membre țin seama de ierarhia deșeurilor prevăzută la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE și de principiul unei utilizări în cascadă menționat la al treilea paragraf.

| (b) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   statele membre iau măsuri pentru a se asigura că energia din biomasă este produsă astfel încât să se reducă la minimum distorsiunile nedorite pe piața materiilor prime de biomasă și efectele dăunătoare asupra biodiversității. În acest scop, statele membre țin seama de ierarhia deșeurilor prevăzută la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE și de principiul unei utilizări în cascadă menționat la al treilea paragraf. |
| --- | --- |

(b)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   statele membre iau măsuri pentru a se asigura că energia din biomasă este produsă astfel încât să se reducă la minimum distorsiunile nedorite pe piața materiilor prime de biomasă și efectele dăunătoare asupra biodiversității. În acest scop, statele membre țin seama de ierarhia deșeurilor prevăzută la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE și de principiul unei utilizări în cascadă menționat la al treilea paragraf.

| | În cadrul măsurilor menționate la primul paragraf: |
| --- | --- |

În cadrul măsurilor menționate la primul paragraf:

| | În cadrul măsurilor menționate la primul paragraf: |
| --- | --- |

În cadrul măsurilor menționate la primul paragraf:

| | (a) | statele membre nu acordă sprijin pentru: |
| --- | --- | --- |

(a)

statele membre nu acordă sprijin pentru:

| | (a) | statele membre nu acordă sprijin pentru: |
| --- | --- | --- |

(a)

statele membre nu acordă sprijin pentru:

| | | (i) | utilizarea buștenilor de gater, a buștenilor de furnir, a buturugilor și a rădăcinilor pentru producerea de energie; |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

utilizarea buștenilor de gater, a buștenilor de furnir, a buturugilor și a rădăcinilor pentru producerea de energie;

| (ii) | producția de energie regenerabilă prin incinerarea deșeurilor dacă nu au fost respectate obligațiile privind colectarea separată prevăzute în Directiva 2008/98/CE. |
| --- | --- |

(ii)

producția de energie regenerabilă prin incinerarea deșeurilor dacă nu au fost respectate obligațiile privind colectarea separată prevăzute în Directiva 2008/98/CE.

| | | (i) | utilizarea buștenilor de gater, a buștenilor de furnir, a buturugilor și a rădăcinilor pentru producerea de energie; |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

utilizarea buștenilor de gater, a buștenilor de furnir, a buturugilor și a rădăcinilor pentru producerea de energie;

| (ii) | producția de energie regenerabilă prin incinerarea deșeurilor dacă nu au fost respectate obligațiile privind colectarea separată prevăzute în Directiva 2008/98/CE. |
| --- | --- |

(ii)

producția de energie regenerabilă prin incinerarea deșeurilor dacă nu au fost respectate obligațiile privind colectarea separată prevăzute în Directiva 2008/98/CE.

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | În termen de cel mult un an de la [intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare], Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 35 cu privire la modul de aplicare a principiului utilizării în cascadă pentru biomasă, în special cu privire la modul de reducere la minimum a utilizării lemnului rotund de calitate pentru producția de energie, punând accentul pe schemele de sprijin și ținând seama în mod corespunzător de particularitățile naționale. |
| --- | --- |

În termen de cel mult un an de la [intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare], Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 35 cu privire la modul de aplicare a principiului utilizării în cascadă pentru biomasă, în special cu privire la modul de reducere la minimum a utilizării lemnului rotund de calitate pentru producția de energie, punând accentul pe schemele de sprijin și ținând seama în mod corespunzător de particularitățile naționale.

În termen de cel mult un an de la [intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare], Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 35 cu privire la modul de aplicare a principiului utilizării în cascadă pentru biomasă, în special cu privire la modul de reducere la minimum a utilizării lemnului rotund de calitate pentru producția de energie, punând accentul pe schemele de sprijin și ținând seama în mod corespunzător de particularitățile naționale.

| | Energia generată din deșeurile menajere și industriale în instalațiile de valorificare energetică a deșeurilor este considerată energie reziduală, cu condiția ca deșeurile să fi trecut prin colectare, sortare și recuperarea materialului în conformitate cu ierarhia deșeurilor. |
| --- | --- |

Energia generată din deșeurile menajere și industriale în instalațiile de valorificare energetică a deșeurilor este considerată energie reziduală, cu condiția ca deșeurile să fi trecut prin colectare, sortare și recuperarea materialului în conformitate cu ierarhia deșeurilor.

Energia generată din deșeurile menajere și industriale în instalațiile de valorificare energetică a deșeurilor este considerată energie reziduală, cu condiția ca deșeurile să fi trecut prin colectare, sortare și recuperarea materialului în conformitate cu ierarhia deșeurilor.

Expunere de motive

Expunere de motive

Nou alineat privind energia generată din deșeurile menajere și industriale.

Amendamentul 24

Amendamentul 24

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (2) litera (c)

Directiva (UE) 2018/2001

Articolul 3 alineatul (4)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| „(4a)   statele membre stabilesc un cadru, care
  poate
  include scheme de sprijin și facilitarea optării pentru contracte de achiziție de energie electrică din surse regenerabile, care să permită utilizarea energiei electrice din surse regenerabile la un nivel care să fie în concordanță cu contribuția la nivel național a statului membru, menționată la alineatul (2), și într-un ritm coerent cu traiectoriile orientative menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999. În special, cadrul respectiv abordează barierele rămase în calea unui nivel ridicat de aprovizionare cu energie electrică din surse regenerabile, inclusiv pe cele legate de procedurile de autorizare. La elaborarea cadrului respectiv, statele membre țin seama de cantitatea suplimentară de energie electrică din surse regenerabile necesară pentru a răspunde cererii în sectorul transporturilor, al industriei, al construcțiilor și al încălzirii și răcirii, precum și pentru producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică.” | „(4a)   statele membre stabilesc un cadru, care
  va
  include scheme de sprijin și facilitarea optării pentru contracte de achiziție de energie electrică din surse regenerabile, care să permită utilizarea energiei electrice din surse regenerabile la un nivel care să fie în concordanță cu contribuția la nivel național a statului membru, menționată la alineatul (2), și într-un ritm coerent cu traiectoriile orientative menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999. În special, cadrul respectiv abordează barierele rămase în calea unui nivel ridicat de aprovizionare cu energie electrică din surse regenerabile, inclusiv pe cele legate de procedurile de autorizare. La elaborarea cadrului respectiv, statele membre țin seama de cantitatea suplimentară de energie electrică din surse regenerabile necesară pentru a răspunde cererii în sectorul transporturilor, al industriei, al construcțiilor și al încălzirii și răcirii, precum și pentru producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică
  și de combustibili pe bază de carbon reciclat
  .
  Acest cadru se stabilește în termen de cel mult doi ani de la adoptarea directivei de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 [2021/0218 (COD)];” |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

„(4a)   statele membre stabilesc un cadru, care
  poate
  include scheme de sprijin și facilitarea optării pentru contracte de achiziție de energie electrică din surse regenerabile, care să permită utilizarea energiei electrice din surse regenerabile la un nivel care să fie în concordanță cu contribuția la nivel național a statului membru, menționată la alineatul (2), și într-un ritm coerent cu traiectoriile orientative menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999. În special, cadrul respectiv abordează barierele rămase în calea unui nivel ridicat de aprovizionare cu energie electrică din surse regenerabile, inclusiv pe cele legate de procedurile de autorizare. La elaborarea cadrului respectiv, statele membre țin seama de cantitatea suplimentară de energie electrică din surse regenerabile necesară pentru a răspunde cererii în sectorul transporturilor, al industriei, al construcțiilor și al încălzirii și răcirii, precum și pentru producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică.”

„(4a)   statele membre stabilesc un cadru, care
  va
  include scheme de sprijin și facilitarea optării pentru contracte de achiziție de energie electrică din surse regenerabile, care să permită utilizarea energiei electrice din surse regenerabile la un nivel care să fie în concordanță cu contribuția la nivel național a statului membru, menționată la alineatul (2), și într-un ritm coerent cu traiectoriile orientative menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999. În special, cadrul respectiv abordează barierele rămase în calea unui nivel ridicat de aprovizionare cu energie electrică din surse regenerabile, inclusiv pe cele legate de procedurile de autorizare. La elaborarea cadrului respectiv, statele membre țin seama de cantitatea suplimentară de energie electrică din surse regenerabile necesară pentru a răspunde cererii în sectorul transporturilor, al industriei, al construcțiilor și al încălzirii și răcirii, precum și pentru producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică
  și de combustibili pe bază de carbon reciclat
  .
  Acest cadru se stabilește în termen de cel mult doi ani de la adoptarea directivei de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 [2021/0218 (COD)];”

Expunere de motive

Expunere de motive

La fel ca în cazul combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică și în cazul combustibililor pe bază de carbon reciclat cota de energie din surse regenerabile va trebui produsă în mod durabil. Consolidarea modelelor economiei circulare care permit reducerea și reciclarea deșeurilor, asigurând în același timp economii ridicate de gaze cu efect de seră, joacă un rol important în atingerea obiectivelor climatice.

Amendamentul 25

Amendamentul 25

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (4) literele (a) și (b)

Directiva (UE) 2018/2001

Articolul 9 alineatul (1a)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 9 se modifică după cum urmează: | Articolul 9 se modifică după cum urmează: |
| (a) | se introduce următorul alineat (1a):

  „(1a)   Până la 31 decembrie 2025, fiecare stat membru
  convine
  să inițieze
  cel puțin
  un proiect comun cu unul sau mai multe alte state membre cu privire la producerea de energie din surse regenerabile. Comisia este notificată cu privire la un astfel de acord, inclusiv cu privire la data la care se preconizează că proiectul va deveni operațional. Se consideră că proiectele finanțate prin contribuții naționale în cadrul mecanismului Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile instituit prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1294 îndeplinesc această obligație pentru statele membre implicate.”; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Articolul 9 se modifică după cum urmează:

Articolul 9 se modifică după cum urmează:

(a)

se introduce următorul alineat (1a):

„(1a)   Până la 31 decembrie 2025, fiecare stat membru
  convine
  să inițieze
  cel puțin
  un proiect comun cu unul sau mai multe alte state membre cu privire la producerea de energie din surse regenerabile. Comisia este notificată cu privire la un astfel de acord, inclusiv cu privire la data la care se preconizează că proiectul va deveni operațional. Se consideră că proiectele finanțate prin contribuții naționale în cadrul mecanismului Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile instituit prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1294 îndeplinesc această obligație pentru statele membre implicate.”;

| (a) | se introduce următorul alineat (1a):

  „(1a)   Până la 31 decembrie 2025, fiecare stat membru
  sau regiune convin
  să inițieze
  mai mult de
  un proiect comun cu unul sau mai multe alte state membre
  sau regiuni
  cu privire la producerea de energie din surse regenerabile.
  Proiectele comune nu trebuie să corespundă proiectelor de interes comun deja adoptate în cadrul transeuropean. O astfel de cooperare poate implica autorități locale și regionale și operatori privați.
  Comisia este notificată cu privire la un astfel de acord, inclusiv cu privire la data la care se preconizează că proiectul va deveni operațional. Se consideră că proiectele finanțate prin contribuții naționale în cadrul mecanismului Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile instituit prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1294 îndeplinesc această obligație pentru statele membre implicate.”; |
| --- | --- |

(a)

se introduce următorul alineat (1a):

„(1a)   Până la 31 decembrie 2025, fiecare stat membru
  sau regiune convin
  să inițieze
  mai mult de
  un proiect comun cu unul sau mai multe alte state membre
  sau regiuni
  cu privire la producerea de energie din surse regenerabile.
  Proiectele comune nu trebuie să corespundă proiectelor de interes comun deja adoptate în cadrul transeuropean. O astfel de cooperare poate implica autorități locale și regionale și operatori privați.
  Comisia este notificată cu privire la un astfel de acord, inclusiv cu privire la data la care se preconizează că proiectul va deveni operațional. Se consideră că proiectele finanțate prin contribuții naționale în cadrul mecanismului Uniunii de finanțare a energiei din surse regenerabile instituit prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1294 îndeplinesc această obligație pentru statele membre implicate.”;

| (b) | se
  introduce următorul alineat
  :

  „(
  7a
  )   statele membre cu ieșire la un bazin maritim cooperează pentru a defini împreună cantitatea de energie din surse regenerabile offshore pe care intenționează să o producă în bazinul maritim respectiv până în 2050, cu etape intermediare în 2030 și 2040. Acestea iau în considerare particularitățile și dezvoltarea fiecărei regiuni, potențialul de generare a energiei din surse regenerabile offshore al bazinului maritim și importanța asigurării planificării aferente a rețelei integrate. Statele membre notifică respectiva cantitate în planurile actualizate naționale integrate privind energia și clima prezentate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999.”; |
| --- | --- |

(b)

se
  introduce următorul alineat
  :

introduce următorul alineat

„(
  7a
  )   statele membre cu ieșire la un bazin maritim cooperează pentru a defini împreună cantitatea de energie din surse regenerabile offshore pe care intenționează să o producă în bazinul maritim respectiv până în 2050, cu etape intermediare în 2030 și 2040. Acestea iau în considerare particularitățile și dezvoltarea fiecărei regiuni, potențialul de generare a energiei din surse regenerabile offshore al bazinului maritim și importanța asigurării planificării aferente a rețelei integrate. Statele membre notifică respectiva cantitate în planurile actualizate naționale integrate privind energia și clima prezentate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999.”;

| (b) | se
  introduc următoarele alineate
  :



  „(7)
     
  Autoritățile locale și regionale implicate în proiecte transfrontaliere, inclusiv în structuri comune, precum euroregiunile și grupările europene de cooperare teritorială (GECT), sunt, de asemenea, eligibile pentru sprijin financiar și asistență tehnică.”






  „(8)
     
  statele membre
  cu ieșire la un bazin maritim cooperează
  , după consultarea autorităților regionale și locale și a altor părți interesate,
  pentru a defini împreună cantitatea de energie din surse regenerabile offshore pe care intenționează să o producă în bazinul maritim respectiv până în 2050, cu etape intermediare în 2030 și 2040. Acestea iau în considerare
  competențele
  , particularitățile și dezvoltarea fiecărei regiuni, potențialul de generare a energiei din surse regenerabile offshore al bazinului maritim și importanța asigurării planificării aferente a rețelei integrate. Statele membre notifică respectiva cantitate în planurile actualizate naționale integrate privind energia și clima prezentate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999.”




  „(9)
     
  statele membre și regiunile de frontieră pot coopera, de asemenea, în cadrul unor proiecte comune privind producerea de energie din surse regenerabile și soluțiile de stocare”; |
| --- | --- |

(b)

se
  introduc următoarele alineate
  :

introduc următoarele alineate

„(7)
     
  Autoritățile locale și regionale implicate în proiecte transfrontaliere, inclusiv în structuri comune, precum euroregiunile și grupările europene de cooperare teritorială (GECT), sunt, de asemenea, eligibile pentru sprijin financiar și asistență tehnică.”

„(8)
     
  statele membre
  cu ieșire la un bazin maritim cooperează
  , după consultarea autorităților regionale și locale și a altor părți interesate,
  pentru a defini împreună cantitatea de energie din surse regenerabile offshore pe care intenționează să o producă în bazinul maritim respectiv până în 2050, cu etape intermediare în 2030 și 2040. Acestea iau în considerare
  competențele
  , particularitățile și dezvoltarea fiecărei regiuni, potențialul de generare a energiei din surse regenerabile offshore al bazinului maritim și importanța asigurării planificării aferente a rețelei integrate. Statele membre notifică respectiva cantitate în planurile actualizate naționale integrate privind energia și clima prezentate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999.”

„(9)
     
  statele membre și regiunile de frontieră pot coopera, de asemenea, în cadrul unor proiecte comune privind producerea de energie din surse regenerabile și soluțiile de stocare”;

Expunere de motive

Expunere de motive

Nivelul local și regional joacă un rol foarte important în cadrul unui sistem energetic integrat și descentralizat. Prin urmare, cooperarea cu nivelul local și regional este un elementul esențial pentru reușita acestor proiecte. Comisia ar trebui să sprijine autoritățile locale și regionale în activitatea transfrontalieră.

Amendamentul 26

Amendamentul 26

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (6) alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a atinge ponderea orientativă de surse regenerabile de energie prevăzută la alineatul (1), statele membre solicită, în reglementările și codurile lor privind construcțiile și, după caz, în schemele lor de sprijin sau prin orice măsuri cu efect similar, utilizarea unor niveluri minime de energie din surse regenerabile în
  clădiri
  , în conformitate cu dispozițiile Directivei 2010/31/UE. Statele membre permit ca atingerea respectivelor niveluri minime să fie realizată, printre altele, prin intermediul unei încălziri și răciri centralizate eficiente. | Pentru a atinge ponderea orientativă de surse regenerabile de energie prevăzută la alineatul (1), statele membre solicită, în reglementările și codurile lor privind construcțiile și, după caz, în schemele lor de sprijin sau prin orice măsuri cu efect similar, utilizarea unor niveluri minime de energie din surse regenerabile în
  clădirile noi și cele care trebuie renovate
  , în conformitate cu dispozițiile Directivei 2010/31/UE. Statele membre permit ca atingerea respectivelor niveluri minime să fie realizată, printre altele, prin intermediul unei încălziri și răciri centralizate eficiente. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Pentru a atinge ponderea orientativă de surse regenerabile de energie prevăzută la alineatul (1), statele membre solicită, în reglementările și codurile lor privind construcțiile și, după caz, în schemele lor de sprijin sau prin orice măsuri cu efect similar, utilizarea unor niveluri minime de energie din surse regenerabile în
  clădiri
  , în conformitate cu dispozițiile Directivei 2010/31/UE. Statele membre permit ca atingerea respectivelor niveluri minime să fie realizată, printre altele, prin intermediul unei încălziri și răciri centralizate eficiente.

clădiri

Pentru a atinge ponderea orientativă de surse regenerabile de energie prevăzută la alineatul (1), statele membre solicită, în reglementările și codurile lor privind construcțiile și, după caz, în schemele lor de sprijin sau prin orice măsuri cu efect similar, utilizarea unor niveluri minime de energie din surse regenerabile în
  clădirile noi și cele care trebuie renovate
  , în conformitate cu dispozițiile Directivei 2010/31/UE. Statele membre permit ca atingerea respectivelor niveluri minime să fie realizată, printre altele, prin intermediul unei încălziri și răciri centralizate eficiente.

clădirile noi și cele care trebuie renovate

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 27

Amendamentul 27

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (7)

Directiva (UE) 2018/2001

Articolul 18 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a obține un număr suficient de instalatori și proiectanți, statele membre
  se asigură că


  sunt puse la dispoziție suficiente
  programe de formare care să conducă la calificare sau certificare care să acopere tehnologiile de încălzire și răcire din surse regenerabile, precum și cele mai recente soluții inovatoare ale acestora. Statele membre instituie măsuri de promovare a participării la astfel de programe, în special a întreprinderilor mici și mijlocii și a persoanelor care desfășoară o activitate independentă. Statele membre pot institui acorduri voluntare cu furnizorii și vânzătorii de tehnologie relevanți pentru a forma un număr suficient de instalatori, care se poate baza pe estimări ale vânzărilor, cu privire la cele mai recente soluții și tehnologii inovatoare disponibile pe piață.[...] | Pentru a obține un număr suficient de instalatori și proiectanți, statele membre
  sau autoritățile lor competente de la nivel local și regional promovează
  programe de formare care să conducă la calificare sau certificare care să acopere tehnologiile de încălzire și răcire din surse regenerabile,
  tehnologiile de stocare,
  precum și cele mai recente soluții inovatoare ale acestora
  , bazate pe infrastructura de ultimă generație
  . Statele membre instituie măsuri de promovare a participării la astfel de programe, în special a întreprinderilor mici și mijlocii și a persoanelor care desfășoară o activitate independentă. Statele membre pot institui acorduri voluntare cu furnizorii și vânzătorii de tehnologie relevanți pentru a forma un număr suficient de instalatori, care se poate baza pe estimări ale vânzărilor, cu privire la cele mai recente soluții și tehnologii inovatoare disponibile pe piață.[...] |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Pentru a obține un număr suficient de instalatori și proiectanți, statele membre
  se asigură că


  sunt puse la dispoziție suficiente
  programe de formare care să conducă la calificare sau certificare care să acopere tehnologiile de încălzire și răcire din surse regenerabile, precum și cele mai recente soluții inovatoare ale acestora. Statele membre instituie măsuri de promovare a participării la astfel de programe, în special a întreprinderilor mici și mijlocii și a persoanelor care desfășoară o activitate independentă. Statele membre pot institui acorduri voluntare cu furnizorii și vânzătorii de tehnologie relevanți pentru a forma un număr suficient de instalatori, care se poate baza pe estimări ale vânzărilor, cu privire la cele mai recente soluții și tehnologii inovatoare disponibile pe piață.[...]

Pentru a obține un număr suficient de instalatori și proiectanți, statele membre
  sau autoritățile lor competente de la nivel local și regional promovează
  programe de formare care să conducă la calificare sau certificare care să acopere tehnologiile de încălzire și răcire din surse regenerabile,
  tehnologiile de stocare,
  precum și cele mai recente soluții inovatoare ale acestora
  , bazate pe infrastructura de ultimă generație
  . Statele membre instituie măsuri de promovare a participării la astfel de programe, în special a întreprinderilor mici și mijlocii și a persoanelor care desfășoară o activitate independentă. Statele membre pot institui acorduri voluntare cu furnizorii și vânzătorii de tehnologie relevanți pentru a forma un număr suficient de instalatori, care se poate baza pe estimări ale vânzărilor, cu privire la cele mai recente soluții și tehnologii inovatoare disponibile pe piață.[...]

Expunere de motive

Expunere de motive

Formarea ar trebui să vizeze tehnologia de ultimă generație pentru a evita ca formarea să fie axată pe sisteme mai puțin eficiente din punct de vedere energetic. UE dispune de competențe limitate în politica în domeniul educației, iar programele de formare sunt gestionate și la nivel regional și local.

Amendamentul 28

Amendamentul 28

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (9)

Directiva (UE) 2018/2001

Articolul 20 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În funcție de evaluarea lor, inclusă în planurile naționale integrate privind energia și clima în conformitate cu anexa I la Regulamentul (UE) 2018/1999, cu privire la necesitatea de a construi o nouă infrastructură pentru încălzirea și răcirea centralizată din surse regenerabile în vederea realizării obiectivului Uniunii stabilit la articolul 3 alineatul (1) din prezenta directivă, statele membre adoptă, după caz, măsurile necesare în vederea dezvoltării unei infrastructuri eficiente de încălzire și răcire centralizată pentru a promova încălzirea și răcirea din surse regenerabile de energie, inclusiv energia solară, energia ambientală, energia geotermală, biomasa, biogazul, biolichidele și căldura și răcoarea reziduală, în combinație cu stocarea energiei termice. | În funcție de evaluarea lor, inclusă în planurile naționale integrate privind energia și clima în conformitate cu anexa I la Regulamentul (UE) 2018/1999, cu privire la necesitatea de a construi o nouă infrastructură pentru încălzirea și răcirea centralizată din surse regenerabile în vederea realizării obiectivului Uniunii stabilit la articolul 3 alineatul (1) din prezenta directivă, statele membre adoptă, după caz, măsurile necesare în vederea dezvoltării unei infrastructuri eficiente de încălzire și răcire centralizată pentru a promova încălzirea și răcirea din surse regenerabile de energie, inclusiv energia solară, energia ambientală, energia geotermală, biomasa, biogazul, biolichidele,
  combustibilii pe bază de carbon reciclat,
  și căldura și răcoarea reziduală, în combinație cu
  pompele de căldură și cu
  stocarea energiei termice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În funcție de evaluarea lor, inclusă în planurile naționale integrate privind energia și clima în conformitate cu anexa I la Regulamentul (UE) 2018/1999, cu privire la necesitatea de a construi o nouă infrastructură pentru încălzirea și răcirea centralizată din surse regenerabile în vederea realizării obiectivului Uniunii stabilit la articolul 3 alineatul (1) din prezenta directivă, statele membre adoptă, după caz, măsurile necesare în vederea dezvoltării unei infrastructuri eficiente de încălzire și răcire centralizată pentru a promova încălzirea și răcirea din surse regenerabile de energie, inclusiv energia solară, energia ambientală, energia geotermală, biomasa, biogazul, biolichidele și căldura și răcoarea reziduală, în combinație cu stocarea energiei termice.

În funcție de evaluarea lor, inclusă în planurile naționale integrate privind energia și clima în conformitate cu anexa I la Regulamentul (UE) 2018/1999, cu privire la necesitatea de a construi o nouă infrastructură pentru încălzirea și răcirea centralizată din surse regenerabile în vederea realizării obiectivului Uniunii stabilit la articolul 3 alineatul (1) din prezenta directivă, statele membre adoptă, după caz, măsurile necesare în vederea dezvoltării unei infrastructuri eficiente de încălzire și răcire centralizată pentru a promova încălzirea și răcirea din surse regenerabile de energie, inclusiv energia solară, energia ambientală, energia geotermală, biomasa, biogazul, biolichidele,
  combustibilii pe bază de carbon reciclat,
  și căldura și răcoarea reziduală, în combinație cu
  pompele de căldură și cu
  stocarea energiei termice.

combustibilii pe bază de carbon reciclat,

pompele de căldură și cu

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 29

Amendamentul 29

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (10)

Directiva (UE) 2018/2001

Articolul 20a

Articolul 20a

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| „(1)   statele membre solicită operatorilor de transport și de sistem și operatorilor de distribuție de pe teritoriul lor să pună la dispoziție informații privind ponderea energiei electrice din surse regenerabile și conținutul de emisii de gaze cu efect de seră din energia electrică furnizată în fiecare zonă de ofertare, cu cât mai multă precizie și
  , în măsura posibilului, în timp real, dar la intervale de
  timp
  de cel mult o oră, cu previziuni, dacă sunt disponibile
  . Aceste informații sunt puse la dispoziție în format digital, într-un mod care să asigure faptul că pot fi utilizate de participanții la piața energiei electrice, de agregatori, de consumatori și de utilizatorii finali și că pot fi citite prin intermediul dispozitivelor de comunicații electronice, cum ar fi sistemele de contorizare inteligentă, punctele de reîncărcare a vehiculelor electrice, sistemele de încălzire și răcire și sistemele de gestionare a energiei ale clădirilor. | „(1)   statele membre solicită operatorilor de transport și de sistem și operatorilor de distribuție de pe teritoriul lor să pună la dispoziție informații privind ponderea energiei electrice din surse regenerabile și conținutul de emisii de gaze cu efect de seră din energia electrică furnizată în fiecare zonă de ofertare, cu cât mai multă precizie și
  cu o rezoluție de
  timp
  considerată relevantă de către statele membre pentru a încuraja utilizarea energiei din surse regenerabile
  . Aceste informații sunt puse la dispoziție în format digital, într-un mod care să asigure faptul că pot fi utilizate de participanții la piața energiei electrice, de agregatori, de consumatori și de utilizatorii finali și că pot fi citite prin intermediul dispozitivelor de comunicații electronice, cum ar fi sistemele de contorizare inteligentă, punctele de reîncărcare a vehiculelor electrice, sistemele de încălzire și răcire și sistemele de gestionare a energiei ale clădirilor. |
| (2)   Pe lângă cerințele din [propunerea de Regulament privind bateriile și deșeurile de baterii, de abrogare a Directivei 2006/66/CE și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020], statele membre se asigură că producătorii de baterii de uz casnic, de uz comunitar și industriale permit accesul în timp real la informațiile de bază privind sistemul de gestionare a bateriilor, inclusiv privind capacitatea, starea de sănătate, starea de încărcare și valoarea de referință a puterii bateriilor, pentru proprietarii și utilizatorii bateriilor, precum și pentru părțile terțe care acționează în numele acestora, cum ar fi societățile de gestionare a energiei din clădiri și participanții la piața energiei electrice, în condiții nediscriminatorii și fără costuri. | (2)   Pe lângă cerințele din [propunerea de Regulament privind bateriile și deșeurile de baterii, de abrogare a Directivei 2006/66/CE și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020], statele membre se asigură că producătorii de baterii de uz casnic
  , de uz comunitar
  și industriale permit accesul în timp real la informațiile de bază privind sistemul de gestionare a bateriilor, inclusiv privind capacitatea, starea de sănătate, starea de încărcare și valoarea de referință a puterii bateriilor, pentru proprietarii și utilizatorii bateriilor, precum și pentru părțile terțe care acționează în numele acestora, cum ar fi societățile de gestionare a energiei din clădiri și participanții la piața energiei electrice, în condiții nediscriminatorii și fără costuri. |
| Statele membre se asigură că producătorii de vehicule pun la dispoziție, în timp real, date de la bordul vehiculului privind starea de sănătate a bateriei, starea de încărcare a bateriei, valoarea de referință a puterii bateriei, capacitatea bateriei, precum și locul în care se află vehiculele electrice, proprietarilor și utilizatorilor de vehicule electrice, precum și părților terțe care acționează în numele proprietarilor și utilizatorilor, precum participanții la piața energiei electrice și furnizorii de servicii de electromobilitate, în condiții nediscriminatorii și fără costuri, în plus față de cerințele suplimentare din Regulamentul privind omologarea de tip și supravegherea pieței. | Statele membre se asigură că producătorii de vehicule
  și nave
  pun la dispoziție, în timp real, date de la bordul vehiculului privind starea de sănătate a bateriei, starea de încărcare a bateriei, valoarea de referință a puterii bateriei, capacitatea bateriei, precum și locul în care se află vehiculele
  și navele
  electrice, proprietarilor și utilizatorilor de vehicule
  și nave
  electrice, precum și părților terțe care acționează în numele proprietarilor și utilizatorilor, precum participanții la piața energiei electrice și furnizorii de servicii de electromobilitate, în condiții nediscriminatorii și fără costuri, în plus față de cerințele suplimentare din Regulamentul privind omologarea de tip și supravegherea pieței. |
| (3)   În plus față de cerințele din [propunerea de Regulament privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi și de abrogare a Directivei 2014/94/UE], statele membre se asigură că punctele de reîncărcare cu putere normală care nu sunt accesibile publicului instalate pe teritoriul lor începând cu [termenul de transpunere a prezentei directive de modificare] pot accepta funcționalități de încărcare inteligentă și, după caz, pe baza evaluării de către autoritatea de reglementare, funcționalități de încărcare bidirecțională. | (3)   În plus față de cerințele din [propunerea de Regulament privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi și de abrogare a Directivei 2014/94/UE], statele membre se asigură că punctele de reîncărcare cu putere normală care nu sunt accesibile publicului instalate pe teritoriul lor începând cu [termenul de transpunere a prezentei directive de modificare] pot accepta funcționalități de încărcare inteligentă și, după caz, pe baza evaluării de către autoritatea de reglementare, funcționalități de încărcare bidirecțională. |
| (4)   Statele membre se asigură că nu se fac discriminări prin cadrul național de reglementare în ceea ce privește participarea la piețele energiei electrice, inclusiv gestionarea congestiilor și furnizarea de servicii de flexibilitate și de echilibrare, de sisteme mici sau mobile,
  cum
  precum bateriile de uz casnic și vehiculele electrice, atât în mod direct, cât și prin agregare.”; | (4)   Statele membre se asigură că nu se fac discriminări prin cadrul național de reglementare în ceea ce privește participarea la piețele energiei electrice, inclusiv gestionarea congestiilor și furnizarea de servicii de flexibilitate și de echilibrare, de sisteme mici sau mobile, precum bateriile de uz casnic
  , bateriile de uz comunitar
  și vehiculele electrice
  , inclusiv camioanele și navele
  , atât în mod direct, cât și prin agregare”; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

„(1)   statele membre solicită operatorilor de transport și de sistem și operatorilor de distribuție de pe teritoriul lor să pună la dispoziție informații privind ponderea energiei electrice din surse regenerabile și conținutul de emisii de gaze cu efect de seră din energia electrică furnizată în fiecare zonă de ofertare, cu cât mai multă precizie și
  , în măsura posibilului, în timp real, dar la intervale de
  timp
  de cel mult o oră, cu previziuni, dacă sunt disponibile
  . Aceste informații sunt puse la dispoziție în format digital, într-un mod care să asigure faptul că pot fi utilizate de participanții la piața energiei electrice, de agregatori, de consumatori și de utilizatorii finali și că pot fi citite prin intermediul dispozitivelor de comunicații electronice, cum ar fi sistemele de contorizare inteligentă, punctele de reîncărcare a vehiculelor electrice, sistemele de încălzire și răcire și sistemele de gestionare a energiei ale clădirilor.

„(1)   statele membre solicită operatorilor de transport și de sistem și operatorilor de distribuție de pe teritoriul lor să pună la dispoziție informații privind ponderea energiei electrice din surse regenerabile și conținutul de emisii de gaze cu efect de seră din energia electrică furnizată în fiecare zonă de ofertare, cu cât mai multă precizie și
  cu o rezoluție de
  timp
  considerată relevantă de către statele membre pentru a încuraja utilizarea energiei din surse regenerabile
  . Aceste informații sunt puse la dispoziție în format digital, într-un mod care să asigure faptul că pot fi utilizate de participanții la piața energiei electrice, de agregatori, de consumatori și de utilizatorii finali și că pot fi citite prin intermediul dispozitivelor de comunicații electronice, cum ar fi sistemele de contorizare inteligentă, punctele de reîncărcare a vehiculelor electrice, sistemele de încălzire și răcire și sistemele de gestionare a energiei ale clădirilor.

(2)   Pe lângă cerințele din [propunerea de Regulament privind bateriile și deșeurile de baterii, de abrogare a Directivei 2006/66/CE și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020], statele membre se asigură că producătorii de baterii de uz casnic, de uz comunitar și industriale permit accesul în timp real la informațiile de bază privind sistemul de gestionare a bateriilor, inclusiv privind capacitatea, starea de sănătate, starea de încărcare și valoarea de referință a puterii bateriilor, pentru proprietarii și utilizatorii bateriilor, precum și pentru părțile terțe care acționează în numele acestora, cum ar fi societățile de gestionare a energiei din clădiri și participanții la piața energiei electrice, în condiții nediscriminatorii și fără costuri.

(2)   Pe lângă cerințele din [propunerea de Regulament privind bateriile și deșeurile de baterii, de abrogare a Directivei 2006/66/CE și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020], statele membre se asigură că producătorii de baterii de uz casnic
  , de uz comunitar
  și industriale permit accesul în timp real la informațiile de bază privind sistemul de gestionare a bateriilor, inclusiv privind capacitatea, starea de sănătate, starea de încărcare și valoarea de referință a puterii bateriilor, pentru proprietarii și utilizatorii bateriilor, precum și pentru părțile terțe care acționează în numele acestora, cum ar fi societățile de gestionare a energiei din clădiri și participanții la piața energiei electrice, în condiții nediscriminatorii și fără costuri.

Statele membre se asigură că producătorii de vehicule pun la dispoziție, în timp real, date de la bordul vehiculului privind starea de sănătate a bateriei, starea de încărcare a bateriei, valoarea de referință a puterii bateriei, capacitatea bateriei, precum și locul în care se află vehiculele electrice, proprietarilor și utilizatorilor de vehicule electrice, precum și părților terțe care acționează în numele proprietarilor și utilizatorilor, precum participanții la piața energiei electrice și furnizorii de servicii de electromobilitate, în condiții nediscriminatorii și fără costuri, în plus față de cerințele suplimentare din Regulamentul privind omologarea de tip și supravegherea pieței.

Statele membre se asigură că producătorii de vehicule
  și nave
  pun la dispoziție, în timp real, date de la bordul vehiculului privind starea de sănătate a bateriei, starea de încărcare a bateriei, valoarea de referință a puterii bateriei, capacitatea bateriei, precum și locul în care se află vehiculele
  și navele
  electrice, proprietarilor și utilizatorilor de vehicule
  și nave
  electrice, precum și părților terțe care acționează în numele proprietarilor și utilizatorilor, precum participanții la piața energiei electrice și furnizorii de servicii de electromobilitate, în condiții nediscriminatorii și fără costuri, în plus față de cerințele suplimentare din Regulamentul privind omologarea de tip și supravegherea pieței.

și nave

și navele

și nave

(3)   În plus față de cerințele din [propunerea de Regulament privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi și de abrogare a Directivei 2014/94/UE], statele membre se asigură că punctele de reîncărcare cu putere normală care nu sunt accesibile publicului instalate pe teritoriul lor începând cu [termenul de transpunere a prezentei directive de modificare] pot accepta funcționalități de încărcare inteligentă și, după caz, pe baza evaluării de către autoritatea de reglementare, funcționalități de încărcare bidirecțională.

(3)   În plus față de cerințele din [propunerea de Regulament privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi și de abrogare a Directivei 2014/94/UE], statele membre se asigură că punctele de reîncărcare cu putere normală care nu sunt accesibile publicului instalate pe teritoriul lor începând cu [termenul de transpunere a prezentei directive de modificare] pot accepta funcționalități de încărcare inteligentă și, după caz, pe baza evaluării de către autoritatea de reglementare, funcționalități de încărcare bidirecțională.

(4)   Statele membre se asigură că nu se fac discriminări prin cadrul național de reglementare în ceea ce privește participarea la piețele energiei electrice, inclusiv gestionarea congestiilor și furnizarea de servicii de flexibilitate și de echilibrare, de sisteme mici sau mobile,
  cum
  precum bateriile de uz casnic și vehiculele electrice, atât în mod direct, cât și prin agregare.”;

(4)   Statele membre se asigură că nu se fac discriminări prin cadrul național de reglementare în ceea ce privește participarea la piețele energiei electrice, inclusiv gestionarea congestiilor și furnizarea de servicii de flexibilitate și de echilibrare, de sisteme mici sau mobile, precum bateriile de uz casnic
  , bateriile de uz comunitar
  și vehiculele electrice
  , inclusiv camioanele și navele
  , atât în mod direct, cât și prin agregare”;

Expunere de motive

Expunere de motive

Bateriile de la nivelul sistemului comunitar se dovedesc a avea o funcționare mai sigură și necesită mai puține investiții în comparație cu bateriile de uz casnic; navele asigură o mai mare flexibilitate și nu ar trebui omise de pe această piață.

Amendamentul 30

Amendamentul 30

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (10)

Directiva (UE) 2018/2001

Articolul 20a

Articolul 20a

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Alineatul (6) se modifică după cum urmează:





  Statele membre pot dispune ca comunitățile de energie din surse regenerabile să fie deschise participării transfrontaliere. Aceasta poate include stabilirea unei conexiuni transfrontaliere fizice directe în scopul schimburilor intracomunitare de energie electrică. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Alineatul (6) se modifică după cum urmează:

Alineatul (6) se modifică după cum urmează:

Statele membre pot dispune ca comunitățile de energie din surse regenerabile să fie deschise participării transfrontaliere. Aceasta poate include stabilirea unei conexiuni transfrontaliere fizice directe în scopul schimburilor intracomunitare de energie electrică.

Amendamentul 31

Amendamentul 31

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (11)

Directiva (UE) 2018/2001

Articolul 22a

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| „(1)   Statele membre depun eforturi pentru a mări ponderea surselor regenerabile în cantitatea de surse de energie utilizate în scopuri energetice și neenergetice finale în sectorul industrial cu o creștere anuală medie orientativă de 1,1 puncte procentuale până în 2030. | „(1)   Statele membre
  , în coordonare cu regiunile și orașele,
  depun eforturi pentru a mări ponderea surselor regenerabile în cantitatea de surse de energie utilizate în scopuri energetice și neenergetice finale în sectorul industrial cu o creștere anuală medie orientativă de 1,1 puncte procentuale până în 2030. |
| Statele membre includ măsurile planificate și luate pentru a realiza o astfel de creștere orientativă în planurile lor naționale integrate privind energia și clima și în rapoartele intermediare prezentate în temeiul articolelor 3, 14 și 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999. | Statele membre
  , în coordonare cu regiunile și orașele,
  includ măsurile planificate și luate pentru a realiza o astfel de creștere orientativă în planurile lor naționale integrate privind energia și clima și în rapoartele intermediare prezentate în temeiul articolelor 3, 14 și 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| Statele membre
  se asigură
  că, până în 2030, contribuția combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică utilizați în scopuri energetice și neenergetice finale este de 50 % din hidrogenul utilizat în industrie în scopuri energetice și neenergetice finale. Pentru calcularea acestui procent, se aplică următoarele reguli: | Statele membre
  , în coordonare cu regiunile și orașele, trebuie să depună eforturi pentru a se asigura
  că, până în 2030, contribuția combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică utilizați în scopuri energetice și neenergetice finale este de 50 % din hidrogenul utilizat în industrie în scopuri energetice și neenergetice finale. Pentru calcularea acestui procent, se aplică următoarele reguli: |
| (a) | pentru calcularea numitorului, se ia în considerare conținutul energetic al hidrogenului pentru scopuri energetice și neenergetice finale, cu excepția hidrogenului utilizat drept produs intermediar pentru producția de combustibili convenționali pentru transport. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

„(1)   Statele membre depun eforturi pentru a mări ponderea surselor regenerabile în cantitatea de surse de energie utilizate în scopuri energetice și neenergetice finale în sectorul industrial cu o creștere anuală medie orientativă de 1,1 puncte procentuale până în 2030.

„(1)   Statele membre
  , în coordonare cu regiunile și orașele,
  depun eforturi pentru a mări ponderea surselor regenerabile în cantitatea de surse de energie utilizate în scopuri energetice și neenergetice finale în sectorul industrial cu o creștere anuală medie orientativă de 1,1 puncte procentuale până în 2030.

Statele membre includ măsurile planificate și luate pentru a realiza o astfel de creștere orientativă în planurile lor naționale integrate privind energia și clima și în rapoartele intermediare prezentate în temeiul articolelor 3, 14 și 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999.

Statele membre
  , în coordonare cu regiunile și orașele,
  includ măsurile planificate și luate pentru a realiza o astfel de creștere orientativă în planurile lor naționale integrate privind energia și clima și în rapoartele intermediare prezentate în temeiul articolelor 3, 14 și 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999.

, în coordonare cu regiunile și orașele,

Statele membre
  se asigură
  că, până în 2030, contribuția combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică utilizați în scopuri energetice și neenergetice finale este de 50 % din hidrogenul utilizat în industrie în scopuri energetice și neenergetice finale. Pentru calcularea acestui procent, se aplică următoarele reguli:

se asigură

Statele membre
  , în coordonare cu regiunile și orașele, trebuie să depună eforturi pentru a se asigura
  că, până în 2030, contribuția combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică utilizați în scopuri energetice și neenergetice finale este de 50 % din hidrogenul utilizat în industrie în scopuri energetice și neenergetice finale. Pentru calcularea acestui procent, se aplică următoarele reguli:

, în coordonare cu regiunile și orașele, trebuie să depună eforturi pentru a se asigura

(a)

pentru calcularea numitorului, se ia în considerare conținutul energetic al hidrogenului pentru scopuri energetice și neenergetice finale, cu excepția hidrogenului utilizat drept produs intermediar pentru producția de combustibili convenționali pentru transport.

| (a) | pentru calcularea numitorului, se ia în considerare conținutul energetic al hidrogenului pentru scopuri energetice și neenergetice finale, cu excepția hidrogenului utilizat drept produs intermediar pentru producția de combustibili convenționali pentru transport; |
| --- | --- |

(a)

pentru calcularea numitorului, se ia în considerare conținutul energetic al hidrogenului pentru scopuri energetice și neenergetice finale, cu excepția hidrogenului utilizat drept produs intermediar pentru producția de combustibili convenționali pentru transport;

| (b) | pentru calcularea numărătorului, se ia în considerare conținutul energetic al combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică
  consumați
  în sectorul industrial în scopuri energetice și neenergetice finale, cu excepția combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică utilizați drept produs intermediar pentru producția de combustibili convenționali pentru transport. |
| --- | --- |

(b)

pentru calcularea numărătorului, se ia în considerare conținutul energetic al combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică
  consumați
  în sectorul industrial în scopuri energetice și neenergetice finale, cu excepția combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică utilizați drept produs intermediar pentru producția de combustibili convenționali pentru transport.

consumați

| (b) | pentru calcularea numărătorului, se ia în considerare conținutul energetic al combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică
  și al hidrogenului cu emisii scăzute de carbon care s-au consumat
  în sectorul industrial în scopuri energetice și neenergetice finale, cu excepția combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică utilizați drept produs intermediar pentru producția de combustibili convenționali pentru transport. |
| --- | --- |

(b)

pentru calcularea numărătorului, se ia în considerare conținutul energetic al combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică
  și al hidrogenului cu emisii scăzute de carbon care s-au consumat
  în sectorul industrial în scopuri energetice și neenergetice finale, cu excepția combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică utilizați drept produs intermediar pentru producția de combustibili convenționali pentru transport.

și al hidrogenului cu emisii scăzute de carbon care s-au consumat

| (c) | pentru calcularea numărătorului și a numitorului, se utilizează valorile privind conținutul energetic al combustibililor stabilite în anexa III. |
| --- | --- |

(c)

pentru calcularea numărătorului și a numitorului, se utilizează valorile privind conținutul energetic al combustibililor stabilite în anexa III.

| (c) | pentru calcularea numărătorului și a numitorului, se utilizează valorile privind conținutul energetic al combustibililor stabilite în anexa III. |
| --- | --- |

(c)

pentru calcularea numărătorului și a numitorului, se utilizează valorile privind conținutul energetic al combustibililor stabilite în anexa III.

(2)   Statele membre se asigură că produsele industriale etichetate ca fiind produse cu energie din surse regenerabile și combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică sau despre care se pretinde acest lucru indică procentul de energie regenerabilă utilizată sau de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică utilizați în etapa de achiziție și operațiuni anterioare prelucrării aferente materiilor prime, de fabricație și de distribuție, calculat pe baza metodologiilor prevăzute în Recomandarea 2013/179/UE (3), sau, alternativ, în ISO 14067:2018.”;

(2)   Statele membre
  , în coordonare cu regiunile și orașele,
  se asigură că produsele industriale etichetate ca fiind produse cu energie din surse regenerabile și combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică sau despre care se pretinde acest lucru indică procentul de energie regenerabilă utilizată sau de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică utilizați în etapa de achiziție și operațiuni anterioare prelucrării aferente materiilor prime, de fabricație și de distribuție, calculat pe baza metodologiilor prevăzute în Recomandarea 2013/179/UE (4), sau, alternativ, în ISO 14067:2018.”;

Expunere de motive

Expunere de motive

Autoritățile locale și regionale ar trebui să participe la eforturile de aplicare efectivă a directivei revizuite și ar trebui implicate în definirea planurilor și obiectivelor naționale, iar contribuțiile lor ar trebui luate în considerare.

Amendamentul 32

Amendamentul 32

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (12) litera (d)

Directiva (UE) 2018/2001

Articolul 23 alineatul (4)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| „(4)   Pentru a obține creșterea medie anuală menționată la alineatul (1) primul paragraf, statele membre pot pune în aplicare una sau mai multe dintre următoarele măsuri: | „(4)   Pentru a obține creșterea medie anuală menționată la alineatul (1) primul paragraf, statele membre pot pune în aplicare una sau mai multe dintre următoarele măsuri: |
| (a) | încorporarea fizică a energiei din surse regenerabile sau a căldurii și răcorii reziduale în sursele de energie și în combustibilii furnizați pentru încălzire și răcire; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

„(4)   Pentru a obține creșterea medie anuală menționată la alineatul (1) primul paragraf, statele membre pot pune în aplicare una sau mai multe dintre următoarele măsuri:

„(4)   Pentru a obține creșterea medie anuală menționată la alineatul (1) primul paragraf, statele membre pot pune în aplicare una sau mai multe dintre următoarele măsuri:

(a)

încorporarea fizică a energiei din surse regenerabile sau a căldurii și răcorii reziduale în sursele de energie și în combustibilii furnizați pentru încălzire și răcire;

| (a) | încorporarea fizică a energiei din surse regenerabile sau a căldurii și răcorii reziduale în sursele de energie și în combustibilii furnizați pentru încălzire și răcire; |
| --- | --- |

(a)

încorporarea fizică a energiei din surse regenerabile sau a căldurii și răcorii reziduale în sursele de energie și în combustibilii furnizați pentru încălzire și răcire;

| (b) | instalarea de sisteme de încălzire și răcire din surse regenerabile de înaltă eficiență în clădiri sau utilizarea energiei din surse regenerabile ori a căldurii și răcorii reziduale pentru procesele industriale de încălzire și de răcire; |
| --- | --- |

(b)

instalarea de sisteme de încălzire și răcire din surse regenerabile de înaltă eficiență în clădiri sau utilizarea energiei din surse regenerabile ori a căldurii și răcorii reziduale pentru procesele industriale de încălzire și de răcire;

| (b) | instalarea de sisteme de încălzire și răcire din surse regenerabile de înaltă eficiență în clădiri sau utilizarea energiei din surse regenerabile ori a căldurii și răcorii reziduale pentru procesele industriale de încălzire și de răcire; |
| --- | --- |

(b)

instalarea de sisteme de încălzire și răcire din surse regenerabile de înaltă eficiență în clădiri sau utilizarea energiei din surse regenerabile ori a căldurii și răcorii reziduale pentru procesele industriale de încălzire și de răcire;

| (c) | măsuri acoperite de certificate comercializabile care dovedesc respectarea obligației prevăzute la alineatul (1) primul paragraf prin sprijin acordat măsurilor de instalare prevăzute la punctul (b) de la prezentul alineat, realizate de alt operator economic, precum un instalator independent de tehnologie în domeniul energiei din surse regenerabile sau o societate de servicii energetice care furnizează servicii de instalare în domeniul energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(c)

măsuri acoperite de certificate comercializabile care dovedesc respectarea obligației prevăzute la alineatul (1) primul paragraf prin sprijin acordat măsurilor de instalare prevăzute la punctul (b) de la prezentul alineat, realizate de alt operator economic, precum un instalator independent de tehnologie în domeniul energiei din surse regenerabile sau o societate de servicii energetice care furnizează servicii de instalare în domeniul energiei din surse regenerabile;

| (c) | măsuri acoperite de certificate comercializabile care dovedesc respectarea obligației prevăzute la alineatul (1) primul paragraf prin sprijin acordat măsurilor de instalare prevăzute la litera (b) de la prezentul alineat, realizate de alt operator economic, precum un instalator independent de tehnologie în domeniul energiei din surse regenerabile sau o societate de servicii energetice care furnizează servicii de instalare în domeniul energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(c)

măsuri acoperite de certificate comercializabile care dovedesc respectarea obligației prevăzute la alineatul (1) primul paragraf prin sprijin acordat măsurilor de instalare prevăzute la litera (b) de la prezentul alineat, realizate de alt operator economic, precum un instalator independent de tehnologie în domeniul energiei din surse regenerabile sau o societate de servicii energetice care furnizează servicii de instalare în domeniul energiei din surse regenerabile;

| (d) | consolidarea capacităților pentru ca autoritățile naționale și locale să planifice și să înființeze proiecte și infrastructuri în domeniul energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(d)

consolidarea capacităților pentru ca autoritățile naționale și locale să planifice și să înființeze proiecte și infrastructuri în domeniul energiei din surse regenerabile;

| (d) | consolidarea capacităților pentru ca autoritățile naționale
  , regionale
  și locale să planifice și să înființeze proiecte și infrastructuri în domeniul energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(d)

consolidarea capacităților pentru ca autoritățile naționale
  , regionale
  și locale să planifice și să înființeze proiecte și infrastructuri în domeniul energiei din surse regenerabile;

, regionale

| (e) | crearea unor cadre de atenuare a riscurilor pentru a reduce costul de capital pentru proiectele care vizează încălzirea și răcirea din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(e)

crearea unor cadre de atenuare a riscurilor pentru a reduce costul de capital pentru proiectele care vizează încălzirea și răcirea din surse regenerabile;

| (e) | crearea unor cadre de atenuare a riscurilor pentru a reduce costul de capital pentru proiectele care vizează încălzirea și răcirea din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(e)

crearea unor cadre de atenuare a riscurilor pentru a reduce costul de capital pentru proiectele care vizează încălzirea și răcirea din surse regenerabile;

| (f) | promovarea contractelor de achiziție
  de energie termică
  pentru întreprinderile cu calitate de consumator și pentru consumatorii mici colectivi; |
| --- | --- |

(f)

promovarea contractelor de achiziție
  de energie termică
  pentru întreprinderile cu calitate de consumator și pentru consumatorii mici colectivi;

de energie termică

| (f) | promovarea contractelor de achiziție
  în materie de încălzire și răcire
  pentru întreprinderile cu calitate de consumator și pentru consumatorii mici colectivi,
  inclusiv pentru IMM-uri
  ; |
| --- | --- |

(f)

promovarea contractelor de achiziție
  în materie de încălzire și răcire
  pentru întreprinderile cu calitate de consumator și pentru consumatorii mici colectivi,
  inclusiv pentru IMM-uri
  ;

în materie de încălzire și răcire

inclusiv pentru IMM-uri

| (g) | scheme planificate de înlocuire a sistemelor de încălzire pe bază de combustibili fosili sau scheme planificate de eliminare treptată a combustibililor fosili, cu etape fundamentale; |
| --- | --- |

(g)

scheme planificate de înlocuire a sistemelor de încălzire pe bază de combustibili fosili sau scheme planificate de eliminare treptată a combustibililor fosili, cu etape fundamentale;

| (g) | scheme planificate de înlocuire a sistemelor de încălzire pe bază de combustibili fosili sau scheme planificate de eliminare treptată a combustibililor fosili, cu etape fundamentale; |
| --- | --- |

(g)

scheme planificate de înlocuire a sistemelor de încălzire pe bază de combustibili fosili sau scheme planificate de eliminare treptată a combustibililor fosili, cu etape fundamentale;

| (h) | planificarea energiei termice din surse regenerabile, care include răcirea, cerințe la nivel local și regional; |
| --- | --- |

(h)

planificarea energiei termice din surse regenerabile, care include răcirea, cerințe la nivel local și regional;

| (h) | planificarea energiei termice din surse regenerabile, care include răcirea, cerințe la nivel local și regional; |
| --- | --- |

(h)

planificarea energiei termice din surse regenerabile, care include răcirea, cerințe la nivel local și regional;

| (i) | alte măsuri de politică, cu un efect echivalent, incluzând măsuri fiscale, scheme de sprijin sau alte stimulente financiare. |
| --- | --- |

(i)

(i)

alte măsuri de politică, cu un efect echivalent, incluzând măsuri fiscale, scheme de sprijin sau alte stimulente financiare.

| (i) | promovarea sistemelor regenerabile de încălzire și răcire ca parte a comunităților de energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(i)

(i)

promovarea sistemelor regenerabile de încălzire și răcire ca parte a comunităților de energie din surse regenerabile;

promovarea sistemelor regenerabile de încălzire și răcire ca parte a comunităților de energie din surse regenerabile;

| (j) | alte măsuri de politică, cu un efect echivalent, incluzând măsuri fiscale, scheme de sprijin sau alte stimulente financiare. |
| --- | --- |

(j)

(j)

alte măsuri de politică, cu un efect echivalent, incluzând măsuri fiscale, scheme de sprijin sau alte stimulente financiare.

Atunci când adoptă și pun în aplicare măsurile respective, statele membre asigură accesibilitatea acestora pentru toți consumatorii, în special pentru cei din gospodării vulnerabile sau cu venituri mici, care altfel nu ar dispune de suficient capital inițial pentru a beneficia de ele.”;

Atunci când adoptă și pun în aplicare măsurile respective, statele membre asigură accesibilitatea acestora pentru toți consumatorii, în special pentru cei din gospodării vulnerabile sau cu venituri mici
  și pentru microîntreprinderile și întreprinderile mici vulnerabile
  , care altfel nu ar dispune de suficient capital inițial pentru a beneficia de ele.”;

și pentru microîntreprinderile și întreprinderile mici vulnerabile

Expunere de motive

Expunere de motive

Adăugarea nivelului regional și adaptarea criteriilor sărăciei energetice, așa cum au fost definite de Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. Comunitățile de energie din surse regenerabile pot dobândi importante beneficii ecologice prin cuplarea sistemelor de încălzire/răcire cu sistemele de energie electrică.

Amendamentul 33

Amendamentul 33

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (13) litera (e)

Directiva (UE) 2018/2001

Articolul 24 alineatul (8)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre stabilesc un cadru în care operatorii de sisteme de distribuție de energie electrică vor evalua, cel puțin la fiecare patru ani, în cooperare cu operatorii sistemelor de încălzire și răcire centralizată din zonele lor respective, potențialul sistemelor de încălzire și răcire centralizată de a furniza servicii de echilibrare și alte servicii de sistem, inclusiv participarea activă a cererii și stocarea termică a energiei electrice excedentare din surse regenerabile și vor evalua, de asemenea, dacă utilizarea potențialului identificat ar fi mai eficientă din punctul de vedere al costurilor și al utilizării resurselor decât soluțiile alternative. | Statele membre
  sau autoritățile lor regionale și locale competente
  stabilesc un cadru în care operatorii de sisteme de distribuție de energie electrică vor evalua, cel puțin la fiecare patru ani, în cooperare cu operatorii sistemelor de încălzire și răcire centralizată din zonele lor respective, potențialul sistemelor de încălzire și răcire centralizată de a furniza servicii de echilibrare și alte servicii de sistem, inclusiv participarea activă a cererii și stocarea termică a energiei electrice excedentare din surse regenerabile și vor evalua, de asemenea, dacă utilizarea potențialului identificat ar fi mai eficientă din punctul de vedere al costurilor și al utilizării resurselor decât soluțiile alternative.
  Evaluarea ia în considerare în mod prioritar alternative la dezvoltarea rețelei, în conformitate cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”. |
| Statele membre se asigură că operatorii de sisteme de transport și de distribuție a energiei electrice țin seama în mod corespunzător de rezultatele evaluării solicitate în temeiul primului paragraf în ceea ce privește planificarea rețelelor, investițiile în rețele și dezvoltarea infrastructurii pe teritoriile lor. | Statele membre se asigură că operatorii de sisteme de transport și de distribuție a energiei electrice țin seama în mod corespunzător de rezultatele evaluării solicitate în temeiul primului paragraf în ceea ce privește planificarea rețelelor, investițiile în rețele și dezvoltarea infrastructurii pe teritoriile lor. |
| Statele membre facilitează coordonarea dintre operatorii de sisteme de încălzire și răcire centralizată și operatorii de sisteme de transport și de distribuție a energiei electrice pentru a se asigura că serviciile de echilibrare, de stocare și alte servicii de flexibilitate, precum participarea activă a cererii, furnizate de operatorii de sisteme de încălzire și răcire centralizată, pot participa la piețele lor de energie electrică. | Statele membre facilitează coordonarea dintre operatorii de sisteme de încălzire și răcire centralizată și operatorii de sisteme de transport și de distribuție a energiei electrice pentru a se asigura că serviciile de echilibrare, de stocare și alte servicii de flexibilitate, precum participarea activă a cererii, furnizate de operatorii de sisteme de încălzire și răcire centralizată, pot participa la piețele lor de energie electrică. |
| Statele membre pot extinde cerințele de evaluare și de coordonare prevăzute la primul și al treilea paragraf la operatorii de sisteme de transport și de distribuție de gaze, incluzând rețelele de hidrogen și alte rețele energetice. | Statele membre pot extinde cerințele de evaluare și de coordonare prevăzute la primul și al treilea paragraf la operatorii de sisteme de transport și de distribuție de gaze, incluzând rețelele de hidrogen și alte rețele energetice.


  Statele membre își coordonează acțiunea cu cea a regiunilor și orașelor pentru a facilita punerea în aplicare a acestui cadru și funcționarea sa ulterioară. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre stabilesc un cadru în care operatorii de sisteme de distribuție de energie electrică vor evalua, cel puțin la fiecare patru ani, în cooperare cu operatorii sistemelor de încălzire și răcire centralizată din zonele lor respective, potențialul sistemelor de încălzire și răcire centralizată de a furniza servicii de echilibrare și alte servicii de sistem, inclusiv participarea activă a cererii și stocarea termică a energiei electrice excedentare din surse regenerabile și vor evalua, de asemenea, dacă utilizarea potențialului identificat ar fi mai eficientă din punctul de vedere al costurilor și al utilizării resurselor decât soluțiile alternative.

Statele membre
  sau autoritățile lor regionale și locale competente
  stabilesc un cadru în care operatorii de sisteme de distribuție de energie electrică vor evalua, cel puțin la fiecare patru ani, în cooperare cu operatorii sistemelor de încălzire și răcire centralizată din zonele lor respective, potențialul sistemelor de încălzire și răcire centralizată de a furniza servicii de echilibrare și alte servicii de sistem, inclusiv participarea activă a cererii și stocarea termică a energiei electrice excedentare din surse regenerabile și vor evalua, de asemenea, dacă utilizarea potențialului identificat ar fi mai eficientă din punctul de vedere al costurilor și al utilizării resurselor decât soluțiile alternative.
  Evaluarea ia în considerare în mod prioritar alternative la dezvoltarea rețelei, în conformitate cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”.

sau autoritățile lor regionale și locale competente

Evaluarea ia în considerare în mod prioritar alternative la dezvoltarea rețelei, în conformitate cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”.

Statele membre se asigură că operatorii de sisteme de transport și de distribuție a energiei electrice țin seama în mod corespunzător de rezultatele evaluării solicitate în temeiul primului paragraf în ceea ce privește planificarea rețelelor, investițiile în rețele și dezvoltarea infrastructurii pe teritoriile lor.

Statele membre se asigură că operatorii de sisteme de transport și de distribuție a energiei electrice țin seama în mod corespunzător de rezultatele evaluării solicitate în temeiul primului paragraf în ceea ce privește planificarea rețelelor, investițiile în rețele și dezvoltarea infrastructurii pe teritoriile lor.

Statele membre facilitează coordonarea dintre operatorii de sisteme de încălzire și răcire centralizată și operatorii de sisteme de transport și de distribuție a energiei electrice pentru a se asigura că serviciile de echilibrare, de stocare și alte servicii de flexibilitate, precum participarea activă a cererii, furnizate de operatorii de sisteme de încălzire și răcire centralizată, pot participa la piețele lor de energie electrică.

Statele membre facilitează coordonarea dintre operatorii de sisteme de încălzire și răcire centralizată și operatorii de sisteme de transport și de distribuție a energiei electrice pentru a se asigura că serviciile de echilibrare, de stocare și alte servicii de flexibilitate, precum participarea activă a cererii, furnizate de operatorii de sisteme de încălzire și răcire centralizată, pot participa la piețele lor de energie electrică.

Statele membre pot extinde cerințele de evaluare și de coordonare prevăzute la primul și al treilea paragraf la operatorii de sisteme de transport și de distribuție de gaze, incluzând rețelele de hidrogen și alte rețele energetice.

Statele membre pot extinde cerințele de evaluare și de coordonare prevăzute la primul și al treilea paragraf la operatorii de sisteme de transport și de distribuție de gaze, incluzând rețelele de hidrogen și alte rețele energetice.

Statele membre își coordonează acțiunea cu cea a regiunilor și orașelor pentru a facilita punerea în aplicare a acestui cadru și funcționarea sa ulterioară.

Statele membre își coordonează acțiunea cu cea a regiunilor și orașelor pentru a facilita punerea în aplicare a acestui cadru și funcționarea sa ulterioară.

Expunere de motive

Expunere de motive

Nivelul local și regional ar trebui să participe la întregul proces pentru o punere în aplicare fără probleme a directivei.

Amendamentul 34

Amendamentul 34

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (14) alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre instituie un mecanism care să permită furnizorilor de combustibili de pe teritoriul lor să facă schimb de credite pentru furnizarea de energie din surse regenerabile în sectorul transporturilor. Operatorii economici care furnizează energie electrică din surse regenerabile vehiculelor electrice prin stații publice de reîncărcare primesc credite, indiferent dacă operatorii economici fac obiectul obligației stabilite de statul membru pentru furnizorii de combustibili, și pot vinde creditele respective furnizorilor de combustibili, cărora li se permite să utilizeze creditele pentru a îndeplini obligația prevăzută la alineatul (1) primul paragraf.”; | Statele membre instituie un mecanism care să permită furnizorilor de combustibili de pe teritoriul lor să facă schimb de credite pentru furnizarea de energie din surse regenerabile
  și, în cadrul unui alt mecanism, de hidrogen cu emisii scăzute de carbon
  în sectorul transporturilor. Operatorii economici care furnizează energie electrică din surse regenerabile vehiculelor electrice prin stații publice de reîncărcare
  , energie din surse regenerabile, hidrogen cu emisii scăzute de carbon sau combustibili de origine nebiologică din surse regenerabile derivați pe bază de hidrogen
  primesc credite, indiferent dacă operatorii economici fac obiectul obligației stabilite de statul membru pentru furnizorii de combustibili, și pot vinde creditele respective furnizorilor de combustibili, cărora li se permite să utilizeze creditele pentru a îndeplini obligația prevăzută la alineatul (1) primul paragraf. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre instituie un mecanism care să permită furnizorilor de combustibili de pe teritoriul lor să facă schimb de credite pentru furnizarea de energie din surse regenerabile în sectorul transporturilor. Operatorii economici care furnizează energie electrică din surse regenerabile vehiculelor electrice prin stații publice de reîncărcare primesc credite, indiferent dacă operatorii economici fac obiectul obligației stabilite de statul membru pentru furnizorii de combustibili, și pot vinde creditele respective furnizorilor de combustibili, cărora li se permite să utilizeze creditele pentru a îndeplini obligația prevăzută la alineatul (1) primul paragraf.”;

Statele membre instituie un mecanism care să permită furnizorilor de combustibili de pe teritoriul lor să facă schimb de credite pentru furnizarea de energie din surse regenerabile
  și, în cadrul unui alt mecanism, de hidrogen cu emisii scăzute de carbon
  în sectorul transporturilor. Operatorii economici care furnizează energie electrică din surse regenerabile vehiculelor electrice prin stații publice de reîncărcare
  , energie din surse regenerabile, hidrogen cu emisii scăzute de carbon sau combustibili de origine nebiologică din surse regenerabile derivați pe bază de hidrogen
  primesc credite, indiferent dacă operatorii economici fac obiectul obligației stabilite de statul membru pentru furnizorii de combustibili, și pot vinde creditele respective furnizorilor de combustibili, cărora li se permite să utilizeze creditele pentru a îndeplini obligația prevăzută la alineatul (1) primul paragraf.

și, în cadrul unui alt mecanism, de hidrogen cu emisii scăzute de carbon

, energie din surse regenerabile, hidrogen cu emisii scăzute de carbon sau combustibili de origine nebiologică din surse regenerabile derivați pe bază de hidrogen

Expunere de motive

Expunere de motive

Ar trebui să se țină seama de dezvoltarea accelerată a noilor surse regenerabile de energie.

Amendamentul 35

Amendamentul 35

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (16) litera (b) litera (a)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (ii) | pentru combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică și combustibilii pe bază de carbon reciclat, prin înmulțirea cantității de astfel de combustibili furnizată tuturor modurilor de transport cu reducerile lor de emisii determinate în conformitate cu actele delegate adoptate în temeiul articolului 29a alineatul (3); |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(ii)

pentru combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică și combustibilii pe bază de carbon reciclat, prin înmulțirea cantității de astfel de combustibili furnizată tuturor modurilor de transport cu reducerile lor de emisii determinate în conformitate cu actele delegate adoptate în temeiul articolului 29a alineatul (3);

| (ii) | pentru combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică
  , hidrogen cu emisii scăzute de carbon sau combustibili de origine nebiologică din surse regenerabile derivați pe bază de hidrogen
  și combustibilii pe bază de carbon reciclat, prin înmulțirea cantității de astfel de combustibili furnizată tuturor modurilor de transport cu reducerile lor de emisii determinate în conformitate cu actele delegate adoptate în temeiul articolului 29a alineatul (3); |
| --- | --- |

(ii)

pentru combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică
  , hidrogen cu emisii scăzute de carbon sau combustibili de origine nebiologică din surse regenerabile derivați pe bază de hidrogen
  și combustibilii pe bază de carbon reciclat, prin înmulțirea cantității de astfel de combustibili furnizată tuturor modurilor de transport cu reducerile lor de emisii determinate în conformitate cu actele delegate adoptate în temeiul articolului 29a alineatul (3);

, hidrogen cu emisii scăzute de carbon sau combustibili de origine nebiologică din surse regenerabile derivați pe bază de hidrogen

Expunere de motive

Expunere de motive

Asigurarea coerenței textului prin adăugarea hidrogenului cu emisii scăzute de dioxid de carbon.

Amendamentul 36

Amendamentul 36

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (16) litera (b) litera (d)

Directiva (UE) 2018/2001

Articolul 27 alineatul (1) litera (d)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (d) | reducerea intensității gazelor cu efect de seră prin utilizarea energiei din surse regenerabile se determină prin împărțirea cantității de emisii de gaze cu efect de seră reduse prin utilizarea biocombustibililor, a biogazului și a energiei electrice din surse regenerabile furnizate tuturor modurilor de transport la nivelul de referință. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(d)

reducerea intensității gazelor cu efect de seră prin utilizarea energiei din surse regenerabile se determină prin împărțirea cantității de emisii de gaze cu efect de seră reduse prin utilizarea biocombustibililor, a biogazului și a energiei electrice din surse regenerabile furnizate tuturor modurilor de transport la nivelul de referință.

| (d) | reducerea intensității gazelor cu efect de seră prin utilizarea energiei din surse regenerabile se determină prin împărțirea cantității de emisii de gaze cu efect de seră reduse prin utilizarea biocombustibililor, a biogazului,
  a combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică, a hidrogenului cu emisii scăzute de carbon, a combustibililor pe bază de carbon reciclat
  și a energiei electrice din surse regenerabile furnizate tuturor modurilor de transport la nivelul de referință. |
| --- | --- |

(d)

reducerea intensității gazelor cu efect de seră prin utilizarea energiei din surse regenerabile se determină prin împărțirea cantității de emisii de gaze cu efect de seră reduse prin utilizarea biocombustibililor, a biogazului,
  a combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică, a hidrogenului cu emisii scăzute de carbon, a combustibililor pe bază de carbon reciclat
  și a energiei electrice din surse regenerabile furnizate tuturor modurilor de transport la nivelul de referință.

a combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică, a hidrogenului cu emisii scăzute de carbon, a combustibililor pe bază de carbon reciclat

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 37

Amendamentul 37

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (16) litera (d)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (d) | alineatul (3) se modifică după cum urmează: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(d)

alineatul (3) se modifică după cum urmează:

| (d) | alineatul (3) se modifică după cum urmează: |
| --- | --- |

(d)

alineatul (3) se modifică după cum urmează:

| | (i) | se elimină primul, al doilea și al treilea paragraf; |
| --- | --- | --- |

(i)

se elimină primul, al doilea și al treilea paragraf;

| | (i) | se elimină primul, al doilea și al treilea paragraf; |
| --- | --- | --- |

(i)

se elimină primul, al doilea și al treilea paragraf;

| | (ii) | al patrulea paragraf se înlocuiește cu următorul text: „Atunci când energia electrică este folosită la producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică, fie direct, fie pentru producția de produse intermediare, pentru a stabili ponderea energiei din surse regenerabile se utilizează ponderea medie a energiei electrice din surse regenerabile din țara de producție, măsurată cu doi ani înainte de anul vizat.”; |
| --- | --- | --- |

(ii)

al patrulea paragraf se înlocuiește cu următorul text: „Atunci când energia electrică este folosită la producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică, fie direct, fie pentru producția de produse intermediare, pentru a stabili ponderea energiei din surse regenerabile se utilizează ponderea medie a energiei electrice din surse regenerabile din țara de producție, măsurată cu doi ani înainte de anul vizat.”;

| | (ii) | al patrulea paragraf se înlocuiește cu următorul text: „Atunci când energia electrică este folosită la producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică, fie direct, fie pentru producția de produse intermediare, pentru a stabili ponderea energiei din surse regenerabile se utilizează ponderea medie a energiei electrice din surse regenerabile din țara de producție, măsurată cu doi ani înainte de anul vizat.”; |
| --- | --- | --- |

(ii)

al patrulea paragraf se înlocuiește cu următorul text: „Atunci când energia electrică este folosită la producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică, fie direct, fie pentru producția de produse intermediare, pentru a stabili ponderea energiei din surse regenerabile se utilizează ponderea medie a energiei electrice din surse regenerabile din țara de producție, măsurată cu doi ani înainte de anul vizat.”;

| | (iii) | la
  al cincilea paragraf,
  teza introductivă
  se înlocuiește cu următorul text: „Cu toate acestea, energia electrică obținută prin racordarea directă la o instalație care produce energie electrică poate fi luată în considerare integral ca energie electrică din surse regenerabile, atunci când este utilizată pentru producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică, cu condiția ca instalația:”; |
| --- | --- | --- |

(iii)

la
  al cincilea paragraf,
  teza introductivă
  se înlocuiește cu următorul text: „Cu toate acestea, energia electrică obținută prin racordarea directă la o instalație care produce energie electrică poate fi luată în considerare integral ca energie electrică din surse regenerabile, atunci când este utilizată pentru producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică, cu condiția ca instalația:”;

la

teza introductivă

| | (iii) | al cincilea paragraf,
  inclusiv literele (a) și (b),
  se înlocuiește cu următorul text: „Cu toate acestea, energia electrică obținută prin racordarea directă la o instalație care produce energie electrică poate fi luată în considerare integral ca energie electrică din surse regenerabile, atunci când este utilizată pentru producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică, cu condiția ca instalația
  să nu fie racordată la rețea sau, dacă este racordată la rețea, să se poată prezenta dovezi că energia electrică în cauză a fost furnizată fără a prelua energie electrică din rețea.”
  ; |
| --- | --- | --- |

(iii)

al cincilea paragraf,
  inclusiv literele (a) și (b),
  se înlocuiește cu următorul text: „Cu toate acestea, energia electrică obținută prin racordarea directă la o instalație care produce energie electrică poate fi luată în considerare integral ca energie electrică din surse regenerabile, atunci când este utilizată pentru producția de combustibili din surse regenerabile de origine nebiologică, cu condiția ca instalația
  să nu fie racordată la rețea sau, dacă este racordată la rețea, să se poată prezenta dovezi că energia electrică în cauză a fost furnizată fără a prelua energie electrică din rețea.”
  ;

inclusiv literele (a) și (b),

să nu fie racordată la rețea sau, dacă este racordată la rețea, să se poată prezenta dovezi că energia electrică în cauză a fost furnizată fără a prelua energie electrică din rețea.”

| (iv) | al șaselea paragraf se înlocuiește cu următorul text: „Electricitatea preluată din rețea poate fi luată în considerare ca fiind integral din surse regenerabile, cu condiția să fie produsă exclusiv pe bază de surse regenerabile, confirmate prin garanții de origine.”; |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

al șaselea paragraf se înlocuiește cu următorul text: „Electricitatea preluată din rețea poate fi luată în considerare ca fiind integral din surse regenerabile, cu condiția să fie produsă exclusiv pe bază de surse regenerabile, confirmate prin garanții de origine.”;

al șaselea paragraf se înlocuiește cu următorul text: „Electricitatea preluată din rețea poate fi luată în considerare ca fiind integral din surse regenerabile, cu condiția să fie produsă exclusiv pe bază de surse regenerabile, confirmate prin garanții de origine.”;

| (v) | al șaptelea paragraf se elimină. |
| --- | --- |

(v)

(v)

al șaptelea paragraf se elimină.

al șaptelea paragraf se elimină.

Expunere de motive

Expunere de motive

Principiile adiționalității și corelării complică analiza economică deja dificilă a electrolizei și a extinderii producției de hidrogen verde. Sprijinul public pentru producția de hidrogen verde ar trebui să fie posibil, de asemenea, prin intermediul unui contract cu un parc solar sau eolian existent, de exemplu prin garanții de origine.

Amendamentul 38

Amendamentul 38

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (18) litera (a)

Directiva (UE) 2018/2001

Articolul 29 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 29 se modifică după cum urmează: | Articolul 29 se modifică după cum urmează: |
| (a) | alineatul (1) se modifică după cum urmează: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Articolul 29 se modifică după cum urmează:

Articolul 29 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se modifică după cum urmează:

| (a) | alineatul (1) se modifică după cum urmează: |
| --- | --- |

(a)

alineatul (1) se modifică după cum urmează:

| | (i) | la primul paragraf, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | contribuția la ponderile de energie din surse regenerabile ale statelor membre și la obiectivele menționate la articolul 3 alineatul (1), articolul 15a alineatul (1), articolul 22a alineatul (1), articolul 23 alineatul (1), articolul 24 alineatul (4) și articolul 25 alineatul (1) din prezenta directivă;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

la primul paragraf, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

contribuția la ponderile de energie din surse regenerabile ale statelor membre și la obiectivele menționate la articolul 3 alineatul (1), articolul 15a alineatul (1), articolul 22a alineatul (1), articolul 23 alineatul (1), articolul 24 alineatul (4) și articolul 25 alineatul (1) din prezenta directivă;”;

| | (i) | la primul paragraf, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | contribuția la ponderile de energie din surse regenerabile ale statelor membre și la obiectivele menționate la articolul 3 alineatul (1), articolul 15a alineatul (1), articolul 22a alineatul (1), articolul 23 alineatul (1), articolul 24 alineatul (4) și articolul 25 alineatul (1) din prezenta directivă;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

la primul paragraf, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

contribuția la ponderile de energie din surse regenerabile ale statelor membre și la obiectivele menționate la articolul 3 alineatul (1), articolul 15a alineatul (1), articolul 22a alineatul (1), articolul 23 alineatul (1), articolul 24 alineatul (4) și articolul 25 alineatul (1) din prezenta directivă;”;

| | (ii) | al patrulea paragraf se înlocuiește cu următorul text:



  „Combustibilii din biomasă îndeplinesc criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la alineatele (2)-(7) și (10) dacă sunt folosiți; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

al patrulea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

al patrulea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Combustibilii din biomasă îndeplinesc criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la alineatele (2)-(7) și (10) dacă sunt folosiți;

| | | –


  (a) în cazul combustibililor din biomasă solizi, în instalații care produc energie electrică, încălzire și răcire cu o putere termică instalată totală mai mare sau egală cu 5 MW;




  –


  (b) în cazul combustibililor din biomasă gazoși, în instalații care produc energie electrică, încălzire și răcire cu o putere termică instalată totală mai mare sau egală cu 2 MW;




  –


  (c) în cazul instalațiilor care produc combustibili din biomasă gazoși cu următorul debit mediu al biometanului: |
| --- | --- | --- |

–


  (a) în cazul combustibililor din biomasă solizi, în instalații care produc energie electrică, încălzire și răcire cu o putere termică instalată totală mai mare sau egală cu 5 MW;

–

(a) în cazul combustibililor din biomasă solizi, în instalații care produc energie electrică, încălzire și răcire cu o putere termică instalată totală mai mare sau egală cu 5 MW;

–


  (b) în cazul combustibililor din biomasă gazoși, în instalații care produc energie electrică, încălzire și răcire cu o putere termică instalată totală mai mare sau egală cu 2 MW;

–

(b) în cazul combustibililor din biomasă gazoși, în instalații care produc energie electrică, încălzire și răcire cu o putere termică instalată totală mai mare sau egală cu 2 MW;

–


  (c) în cazul instalațiilor care produc combustibili din biomasă gazoși cu următorul debit mediu al biometanului:

–

(c) în cazul instalațiilor care produc combustibili din biomasă gazoși cu următorul debit mediu al biometanului:

| | | (i) | peste 200 m3 echivalent metan/h măsurat în condiții standard de temperatură și presiune (adică 0 oC și o presiune atmosferică de 1 bar); |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

(i)

peste 200 m3 echivalent metan/h măsurat în condiții standard de temperatură și presiune (adică 0 oC și o presiune atmosferică de 1 bar);

peste 200 m3

o

| (ii) | dacă biogazul este compus dintr-un amestec de metan și alte gaze incombustibile, pentru debitul metanului, pragul stabilit la punctul (i), recalculat proporțional cu ponderea volumetrică a metanului în amestec; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

dacă biogazul este compus dintr-un amestec de metan și alte gaze incombustibile, pentru debitul metanului, pragul stabilit la punctul (i), recalculat proporțional cu ponderea volumetrică a metanului în amestec;

dacă biogazul este compus dintr-un amestec de metan și alte gaze incombustibile, pentru debitul metanului, pragul stabilit la punctul (i), recalculat proporțional cu ponderea volumetrică a metanului în amestec;

| (iii) | următorul paragraf se introduce după al patrulea paragraf: |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

următorul paragraf se introduce după al patrulea paragraf:

următorul paragraf se introduce după al patrulea paragraf:

| | „Statele membre pot aplica criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în cazul instalațiilor cu o putere termică instalată totală mai mică sau cu un debit al biometanului mai mic”; |
| --- | --- |

„Statele membre pot aplica criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în cazul instalațiilor cu o putere termică instalată totală mai mică sau cu un debit al biometanului mai mic”;

Expunere de motive

Expunere de motive

Amendamentul vizează reintroducerea unei părți din textul Directivei (UE) 2018/2001 în vigoare și adoptată cu doar trei ani în urmă (care nu a fost încă transpusă de toate statele membre).

O legislație instabilă ar avea ca efect reducerea investițiilor și ar împiedica dezvoltarea pieței.

Amendamentul 39

Amendamentul 39

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (18) literele (e) și (f)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (e) | la alineatul (6) primul paragraf, litera (a) punctul (iv) se înlocuiește cu următorul text:






  „(iv) | că recoltarea se desfășoară ținându-se seama de menținerea calității solului și a biodiversității în scopul reducerii la minimum a efectelor negative, astfel încât să se evite
  recoltarea buturugilor și a rădăcinilor,
  degradarea pădurilor primare sau transformarea acestora în plantații forestiere, precum și recoltarea pe soluri vulnerabile; reduce la minimum defrișările la scară largă și asigură praguri adecvate la nivel local pentru extracția lemnului mort și cerințe de utilizare a unor sisteme de exploatare forestieră care să reducă la minimum impactul asupra calității solului, inclusiv tasarea solului, precum și asupra caracteristicilor biodiversității și a habitatelor:”; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(e)

la alineatul (6) primul paragraf, litera (a) punctul (iv) se înlocuiește cu următorul text:

„(iv)

că recoltarea se desfășoară ținându-se seama de menținerea calității solului și a biodiversității în scopul reducerii la minimum a efectelor negative, astfel încât să se evite
  recoltarea buturugilor și a rădăcinilor,
  degradarea pădurilor primare sau transformarea acestora în plantații forestiere, precum și recoltarea pe soluri vulnerabile; reduce la minimum defrișările la scară largă și asigură praguri adecvate la nivel local pentru extracția lemnului mort și cerințe de utilizare a unor sisteme de exploatare forestieră care să reducă la minimum impactul asupra calității solului, inclusiv tasarea solului, precum și asupra caracteristicilor biodiversității și a habitatelor:”;

recoltarea buturugilor și a rădăcinilor,

| (e) | la alineatul (6) primul paragraf, litera (a) punctul (iv) se înlocuiește cu următorul text:






  „(iv) | că recoltarea se desfășoară ținându-se seama de menținerea calității solului și a biodiversității în scopul reducerii la minimum a efectelor negative, astfel încât să se evite degradarea pădurilor primare sau transformarea acestora în plantații forestiere, precum și recoltarea pe soluri vulnerabile; reduce la minimum defrișările la scară largă și asigură praguri adecvate la nivel local pentru extracția lemnului mort și cerințe de utilizare a unor sisteme de exploatare forestieră care să reducă la minimum impactul asupra calității solului, inclusiv tasarea solului, precum și asupra caracteristicilor biodiversității și a habitatelor:”; |
| --- | --- | --- |

(e)

la alineatul (6) primul paragraf, litera (a) punctul (iv) se înlocuiește cu următorul text:

„(iv)

că recoltarea se desfășoară ținându-se seama de menținerea calității solului și a biodiversității în scopul reducerii la minimum a efectelor negative, astfel încât să se evite degradarea pădurilor primare sau transformarea acestora în plantații forestiere, precum și recoltarea pe soluri vulnerabile; reduce la minimum defrișările la scară largă și asigură praguri adecvate la nivel local pentru extracția lemnului mort și cerințe de utilizare a unor sisteme de exploatare forestieră care să reducă la minimum impactul asupra calității solului, inclusiv tasarea solului, precum și asupra caracteristicilor biodiversității și a habitatelor:”;

| (f) | la alineatul (6) primul paragraf, litera (b) punctul (iv) se înlocuiește cu următorul text:






  „(iv) | că recoltarea se desfășoară ținându-se seama de menținerea calității solului și a biodiversității în scopul reducerii la minimum a efectelor negative, astfel încât să se evite
  recoltarea buturugilor și a rădăcinilor,
  degradarea pădurilor primare sau transformarea acestora în plantații forestiere, precum și recoltarea pe soluri vulnerabile; reduce la minimum defrișările la scară largă și asigură praguri adecvate la nivel local pentru extracția lemnului mort și cerințe de utilizare a unor sisteme de exploatare forestieră care să reducă la minimum impactul asupra calității solului, inclusiv tasarea solului, precum și asupra caracteristicilor biodiversității și a habitatelor:”; |
| --- | --- | --- |

(f)

la alineatul (6) primul paragraf, litera (b) punctul (iv) se înlocuiește cu următorul text:

„(iv)

că recoltarea se desfășoară ținându-se seama de menținerea calității solului și a biodiversității în scopul reducerii la minimum a efectelor negative, astfel încât să se evite
  recoltarea buturugilor și a rădăcinilor,
  degradarea pădurilor primare sau transformarea acestora în plantații forestiere, precum și recoltarea pe soluri vulnerabile; reduce la minimum defrișările la scară largă și asigură praguri adecvate la nivel local pentru extracția lemnului mort și cerințe de utilizare a unor sisteme de exploatare forestieră care să reducă la minimum impactul asupra calității solului, inclusiv tasarea solului, precum și asupra caracteristicilor biodiversității și a habitatelor:”;

recoltarea buturugilor și a rădăcinilor,

| (f) | la alineatul (6) primul paragraf, litera (b) punctul (iv) se înlocuiește cu următorul text:






  „(iv) | că recoltarea se desfășoară ținându-se seama de menținerea calității solului și a biodiversității în scopul reducerii la minimum a efectelor negative, astfel încât să se evite degradarea pădurilor primare sau transformarea acestora în plantații forestiere, precum și recoltarea pe soluri vulnerabile; reduce la minimum defrișările la scară largă și asigură praguri adecvate la nivel local pentru extracția lemnului mort și cerințe de utilizare a unor sisteme de exploatare forestieră care să reducă la minimum impactul asupra calității solului, inclusiv tasarea solului, precum și asupra caracteristicilor biodiversității și a habitatelor:”; |
| --- | --- | --- |

(f)

la alineatul (6) primul paragraf, litera (b) punctul (iv) se înlocuiește cu următorul text:

„(iv)

că recoltarea se desfășoară ținându-se seama de menținerea calității solului și a biodiversității în scopul reducerii la minimum a efectelor negative, astfel încât să se evite degradarea pădurilor primare sau transformarea acestora în plantații forestiere, precum și recoltarea pe soluri vulnerabile; reduce la minimum defrișările la scară largă și asigură praguri adecvate la nivel local pentru extracția lemnului mort și cerințe de utilizare a unor sisteme de exploatare forestieră care să reducă la minimum impactul asupra calității solului, inclusiv tasarea solului, precum și asupra caracteristicilor biodiversității și a habitatelor:”;

Expunere de motive

Expunere de motive

Studiile pe termen lung efectuate pe teren în cadrul silviculturii țărilor nordice arată că recoltarea parțială a buturugilor și rădăcinilor poate fi realizată fără a afecta biodiversitatea. Trebuie luate în considerare condițiile locale și regionale privind consecințele ecologice în cadrul diferitelor strategii de gestionare a pădurilor.

Amendamentul 40

Amendamentul 40

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (18) litera (g)

Directiva (UE) 2018/2001

Articolul 29 alineatul (10)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (g) | la alineatul (10) primul paragraf, litera (d) se înlocuiește cu următorul text:










  „(d) | de cel puțin 70 % pentru producția de energie electrică și de încălzire și răcire pe bază de combustibili din biomasă utilizați în instalații până la 31 decembrie 2025 și de cel puțin 80 % începând cu 1 ianuarie 2026.”; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(g)

(g)

la alineatul (10) primul paragraf, litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

la alineatul (10) primul paragraf, litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

„(d)

„(d)

de cel puțin 70 % pentru producția de energie electrică și de încălzire și răcire pe bază de combustibili din biomasă utilizați în instalații până la 31 decembrie 2025 și de cel puțin 80 % începând cu 1 ianuarie 2026.”;

de cel puțin 70 % pentru producția de energie electrică și de încălzire și răcire pe bază de combustibili din biomasă utilizați în instalații până la 31 decembrie 2025 și de cel puțin 80 % începând cu 1 ianuarie 2026.”;

Expunere de motive

Expunere de motive

Normele RED II se aplică instalațiilor care își încep activitatea până la 31 decembrie 2025.

Introducerea unor criterii noi și mai stricte pentru instalațiile existente (retroactiv) ar submina stabilitatea cadrului juridic și a investițiilor. Aceasta ar avea un impact deosebit de negativ asupra zonelor rurale.

Amendamentul 41

Amendamentul 41

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (19)

Directiva (UE) 2018/2001

Articolul 29a alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Energia obținută din combustibili pe bază de carbon reciclat poate fi luată în calcul în vederea atingerii
  obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră menționat
  la articolul 25 alineatul (1)
  primul paragraf litera (a)
  numai în cazul în care reducerile de emisii de gaze cu efect de seră obținute prin utilizarea combustibililor respectivi sunt de cel puțin 70 %. | Energia obținută din combustibili pe bază de carbon reciclat
  și de hidrogen cu emisii scăzute de carbon
  poate fi luată în calcul în vederea atingerii
  obiectivelor de reducere


  menționate la articolul 15a alineatul (1), la articolul 22a alineatul (1), la articolul 23 alineatul (1), la articolul 24 alineatul (4) și
  la articolul 25 alineatul (1) numai în cazul în care reducerile de emisii de gaze cu efect de seră obținute prin utilizarea combustibililor respectivi sunt de cel puțin 70 %. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Energia obținută din combustibili pe bază de carbon reciclat poate fi luată în calcul în vederea atingerii
  obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră menționat
  la articolul 25 alineatul (1)
  primul paragraf litera (a)
  numai în cazul în care reducerile de emisii de gaze cu efect de seră obținute prin utilizarea combustibililor respectivi sunt de cel puțin 70 %.

obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră menționat

primul paragraf litera (a)

Energia obținută din combustibili pe bază de carbon reciclat
  și de hidrogen cu emisii scăzute de carbon
  poate fi luată în calcul în vederea atingerii
  obiectivelor de reducere


  menționate la articolul 15a alineatul (1), la articolul 22a alineatul (1), la articolul 23 alineatul (1), la articolul 24 alineatul (4) și
  la articolul 25 alineatul (1) numai în cazul în care reducerile de emisii de gaze cu efect de seră obținute prin utilizarea combustibililor respectivi sunt de cel puțin 70 %.

și de hidrogen cu emisii scăzute de carbon

obiectivelor de reducere

menționate la articolul 15a alineatul (1), la articolul 22a alineatul (1), la articolul 23 alineatul (1), la articolul 24 alineatul (4) și

Expunere de motive

Expunere de motive

Comisia Europeană subliniază că captarea și utilizarea carbonului va trebui să joace un rol important în decarbonizarea industriei și să creeze, de asemenea, o piață pentru combustibilul rezultat.

Amendamentul 42

Amendamentul 42

Propunere de directivă

Articolul 1 alineatul (22)

Directiva (UE) 2018/2001

Articolul 31 – alineatele (2), (3) și (4)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   Comisia se asigură că este creată o bază de date a Uniunii pentru a permite urmărirea combustibililor lichizi și gazoși din surse regenerabile și a combustibililor pe bază de carbon reciclat. | (1)   Comisia se asigură că este creată o bază de date a Uniunii pentru a permite urmărirea combustibililor lichizi și gazoși din surse regenerabile și a combustibililor pe bază de carbon reciclat. |
| (2)   Statele membre impun operatorilor economici relevanți să introducă în timp util informații exacte în respectiva bază de date privind tranzacțiile realizate și caracteristicile de durabilitate ale combustibililor care fac obiectul tranzacțiilor respective, inclusiv emisiile lor de gaze cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață, începând de la punctul lor de producție și până la momentul în care sunt consumați în Uniune. În baza de date se includ, de asemenea, informații din care să reiasă dacă producerea unui anumit lot de combustibil a beneficiat de sprijin și, în caz afirmativ, care este tipul schemei de sprijin. | (2)   Statele membre impun operatorilor economici relevanți să introducă în timp util informații exacte în respectiva bază de date privind tranzacțiile realizate și caracteristicile de durabilitate ale combustibililor care fac obiectul tranzacțiilor respective, inclusiv
  materia primă și proveniența ei,
  emisiile lor de gaze cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață, începând de la punctul lor de producție și până la momentul în care sunt consumați în Uniune. În baza de date se includ, de asemenea, informații din care să reiasă dacă producerea unui anumit lot de combustibil a beneficiat de sprijin și, în caz afirmativ, care este tipul schemei de sprijin. |
| După caz, pentru a îmbunătăți trasabilitatea datelor de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 35 pentru a extinde și mai mult sfera informațiilor care trebuie incluse în baza de date a Uniunii pentru a include datele relevante de la punctul de producție sau de colectare a materiilor prime utilizate pentru producerea combustibilului. | După caz, pentru a îmbunătăți trasabilitatea datelor de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 35
  , și numai în cazuri cu totul excepționale,
  pentru a extinde și mai mult sfera informațiilor care trebuie incluse în baza de date a Uniunii pentru a include datele relevante de la punctul de producție sau de colectare a materiilor prime utilizate pentru producerea combustibilului. |
| Statele membre impun furnizorilor de combustibili să introducă în baza de date a Uniunii informațiile necesare pentru verificarea respectării cerințelor stabilite la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf. | Statele membre impun furnizorilor de combustibili să introducă în baza de date a Uniunii informațiile necesare pentru verificarea respectării cerințelor stabilite la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf. |
| (3)   Statele membre au acces la baza de date a Uniunii în scopul monitorizării și al verificării datelor. | (3)   Statele membre
  și autoritățile regionale
  au acces la baza de date a Uniunii în scopul monitorizării și al verificării datelor. |
| (4)   În cazul în care au fost emise garanții de origine pentru producerea unui lot de gaze din surse regenerabile, statele membre se asigură că respectivele garanții de origine sunt anulate înainte ca lotul de gaze regenerabile să poată fi înregistrat în baza de date. | (4)   În cazul în care au fost emise garanții de origine pentru producerea unui lot de gaze din surse regenerabile, statele membre se asigură că respectivele garanții de origine sunt anulate înainte ca lotul de gaze regenerabile să poată fi înregistrat în baza de date. |
| (5)   Statele membre se asigură că exactitatea și exhaustivitatea informațiilor incluse de operatorii economici în baza de date sunt verificate, de exemplu prin utilizarea sistemelor voluntare sau naționale. | (5)   Statele membre se asigură că exactitatea și exhaustivitatea informațiilor incluse de operatorii economici în baza de date sunt verificate, de exemplu prin utilizarea sistemelor voluntare sau naționale. |
| Pentru verificarea datelor, sistemele voluntare sau naționale recunoscute de Comisie în temeiul articolului 30 alineatele (4), (5) și (6) pot utiliza sistemele de informații ale terților ca intermediari pentru colectarea datelor, cu condiția ca această utilizare să fi fost notificată Comisiei. | Pentru verificarea datelor, sistemele voluntare sau naționale recunoscute de Comisie în temeiul articolului 30 alineatele (4), (5) și (6) pot utiliza sistemele de informații ale terților ca intermediari pentru colectarea datelor, cu condiția ca această utilizare să fi fost notificată Comisiei. |
| | (6)
     
  Baza de date a Uniunii va colecta și va putea afișa date la nivel regional. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)   Comisia se asigură că este creată o bază de date a Uniunii pentru a permite urmărirea combustibililor lichizi și gazoși din surse regenerabile și a combustibililor pe bază de carbon reciclat.

(1)   Comisia se asigură că este creată o bază de date a Uniunii pentru a permite urmărirea combustibililor lichizi și gazoși din surse regenerabile și a combustibililor pe bază de carbon reciclat.

(2)   Statele membre impun operatorilor economici relevanți să introducă în timp util informații exacte în respectiva bază de date privind tranzacțiile realizate și caracteristicile de durabilitate ale combustibililor care fac obiectul tranzacțiilor respective, inclusiv emisiile lor de gaze cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață, începând de la punctul lor de producție și până la momentul în care sunt consumați în Uniune. În baza de date se includ, de asemenea, informații din care să reiasă dacă producerea unui anumit lot de combustibil a beneficiat de sprijin și, în caz afirmativ, care este tipul schemei de sprijin.

(2)   Statele membre impun operatorilor economici relevanți să introducă în timp util informații exacte în respectiva bază de date privind tranzacțiile realizate și caracteristicile de durabilitate ale combustibililor care fac obiectul tranzacțiilor respective, inclusiv
  materia primă și proveniența ei,
  emisiile lor de gaze cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață, începând de la punctul lor de producție și până la momentul în care sunt consumați în Uniune. În baza de date se includ, de asemenea, informații din care să reiasă dacă producerea unui anumit lot de combustibil a beneficiat de sprijin și, în caz afirmativ, care este tipul schemei de sprijin.

După caz, pentru a îmbunătăți trasabilitatea datelor de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 35 pentru a extinde și mai mult sfera informațiilor care trebuie incluse în baza de date a Uniunii pentru a include datele relevante de la punctul de producție sau de colectare a materiilor prime utilizate pentru producerea combustibilului.

După caz, pentru a îmbunătăți trasabilitatea datelor de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 35
  , și numai în cazuri cu totul excepționale,
  pentru a extinde și mai mult sfera informațiilor care trebuie incluse în baza de date a Uniunii pentru a include datele relevante de la punctul de producție sau de colectare a materiilor prime utilizate pentru producerea combustibilului.

, și numai în cazuri cu totul excepționale,

Statele membre impun furnizorilor de combustibili să introducă în baza de date a Uniunii informațiile necesare pentru verificarea respectării cerințelor stabilite la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf.

Statele membre impun furnizorilor de combustibili să introducă în baza de date a Uniunii informațiile necesare pentru verificarea respectării cerințelor stabilite la articolul 25 alineatul (1) primul paragraf.

(3)   Statele membre au acces la baza de date a Uniunii în scopul monitorizării și al verificării datelor.

(3)   Statele membre
  și autoritățile regionale
  au acces la baza de date a Uniunii în scopul monitorizării și al verificării datelor.

(4)   În cazul în care au fost emise garanții de origine pentru producerea unui lot de gaze din surse regenerabile, statele membre se asigură că respectivele garanții de origine sunt anulate înainte ca lotul de gaze regenerabile să poată fi înregistrat în baza de date.

(4)   În cazul în care au fost emise garanții de origine pentru producerea unui lot de gaze din surse regenerabile, statele membre se asigură că respectivele garanții de origine sunt anulate înainte ca lotul de gaze regenerabile să poată fi înregistrat în baza de date.

(5)   Statele membre se asigură că exactitatea și exhaustivitatea informațiilor incluse de operatorii economici în baza de date sunt verificate, de exemplu prin utilizarea sistemelor voluntare sau naționale.

(5)   Statele membre se asigură că exactitatea și exhaustivitatea informațiilor incluse de operatorii economici în baza de date sunt verificate, de exemplu prin utilizarea sistemelor voluntare sau naționale.

Pentru verificarea datelor, sistemele voluntare sau naționale recunoscute de Comisie în temeiul articolului 30 alineatele (4), (5) și (6) pot utiliza sistemele de informații ale terților ca intermediari pentru colectarea datelor, cu condiția ca această utilizare să fi fost notificată Comisiei.

Pentru verificarea datelor, sistemele voluntare sau naționale recunoscute de Comisie în temeiul articolului 30 alineatele (4), (5) și (6) pot utiliza sistemele de informații ale terților ca intermediari pentru colectarea datelor, cu condiția ca această utilizare să fi fost notificată Comisiei.

(6)
     
  Baza de date a Uniunii va colecta și va putea afișa date la nivel regional.

Expunere de motive

Expunere de motive

Granularitatea datelor poate îmbunătăți trasabilitatea și înțelegerea fluxului combustibililor lichizi și gazoși din surse regenerabile și a combustibililor pe bază de carbon reciclat. Actele delegate pot fi utilizate numai în cazuri excepționale și cu respectarea principiului subsidiarității.

Amendamentul 43

Amendamentul 43

Propunere de directivă

Articolul 3 alineatul (2) litera (b)

Modificări aduse Directivei 98/70/CE

Articolul 2

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (b) | Punctele 8 și 9 se înlocuiesc cu următorul text:






  „8. | «furnizor» înseamnă «furnizor de combustibil» astfel cum este definit la articolul 2 primul paragraf punctul 38 din Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(b)

Punctele 8 și 9 se înlocuiesc cu următorul text:

„8.

«furnizor» înseamnă «furnizor de combustibil» astfel cum este definit la articolul 2 primul paragraf punctul 38 din Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului;

| 9. | «biocarburanți» înseamnă «biocombustibili», astfel cum sunt definiți la articolul 2 primul paragraf punctul 33 din Directiva (UE) 2018/2001;”; |
| --- | --- |

9.

«biocarburanți» înseamnă «biocombustibili», astfel cum sunt definiți la articolul 2 primul paragraf punctul 33 din Directiva (UE) 2018/2001;”;

| (b) | Punctele 8 și 9 se înlocuiesc cu următorul text:






  „8. | «furnizor» înseamnă «furnizor de combustibil» astfel cum este definit la articolul 2 primul paragraf punctul 38 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- | --- |

(b)

Punctele 8 și 9 se înlocuiesc cu următorul text:

„8.

«furnizor» înseamnă «furnizor de combustibil» astfel cum este definit la articolul 2 primul paragraf punctul 38 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 9. | «biocarburanți» înseamnă «biocombustibili», astfel cum sunt definiți la articolul 2 primul paragraf punctul 33 din Directiva (UE) 2018/2001;”; |
| --- | --- |

9.

«biocarburanți» înseamnă «biocombustibili», astfel cum sunt definiți la articolul 2 primul paragraf punctul 33 din Directiva (UE) 2018/2001;”;

| 10. | «hidrogen cu emisii scăzute de dioxid de carbon» înseamnă hidrogen pe bază de combustibili fosili, cu captare și stocare a carbonului sau hidrogen pe bază de energie electrică, în cazul în care hidrogenul respectiv înregistrează reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră pe durata ciclului de viață de cel puțin 73,4  %, având ca rezultat emisii de gaze cu efect de seră pe durata ciclului de viață sub 3 tCO2eq/tH2 față de un combustibil fosil de referință de 94 g CO2e/MJ (2,256 t CO2eq/tH2). Conținutul de carbon al hidrogenului pe bază de energie electrică se determină de către unitatea de generare marginală din zona de ofertare în care este localizat electrolizorul, în intervalele de decontare a dezechilibrului în care electrolizorul consumă energie electrică din rețea” |
| --- | --- |

10.

10.

«hidrogen cu emisii scăzute de dioxid de carbon» înseamnă hidrogen pe bază de combustibili fosili, cu captare și stocare a carbonului sau hidrogen pe bază de energie electrică, în cazul în care hidrogenul respectiv înregistrează reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră pe durata ciclului de viață de cel puțin 73,4  %, având ca rezultat emisii de gaze cu efect de seră pe durata ciclului de viață sub 3 tCO2eq/tH2 față de un combustibil fosil de referință de 94 g CO2e/MJ (2,256 t CO2eq/tH2). Conținutul de carbon al hidrogenului pe bază de energie electrică se determină de către unitatea de generare marginală din zona de ofertare în care este localizat electrolizorul, în intervalele de decontare a dezechilibrului în care electrolizorul consumă energie electrică din rețea”

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

| 1. | subliniază că, în urma invaziei Ucrainei de către Rusia, necesitatea unei tranziții energetice urgente și a securității aprovizionării cu energie nu a fost niciodată mai puternică și mai clară; |
| --- | --- |

1.

subliniază că, în urma invaziei Ucrainei de către Rusia, necesitatea unei tranziții energetice urgente și a securității aprovizionării cu energie nu a fost niciodată mai puternică și mai clară;

| 2. | salută propunerea de revizuire a Directivei privind energia din surse regenerabile ce rezultă din obiectivul ambițios global al UE de a deveni un continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050; |
| --- | --- |

2.

salută propunerea de revizuire a Directivei privind energia din surse regenerabile ce rezultă din obiectivul ambițios global al UE de a deveni un continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050;

| 3. | sprijină creșterea obiectivului pentru 2030 privind energia din surse regenerabile și faptul că se preconizează că toate sectoarele vor contribui la atingerea lui și subliniază că extinderea masivă și rapidă a surselor regenerabile de energie, combinată cu creșterea suveranității și a eficienței energetice, este esențială pentru atingerea obiectivelor climatice ale UE, precum și pentru consolidarea accesibilității și securității aprovizionării sistemului energetic al UE; |
| --- | --- |

3.

sprijină creșterea obiectivului pentru 2030 privind energia din surse regenerabile și faptul că se preconizează că toate sectoarele vor contribui la atingerea lui și subliniază că extinderea masivă și rapidă a surselor regenerabile de energie, combinată cu creșterea suveranității și a eficienței energetice, este esențială pentru atingerea obiectivelor climatice ale UE, precum și pentru consolidarea accesibilității și securității aprovizionării sistemului energetic al UE;

| 4. | pledează totuși pentru o abordare flexibilă și echilibrată a obiectivelor privind energia din surse regenerabile, care să încurajeze dezvoltarea continuă a tehnologiilor și să asigure certitudine pentru investitori, menținând totodată competitivitatea UE și garantând o tranziție durabilă și justă; |
| --- | --- |

4.

pledează totuși pentru o abordare flexibilă și echilibrată a obiectivelor privind energia din surse regenerabile, care să încurajeze dezvoltarea continuă a tehnologiilor și să asigure certitudine pentru investitori, menținând totodată competitivitatea UE și garantând o tranziție durabilă și justă;

| 5. | subliniază că este extrem de important să se asigure coerența la nivelul textelor legislative în cadrul pachetului „Fit for 55” („Pregătiți pentru 55”) și ca principiul „eficiența energetică înainte de toate”, precum și neutralitatea tehnologică să fie respectate, pentru a atinge obiectivul de emisii nete zero până în 2050 în modul cel mai durabil și mai eficient din punctul de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

5.

subliniază că este extrem de important să se asigure coerența la nivelul textelor legislative în cadrul pachetului „Fit for 55” („Pregătiți pentru 55”) și ca principiul „eficiența energetică înainte de toate”, precum și neutralitatea tehnologică să fie respectate, pentru a atinge obiectivul de emisii nete zero până în 2050 în modul cel mai durabil și mai eficient din punctul de vedere al costurilor;

| 6. | insistă asupra faptului că statele membre trebuie să transpună Directiva privind energia din surse regenerabile în spiritul prevăzut în document; |
| --- | --- |

6.

insistă asupra faptului că statele membre trebuie să transpună Directiva privind energia din surse regenerabile în spiritul prevăzut în document;

Subsidiaritatea și evaluarea impactului

Subsidiaritatea și evaluarea impactului

| 7. | salută faptul că propunerile legislative sunt însoțite de o grilă a subsidiarității, astfel cum a propus CoR; în același timp, subscrie la observațiile Comitetului de control normativ, emise înainte de publicarea propunerii, în special cu privire la necesitatea unei abordări sistematice a preocupărilor legate de subsidiaritate și proporționalitate și la nevoia de a prezenta mai bine impactul măsurilor propuse, inclusiv al criteriilor de durabilitate pentru bioenergie, asupra diferitelor state membre și regiuni; |
| --- | --- |

7.

salută faptul că propunerile legislative sunt însoțite de o grilă a subsidiarității, astfel cum a propus CoR; în același timp, subscrie la observațiile Comitetului de control normativ, emise înainte de publicarea propunerii, în special cu privire la necesitatea unei abordări sistematice a preocupărilor legate de subsidiaritate și proporționalitate și la nevoia de a prezenta mai bine impactul măsurilor propuse, inclusiv al criteriilor de durabilitate pentru bioenergie, asupra diferitelor state membre și regiuni;

| 8. | subliniază că competențele autorităților locale și regionale nu sunt omogene în întreaga Uniune Europeană și că deciziile ar trebui luate la nivelul de guvernanță care oferă soluția cea mai eficace; CoR se angajează să monitorizeze punerea în aplicare a principiilor subsidiarității și proporționalității, precum și impactul teritorial al legislației propuse, pentru a asigura punerea în aplicare cu succes a obiectivelor climatice, în modul cel mai durabil și mai eficient din punctul de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

8.

subliniază că competențele autorităților locale și regionale nu sunt omogene în întreaga Uniune Europeană și că deciziile ar trebui luate la nivelul de guvernanță care oferă soluția cea mai eficace; CoR se angajează să monitorizeze punerea în aplicare a principiilor subsidiarității și proporționalității, precum și impactul teritorial al legislației propuse, pentru a asigura punerea în aplicare cu succes a obiectivelor climatice, în modul cel mai durabil și mai eficient din punctul de vedere al costurilor;

| 9. | reiterează că este important ca Uniunea să țină seama de disparitățile regionale existente și de caracteristicile specifice ale fiecărei regiuni și să sprijine soluții eficiente din punctul de vedere al costurilor și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, asigurându-se, în același timp, că costurile energiei rămân accesibile pentru cetățeni și întreprinderi; |
| --- | --- |

9.

reiterează că este important ca Uniunea să țină seama de disparitățile regionale existente și de caracteristicile specifice ale fiecărei regiuni și să sprijine soluții eficiente din punctul de vedere al costurilor și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, asigurându-se, în același timp, că costurile energiei rămân accesibile pentru cetățeni și întreprinderi;

| 10. | subliniază că producerea de energie din surse regenerabile are loc adesea la nivel local și regional și depinde de IMM-urile regionale; solicită statelor membre să implice pe deplin autoritățile locale și regionale în definirea și punerea în aplicare a măsurilor naționale în domeniul climei, de exemplu prin contribuții stabilite la nivel regional și local, ca o completare a contribuțiilor stabilite la nivel național (CSN) instituite prin Acordul de la Paris; |
| --- | --- |

10.

subliniază că producerea de energie din surse regenerabile are loc adesea la nivel local și regional și depinde de IMM-urile regionale; solicită statelor membre să implice pe deplin autoritățile locale și regionale în definirea și punerea în aplicare a măsurilor naționale în domeniul climei, de exemplu prin contribuții stabilite la nivel regional și local, ca o completare a contribuțiilor stabilite la nivel național (CSN) instituite prin Acordul de la Paris;

Comunitățile de energie din surse regenerabile

Comunitățile de energie din surse regenerabile

| 11. | regretă decizia de a nu modifica articolul privind comunitățile de energie din surse regenerabile în lumina învățămintelor desprinse din transpunerea actuală și lipsa unor noi dispoziții pentru a facilita formalitățile de autorizare, a reduce dificultățile administrative și alți factori care împiedică accesul la rețea și pentru a consolida implementarea unor tehnologii precum cele solare fotovoltaice, hidroelectrice și termice solare, eoliene și geotermale; |
| --- | --- |

11.

regretă decizia de a nu modifica articolul privind comunitățile de energie din surse regenerabile în lumina învățămintelor desprinse din transpunerea actuală și lipsa unor noi dispoziții pentru a facilita formalitățile de autorizare, a reduce dificultățile administrative și alți factori care împiedică accesul la rețea și pentru a consolida implementarea unor tehnologii precum cele solare fotovoltaice, hidroelectrice și termice solare, eoliene și geotermale;

| 12. | subliniază necesitatea de a include și a beneficia pe deplin de contribuțiile „prosumatorilor”, ale comunităților energetice locale și ale noilor tehnologii, precum stocarea energiei, răspunsul la cerere, microrețelele (eventual transfrontaliere), mobilitatea electrică; |
| --- | --- |

12.

subliniază necesitatea de a include și a beneficia pe deplin de contribuțiile „prosumatorilor”, ale comunităților energetice locale și ale noilor tehnologii, precum stocarea energiei, răspunsul la cerere, microrețelele (eventual transfrontaliere), mobilitatea electrică;

| 13. | subliniază importanța rețelei de energie electrică de joasă și medie tensiune, în cadrul căreia trebuie creată infrastructura necesară pentru o mulțime de producători noi, descentralizați, care alimentează sistemul cu energie electrică. De asemenea, subliniază că noii producători mici trebuie să fie conectați la rețelele de joasă și medie tensiune; solicită Comisiei să furnizeze un cadru pentru agregarea mai multor proiecte mai mici, astfel încât să poată îndeplini criteriile prevăzute de legislația actuală. Flexibilitatea în această privință este deosebit de importantă pentru autoritățile locale și regionale, astfel încât să poată elabora anumite proiecte agregate și să obțină eventual finanțare pentru aceste eforturi; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța rețelei de energie electrică de joasă și medie tensiune, în cadrul căreia trebuie creată infrastructura necesară pentru o mulțime de producători noi, descentralizați, care alimentează sistemul cu energie electrică. De asemenea, subliniază că noii producători mici trebuie să fie conectați la rețelele de joasă și medie tensiune; solicită Comisiei să furnizeze un cadru pentru agregarea mai multor proiecte mai mici, astfel încât să poată îndeplini criteriile prevăzute de legislația actuală. Flexibilitatea în această privință este deosebit de importantă pentru autoritățile locale și regionale, astfel încât să poată elabora anumite proiecte agregate și să obțină eventual finanțare pentru aceste eforturi;

| 14. | subliniază că sistemele de stocare de la nivelul sistemului comunitar se dovedesc a avea o funcționare mai sigură și necesită mai puține investiții în comparație cu sistemele de stocare de uz casnic; |
| --- | --- |

14.

subliniază că sistemele de stocare de la nivelul sistemului comunitar se dovedesc a avea o funcționare mai sigură și necesită mai puține investiții în comparație cu sistemele de stocare de uz casnic;

Cooperarea transfrontalieră

Cooperarea transfrontalieră

| 15. | salută propunerea de a consolida cooperarea dintre statele membre și de a stimula cooperarea de la nivel regional și local privind sursele regenerabile de energie în vederea îmbunătățirii sinergiilor pe piața energiei; subliniază rolul de lider al regiunilor în creșterea producției de energie eoliană offshore și de energie oceanică; |
| --- | --- |

15.

salută propunerea de a consolida cooperarea dintre statele membre și de a stimula cooperarea de la nivel regional și local privind sursele regenerabile de energie în vederea îmbunătățirii sinergiilor pe piața energiei; subliniază rolul de lider al regiunilor în creșterea producției de energie eoliană offshore și de energie oceanică;

| 16. | reafirmă importanța promovării și sprijinirii proiectelor de cooperare transfrontalieră (precum proiectele de interes comun) între autoritățile locale și regionale pentru a asigura un sistem energetic eficient din punctul de vedere al costurilor, integrat, decarbonizat și descentralizat; în acest sens, subliniază, de asemenea, importanța interconectivității pentru stabilizarea rețelei, având în vedere variabilitatea surselor regenerabile de energie și presiunile asupra mediului cauzate de schimbările climatice, care afectează funcționalitatea infrastructurii de energie electrică; |
| --- | --- |

16.

reafirmă importanța promovării și sprijinirii proiectelor de cooperare transfrontalieră (precum proiectele de interes comun) între autoritățile locale și regionale pentru a asigura un sistem energetic eficient din punctul de vedere al costurilor, integrat, decarbonizat și descentralizat; în acest sens, subliniază, de asemenea, importanța interconectivității pentru stabilizarea rețelei, având în vedere variabilitatea surselor regenerabile de energie și presiunile asupra mediului cauzate de schimbările climatice, care afectează funcționalitatea infrastructurii de energie electrică;

| 17. | subliniază nevoia de a oferi asistență financiară și tehnică autorităților locale și regionale pentru a le consolida capacitatea de a atrage și a mobiliza investiții; |
| --- | --- |

17.

subliniază nevoia de a oferi asistență financiară și tehnică autorităților locale și regionale pentru a le consolida capacitatea de a atrage și a mobiliza investiții;

Bioenergia

Bioenergia

| 18. | consideră că producția durabilă de biomasă este necesară pentru a asigura protecția mediului și a biodiversității; subliniază, cu toate acestea, că introducerea unor criterii noi și mai stricte, care să se aplice tuturor instalațiilor existente la scară mică de biomasă, căldură și electricitate ar submina stabilitatea cadrului juridic și ar avea un impact social enorm asupra consumatorilor vulnerabili, în special în zonele rurale, precum și asupra întreprinderilor, ale căror instalații existente și investiții planificate nu pot fi neglijate; |
| --- | --- |

18.

consideră că producția durabilă de biomasă este necesară pentru a asigura protecția mediului și a biodiversității; subliniază, cu toate acestea, că introducerea unor criterii noi și mai stricte, care să se aplice tuturor instalațiilor existente la scară mică de biomasă, căldură și electricitate ar submina stabilitatea cadrului juridic și ar avea un impact social enorm asupra consumatorilor vulnerabili, în special în zonele rurale, precum și asupra întreprinderilor, ale căror instalații existente și investiții planificate nu pot fi neglijate;

| 19. | subliniază că reducerea cerințelor de raportare de la 20 MW la 5 MW ar adăuga o sarcină administrativă considerabilă pentru multe centrale energetice de dimensiuni medii și solicită ca criteriile de durabilitate existente, prevăzute în Directiva privind energia din surse regenerabile, să fie menținute, alături de legislația națională, pentru a ține seama de diferitele condiții naționale și regionale; ar trebui introduse noi cerințe numai dacă evaluările arată că cele actuale generează riscuri de mediu care justifică o abordare mai strictă; |
| --- | --- |

19.

subliniază că reducerea cerințelor de raportare de la 20 MW la 5 MW ar adăuga o sarcină administrativă considerabilă pentru multe centrale energetice de dimensiuni medii și solicită ca criteriile de durabilitate existente, prevăzute în Directiva privind energia din surse regenerabile, să fie menținute, alături de legislația națională, pentru a ține seama de diferitele condiții naționale și regionale; ar trebui introduse noi cerințe numai dacă evaluările arată că cele actuale generează riscuri de mediu care justifică o abordare mai strictă;

| 20. | solicită să se deblocheze potențialul producției de biometan în Europa ca modalitate de diversificare și reducere urgentă a dependenței UE de gazul rusesc, și, în același timp, să se stabilească obiective mai ambițioase în domeniul climei; sprijină obiectivul de a produce 35 de miliarde de metri cubi (mld m3) de biometan în UE până în 2030, astfel cum se propune în planul REPowerEU; |
| --- | --- |

20.

solicită să se deblocheze potențialul producției de biometan în Europa ca modalitate de diversificare și reducere urgentă a dependenței UE de gazul rusesc, și, în același timp, să se stabilească obiective mai ambițioase în domeniul climei; sprijină obiectivul de a produce 35 de miliarde de metri cubi (mld m3

Economia circulară și utilizarea eficientă a resurselor

Economia circulară și utilizarea eficientă a resurselor

| 21. | regretă că nu există o trimitere la achizițiile publice verzi și circulare ca instrument al administrațiilor publice de promovare a energiei din surse regenerabile în ceea ce privește bunurile și serviciile legate de energie; |
| --- | --- |

21.

regretă că nu există o trimitere la achizițiile publice verzi și circulare ca instrument al administrațiilor publice de promovare a energiei din surse regenerabile în ceea ce privește bunurile și serviciile legate de energie;

| 22. | subliniază că, pentru a obține o mai mare eficiență a resurselor într-un mod sustenabil și ecologic, combustibilii din surse regenerabile și combustibilii pe bază de carbon reciclat pot fi combustibili de tranziție pe termen scurt, dacă se aplică criteriile de durabilitate, și pot contribui la decarbonizarea economiei, inclusiv a sectorului transporturilor; |
| --- | --- |

22.

subliniază că, pentru a obține o mai mare eficiență a resurselor într-un mod sustenabil și ecologic, combustibilii din surse regenerabile și combustibilii pe bază de carbon reciclat pot fi combustibili de tranziție pe termen scurt, dacă se aplică criteriile de durabilitate, și pot contribui la decarbonizarea economiei, inclusiv a sectorului transporturilor;

| 23. | pledează pentru o acțiune coordonată între producătorii de vehicule pe bază de combustibili alternativi, producătorii de combustibili alternativi și furnizorii de infrastructură de realimentare, pentru a asigura decarbonizarea sectorului transporturilor; |
| --- | --- |

23.

pledează pentru o acțiune coordonată între producătorii de vehicule pe bază de combustibili alternativi, producătorii de combustibili alternativi și furnizorii de infrastructură de realimentare, pentru a asigura decarbonizarea sectorului transporturilor;

Încălzire și răcire

Încălzire și răcire

| 24. | solicită respectarea principiului subsidiarității în ceea ce privește încălzirea și răcirea; |
| --- | --- |

24.

solicită respectarea principiului subsidiarității în ceea ce privește încălzirea și răcirea;

| 25. | sprijină obiectivul de a crește ponderea energiei din surse regenerabile și a căldurii reziduale în sectorul încălzirii și răcirii, precum și în sectorul încălzirii și răcirii centralizate. Cu toate acestea, consideră că este necesar să se reformuleze obiectivele pentru a combina căldura reziduală și energia din surse regenerabile plasându-le pe picior de egalitate, în loc să se formuleze obiective separate. Recuperarea căldurii reziduale din industrie, centrele de date etc. ar trebui să fie una dintre activitățile preferate, atunci când este disponibilă, și să nu fie discriminată pentru a se atinge o cotă stipulată de energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

25.

sprijină obiectivul de a crește ponderea energiei din surse regenerabile și a căldurii reziduale în sectorul încălzirii și răcirii, precum și în sectorul încălzirii și răcirii centralizate. Cu toate acestea, consideră că este necesar să se reformuleze obiectivele pentru a combina căldura reziduală și energia din surse regenerabile plasându-le pe picior de egalitate, în loc să se formuleze obiective separate. Recuperarea căldurii reziduale din industrie, centrele de date etc. ar trebui să fie una dintre activitățile preferate, atunci când este disponibilă, și să nu fie discriminată pentru a se atinge o cotă stipulată de energie din surse regenerabile;

| 26. | subliniază că perfecționarea prin programe de formare pentru instalatori și proiectanți privind tehnologiile de încălzire și răcire din surse regenerabile și tehnologiile de stocare ar trebui asigurate de autoritatea competentă din statul membru respectiv; ar trebui întreprinse acțiuni specifice în cadrul planului REPowerEU, în strânsă cooperare cu autoritățile naționale, regionale și locale și în conformitate cu principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

26.

subliniază că perfecționarea prin programe de formare pentru instalatori și proiectanți privind tehnologiile de încălzire și răcire din surse regenerabile și tehnologiile de stocare ar trebui asigurate de autoritatea competentă din statul membru respectiv; ar trebui întreprinse acțiuni specifice în cadrul planului REPowerEU, în strânsă cooperare cu autoritățile naționale, regionale și locale și în conformitate cu principiul subsidiarității;

Sărăcia energetică

Sărăcia energetică

| 27. | regretă că nu se promovează utilizarea energiilor regenerabile ca instrument de combatere a sărăciei energetice în rândul gospodăriilor vulnerabile, al microîntreprinderilor și întreprinderilor mici vulnerabile, precum și al utilizatorilor vulnerabili ai soluțiilor de mobilitate; |
| --- | --- |

27.

regretă că nu se promovează utilizarea energiilor regenerabile ca instrument de combatere a sărăciei energetice în rândul gospodăriilor vulnerabile, al microîntreprinderilor și întreprinderilor mici vulnerabile, precum și al utilizatorilor vulnerabili ai soluțiilor de mobilitate;

| 28. | observă că strategia UE de a-și diversifica sursele de energie fosilă pare să fie insuficientă; îndeamnă UE și statele membre să își intensifice investițiile în energiile din surse regenerabile și subliniază importanța producției locale de energie din surse regenerabile ca modalitate de a reduce dependența de țările terțe pentru importul de combustibili fosili și prețurile ridicate și volatile asociate cu aceasta, în conformitate cu concepția care stă la baza planului REPowerEU; |
| --- | --- |

28.

observă că strategia UE de a-și diversifica sursele de energie fosilă pare să fie insuficientă; îndeamnă UE și statele membre să își intensifice investițiile în energiile din surse regenerabile și subliniază importanța producției locale de energie din surse regenerabile ca modalitate de a reduce dependența de țările terțe pentru importul de combustibili fosili și prețurile ridicate și volatile asociate cu aceasta, în conformitate cu concepția care stă la baza planului REPowerEU;

| 29. | solicită un set coerent de măsuri și investiții susținute de un efort comun și robust la toate nivelurile pentru a eradica sărăcia energetică, ca etapă către o Europă justă și neutră din punct de vedere climatic până în 2050, pe baza unor inițiative precum Convenția primarilor și Platforma de consiliere privind sărăcia energetică; |
| --- | --- |

29.

solicită un set coerent de măsuri și investiții susținute de un efort comun și robust la toate nivelurile pentru a eradica sărăcia energetică, ca etapă către o Europă justă și neutră din punct de vedere climatic până în 2050, pe baza unor inițiative precum Convenția primarilor și Platforma de consiliere privind sărăcia energetică;

Hidrogen și molecule verzi

Hidrogen și molecule verzi

| 30. | subliniază rolul esențial al „moleculelor verzi” și salută colectarea în continuare de dovezi științifice privind rolul acestor molecule și al altor noi vectori durabili în tranziția energetică; |
| --- | --- |

30.

subliniază rolul esențial al „moleculelor verzi” și salută colectarea în continuare de dovezi științifice privind rolul acestor molecule și al altor noi vectori durabili în tranziția energetică;

| 31. | subliniază importanța hidrogenului din surse regenerabile în sectoarele în care hidrogenul este utilizat ca materie primă sau în care măsurile de eficiență energetică și electrificarea directă nu sunt soluții viabile, creând în același timp oportunități majore pentru inovare, creare de valoare și ocupare a forței de muncă în multe regiuni europene; |
| --- | --- |

31.

subliniază importanța hidrogenului din surse regenerabile în sectoarele în care hidrogenul este utilizat ca materie primă sau în care măsurile de eficiență energetică și electrificarea directă nu sunt soluții viabile, creând în același timp oportunități majore pentru inovare, creare de valoare și ocupare a forței de muncă în multe regiuni europene;

| 32. | constată că importul unei ponderi semnificative de hidrogen din surse regenerabile va fi în continuare necesar pe termen scurt pentru a compensa producția limitată din UE; |
| --- | --- |

32.

constată că importul unei ponderi semnificative de hidrogen din surse regenerabile va fi în continuare necesar pe termen scurt pentru a compensa producția limitată din UE;

| 33. | subliniază că, astfel cum se solicită în avizul CoR pe tema „Către o foaie de parcurs pentru hidrogen curat” (CoR 549/2020) (5), cerințele propuse în revizuirea Directivei privind energia din surse regenerabile privind hidrogenul din surse regenerabile și derivații săi (RFNBO) sunt importante pentru introducerea pe piață a hidrogenului din surse regenerabile în contextul strategiei UE privind hidrogenul; sprijină, prin urmare, certificarea planificată a hidrogenului din surse regenerabile, noile obiective secundare pentru RFNBO în transporturi și industrie, precum și etichetarea planificată a produselor industriale fabricate cu energie din surse regenerabile și cu RFNBO, cum ar fi oțelul verde; |
| --- | --- |

33.

subliniază că, astfel cum se solicită în avizul CoR pe tema „Către o foaie de parcurs pentru hidrogen curat” (CoR 549/2020) (5

| 34. | reamintește că hidrogenul din surse regenerabile ar trebui să fie prioritar, iar hidrogenul cu emisii scăzute de carbon ar trebui utilizat în scopuri de decarbonizare, ca soluție de tranziție pe termen scurt, până când hidrogenul din surse regenerabile poate juca singur acest rol; invită, prin urmare, instituțiile UE, statele membre și întreprinderile să mărească capacitatea de energie electrică din surse regenerabile și din hidrogen; |
| --- | --- |

34.

reamintește că hidrogenul din surse regenerabile ar trebui să fie prioritar, iar hidrogenul cu emisii scăzute de carbon ar trebui utilizat în scopuri de decarbonizare, ca soluție de tranziție pe termen scurt, până când hidrogenul din surse regenerabile poate juca singur acest rol; invită, prin urmare, instituțiile UE, statele membre și întreprinderile să mărească capacitatea de energie electrică din surse regenerabile și din hidrogen;

| 35. | solicită Comisiei să reexamineze viitorul act delegat privind combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică produși pe baza Directivei (UE) 2018/2001 pentru a asigura alinierea sa la această revizuire; |
| --- | --- |

35.

solicită Comisiei să reexamineze viitorul act delegat privind combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică produși pe baza Directivei (UE) 2018/2001 pentru a asigura alinierea sa la această revizuire;

Energia solară

Energia solară

| 36. | salută anunțarea lansării în curând a strategiei UE privind energia solară. Aceasta ar trebui să includă obiective și măsuri concrete de accelerare a utilizării energiei solare, inclusiv în sprijinul noilor cerințe de la articolul 15a din Directiva privind energia din surse regenerabile în ceea ce privește utilizarea energiei din surse regenerabile în clădiri și combaterea sărăciei energetice, și ar trebui să contribuie la crearea unui sistem de energie solară competitiv; |
| --- | --- |

36.

salută anunțarea lansării în curând a strategiei UE privind energia solară. Aceasta ar trebui să includă obiective și măsuri concrete de accelerare a utilizării energiei solare, inclusiv în sprijinul noilor cerințe de la articolul 15a din Directiva privind energia din surse regenerabile în ceea ce privește utilizarea energiei din surse regenerabile în clădiri și combaterea sărăciei energetice, și ar trebui să contribuie la crearea unui sistem de energie solară competitiv;

Energia offshore

Energia offshore

| 37. | sprijină în mod explicit noul obiectiv de planificare comună pentru energia offshore, propus în Directiva privind energia din surse regenerabile, precum și obiectivele și măsurile pentru planificarea interconectată a rețelelor integrate ale statelor membre limitrofe bazinelor maritime; subliniază că dezvoltarea în continuare a activităților offshore necesită o armonizare suplimentară a reglementărilor la nivelul UE, în special în ceea ce privește licitațiile, reglementările pieței, aspectele tehnice și sănătatea și securitatea în muncă, pentru a realiza cooperarea dorită între state membre și regiuni; |
| --- | --- |

37.

sprijină în mod explicit noul obiectiv de planificare comună pentru energia offshore, propus în Directiva privind energia din surse regenerabile, precum și obiectivele și măsurile pentru planificarea interconectată a rețelelor integrate ale statelor membre limitrofe bazinelor maritime; subliniază că dezvoltarea în continuare a activităților offshore necesită o armonizare suplimentară a reglementărilor la nivelul UE, în special în ceea ce privește licitațiile, reglementările pieței, aspectele tehnice și sănătatea și securitatea în muncă, pentru a realiza cooperarea dorită între state membre și regiuni;

| 38. | salută recentul pachet al Comisiei Europene privind hidrogenul și decarbonizarea pieței gazelor și normele care promovează utilizarea infrastructurii de gaze existente pentru acceptarea altor molecule verzi ca amestecuri, precum și modernizarea infrastructurilor de gaze existente și adăugarea unora noi în vederea transportului de hidrogen; sprijină instituirea unui cadru de investiții pentru dezvoltarea unei piețe a hidrogenului produs din surse regenerabile de energie și sigur pentru mediu și a unor proiecte viabile din punct de vedere economic legate de captarea, utilizarea și stocarea dioxidului de carbon; |
| --- | --- |

38.

salută recentul pachet al Comisiei Europene privind hidrogenul și decarbonizarea pieței gazelor și normele care promovează utilizarea infrastructurii de gaze existente pentru acceptarea altor molecule verzi ca amestecuri, precum și modernizarea infrastructurilor de gaze existente și adăugarea unora noi în vederea transportului de hidrogen; sprijină instituirea unui cadru de investiții pentru dezvoltarea unei piețe a hidrogenului produs din surse regenerabile de energie

| 39. | dat fiind impactul potențial al regulamentului supus examinării asupra autorităților locale și regionale, CoR subliniază importanța de a fi informat de colegiuitori, în acord cu principiul cooperării loiale, cu privire la toate modificările aduse propunerii inițiale în fiecare etapă a procedurii legislative, inclusiv cu privire la negocierile din cadrul trilogurilor, astfel încât CoR să își poată îndeplini prerogativele prevăzute în tratat (articolul 91 din TFUE). |
| --- | --- |

39.

dat fiind impactul potențial al regulamentului supus examinării asupra autorităților locale și regionale, CoR subliniază importanța de a fi informat de colegiuitori, în acord cu principiul cooperării loiale, cu privire la toate modificările aduse propunerii inițiale în fiecare etapă a procedurii legislative, inclusiv cu privire la negocierile din cadrul trilogurilor, astfel încât CoR să își poată îndeplini prerogativele prevăzute în tratat (articolul 91 din TFUE).

Bruxelles, 28 aprilie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

1

(2)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

2

(3)  2013/179/UE: Recomandarea Comisiei din 9 aprilie 2013 privind utilizarea unor metode comune pentru măsurarea și comunicarea performanței de mediu pe durata ciclului de viață a produselor și organizațiilor (JO L 124, 4.5.2013, p. 1).

3

(4)  2013/179/UE: Recomandarea Comisiei din 9 aprilie 2013 privind utilizarea unor metode comune pentru măsurarea și comunicarea performanței de mediu pe durata ciclului de viață a produselor și organizațiilor (JO L 124, 4.5.2013, p. 1).

4

(5)  JO C 324, 1.10.2020, p. 41.

5

---

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 301/221 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 301/221

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Revizuirea Regulamentului privind exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura (LULUCF) și a Regulamentului privind partajarea eforturilor

(2022/C 301/17)

| Raportoare: | Åsa ÅGREN WIKSTRÖM (SE-PPE), membră a Consiliului comitatului Västerbotten |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/841 în ceea ce privește domeniul de aplicare, simplificarea normelor de conformitate, stabilirea obiectivelor statelor membre pentru 2030 și angajamentul de a atinge în mod colectiv obiectivul de neutralitate climatică până în 2035 în sectorul exploatării terenurilor, al silviculturii și al agriculturii și a Regulamentului (UE) 2018/1999 în ceea ce privește îmbunătățirea monitorizării, a raportării, a urmăririi progreselor și a revizuirii
  COM(2021) 554
  Propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/842 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris
  COM(2021) 555 final |

Raportoare:

Åsa ÅGREN WIKSTRÖM (SE-PPE), membră a Consiliului comitatului Västerbotten

Documente de referință:

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/841 în ceea ce privește domeniul de aplicare, simplificarea normelor de conformitate, stabilirea obiectivelor statelor membre pentru 2030 și angajamentul de a atinge în mod colectiv obiectivul de neutralitate climatică până în 2035 în sectorul exploatării terenurilor, al silviculturii și al agriculturii și a Regulamentului (UE) 2018/1999 în ceea ce privește îmbunătățirea monitorizării, a raportării, a urmăririi progreselor și a revizuirii

COM(2021) 554

Propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/842 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris

COM(2021) 555 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/841 în ceea ce privește domeniul de aplicare, simplificarea normelor de conformitate, stabilirea obiectivelor statelor membre pentru 2030 și angajamentul de a atinge în mod colectiv obiectivul de neutralitate climatică până în 2035 în sectorul exploatării terenurilor, al silviculturii și al agriculturii și a Regulamentului (UE) 2018/1999 în ceea ce privește îmbunătățirea monitorizării, a raportării, a urmăririi progreselor și a revizuirii

COM(2021) 554

Amendamentul 1

Considerentul (7)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (7) | Comunicarea din 17 septembrie 2020 intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030” a subliniat o opțiune de a combina emisiile de gaze cu efect de seră din agricultură, altele decât emisiile de CO2, cu absorbțiile nete din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură, creând astfel un sector al terenurilor nou reglementat. O astfel de combinație poate promova sinergii între acțiunile de atenuare a schimbărilor climatice bazate pe exploatarea terenurilor și poate facilita elaborarea și punerea în aplicare mai integrate a politicilor la nivel național și la nivelul Uniunii. În acest scop, ar trebui consolidată obligația statelor membre de a prezenta planuri integrate de atenuare a schimbărilor climatice pentru sectorul terenurilor. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(7)

Comunicarea din 17 septembrie 2020 intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030” a subliniat o opțiune de a combina emisiile de gaze cu efect de seră din agricultură, altele decât emisiile de CO2, cu absorbțiile nete din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură, creând astfel un sector al terenurilor nou reglementat. O astfel de combinație poate promova sinergii între acțiunile de atenuare a schimbărilor climatice bazate pe exploatarea terenurilor și poate facilita elaborarea și punerea în aplicare mai integrate a politicilor la nivel național și la nivelul Uniunii. În acest scop, ar trebui consolidată obligația statelor membre de a prezenta planuri integrate de atenuare a schimbărilor climatice pentru sectorul terenurilor.

Se elimină.

Expunere de motive

Fuzionarea celor două sectoare riscă să fie contraproductivă, ineficientă și inechitabilă. Obiectivul principal al UE ar trebui să fie reducerea emisiilor, optimizând totodată potențialul de atenuare al sectorului LULUCF.

Amendamentul 2

Considerentul (8a) (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (8a) | Terenurile cultivate, pășunile și zonele umede generează acum în Uniune emisii nete de gaze cu efect de seră, dar pot deveni o sursă de absorbții nete de gaze cu efect de seră, în special prin refacerea zonelor umede și a turbăriilor. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(8a)

Terenurile cultivate, pășunile și zonele umede generează acum în Uniune emisii nete de gaze cu efect de seră, dar pot deveni o sursă de absorbții nete de gaze cu efect de seră, în special prin refacerea zonelor umede și a turbăriilor.

Amendamentul 3

Considerentul (10)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a intensifica absorbțiile de gaze cu efect de seră, fermierii sau administratorii de păduri au nevoie de un stimulent direct pentru a stoca mai mult carbon pe terenurile lor
  și
  în pădurile lor. [...] [...] Astfel de stimulente și modele de afaceri vor îmbunătăți atenuarea schimbărilor climatice în bioeconomie, inclusiv prin utilizarea de produse lemnoase recoltate durabile, cu respectarea deplină a principiilor ecologice care promovează biodiversitatea și economia circulară. Prin urmare, ar trebui introduse noi categorii
  de produse
  de stocare a dioxidului de carbon în plus față de produsele lemnoase recoltate. Modelele de afaceri emergente, practicile agricole și de gestionare a terenurilor, menite să sporească absorbțiile, contribuie la o dezvoltare teritorială echilibrată și la creșterea economică în zonele rurale. [...] | Pentru a intensifica absorbțiile de gaze cu efect de seră, fermierii sau administratorii de păduri au nevoie de un stimulent direct pentru a stoca mai mult carbon pe terenurile lor, în pădurile lor
  și în produsele de stocare a carbonului
  . [...] [...] Astfel de stimulente și modele de afaceri vor îmbunătăți atenuarea schimbărilor climatice în bioeconomie, inclusiv prin utilizarea de produse lemnoase recoltate durabile
  și prin înlocuirea materialelor fosile sau cu emisii ridicate de dioxid de carbon
  , cu respectarea deplină a principiilor ecologice care promovează biodiversitatea și economia circulară. Prin urmare, ar trebui introduse noi categorii
  pentru toate produsele
  de stocare a dioxidului de carbon în plus față de produsele lemnoase recoltate
  , inclusiv noi soluții inovatoare, și bioenergie cu captare și stocare a dioxidului de carbon
  .
  De asemenea, statele membre ar trebui să furnizeze estimări privind potențialul de atenuare al înlocuirii materialelor ce utilizează intensiv combustibili fosili sau care eliberează emisii ridicate de dioxid de carbon cu lemn.
  Modelele de afaceri emergente,
  dezvoltarea în continuare a bioenergiei utilizând tehnologii de captare și stocare a dioxidului de carbon,
  practicile agricole și de gestionare a terenurilor, menite să sporească absorbțiile,
  și investițiile pe termen lung în bioeconomie
  contribuie la o dezvoltare teritorială echilibrată și la creșterea economică în zonele rurale. [...] |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Pentru a intensifica absorbțiile de gaze cu efect de seră, fermierii sau administratorii de păduri au nevoie de un stimulent direct pentru a stoca mai mult carbon pe terenurile lor
  și
  în pădurile lor. [...] [...] Astfel de stimulente și modele de afaceri vor îmbunătăți atenuarea schimbărilor climatice în bioeconomie, inclusiv prin utilizarea de produse lemnoase recoltate durabile, cu respectarea deplină a principiilor ecologice care promovează biodiversitatea și economia circulară. Prin urmare, ar trebui introduse noi categorii
  de produse
  de stocare a dioxidului de carbon în plus față de produsele lemnoase recoltate. Modelele de afaceri emergente, practicile agricole și de gestionare a terenurilor, menite să sporească absorbțiile, contribuie la o dezvoltare teritorială echilibrată și la creșterea economică în zonele rurale. [...]

Pentru a intensifica absorbțiile de gaze cu efect de seră, fermierii sau administratorii de păduri au nevoie de un stimulent direct pentru a stoca mai mult carbon pe terenurile lor, în pădurile lor
  și în produsele de stocare a carbonului
  . [...] [...] Astfel de stimulente și modele de afaceri vor îmbunătăți atenuarea schimbărilor climatice în bioeconomie, inclusiv prin utilizarea de produse lemnoase recoltate durabile
  și prin înlocuirea materialelor fosile sau cu emisii ridicate de dioxid de carbon
  , cu respectarea deplină a principiilor ecologice care promovează biodiversitatea și economia circulară. Prin urmare, ar trebui introduse noi categorii
  pentru toate produsele
  de stocare a dioxidului de carbon în plus față de produsele lemnoase recoltate
  , inclusiv noi soluții inovatoare, și bioenergie cu captare și stocare a dioxidului de carbon
  .
  De asemenea, statele membre ar trebui să furnizeze estimări privind potențialul de atenuare al înlocuirii materialelor ce utilizează intensiv combustibili fosili sau care eliberează emisii ridicate de dioxid de carbon cu lemn.
  Modelele de afaceri emergente,
  dezvoltarea în continuare a bioenergiei utilizând tehnologii de captare și stocare a dioxidului de carbon,
  practicile agricole și de gestionare a terenurilor, menite să sporească absorbțiile,
  și investițiile pe termen lung în bioeconomie
  contribuie la o dezvoltare teritorială echilibrată și la creșterea economică în zonele rurale. [...]

Expunere de motive

Trebuie să se țină pe deplin seama de impactul bioproduselor inovatoare asupra climei. Ar trebui incluse toate categoriile relevante: celuloză, hârtie, carton, furnir, panouri fibrolemnoase, plăci aglomerate, scânduri, lemn prelucrat, textile, compozite, lignină, produse chimice, cărbune biologic și alte produse biogen pe bază de carbon.

Obiectivul climatic al UE este neutralitatea în termeni de emisii de dioxid de carbon, cu eliminarea substanțială până în 2050 a emisiilor generate de combustibilii fosili. Cadrele universitare și modelatorii (de exemplu, ONU și Grupul interguvernamental privind schimbările climatice – IPCC) convin că este puțin probabil să putem atinge obiectivele Acordului de la Paris fără operații de eliminare tehnologică a carbonului. Bioenergia cu captare și stocare a carbonului (BECCS) este procesul de extracție a bioenergiei din biomasă și de captare și stocare a carbonului, eliminându-l astfel din atmosferă.

Este logică includerea BECCS în regulament, deoarece emisiile biogene provin din surse regenerabile cultivate pe terenuri. Utilizarea aceluiași cadru de contabilizare pentru toate produsele de stocare a carbonului și pentru emisiile și absorbțiile de carbon din acest sector va contribui la evitarea dublei contabilizări.

Amendamentul 4

Considerentul (11a) (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (11a) | Având în vedere că gestionarea durabilă a pădurilor îmbunătățește sechestrarea carbonului și combate îmbătrânirea pădurilor și dezastrele naturale, printre alți factori ce contribuie la reducerea absorbțiilor de carbon în sol în ultimii ani, prezentul regulament ar trebui să încurajeze în toate tipurile de păduri din UE practicile de gestionare durabilă a pădurilor care contribuie la atenuarea schimbărilor climatice și la adaptarea la acestea, astfel cum se subliniază în Strategia UE pentru păduri pentru 2030. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(11a)

Având în vedere că gestionarea durabilă a pădurilor îmbunătățește sechestrarea carbonului și combate îmbătrânirea pădurilor și dezastrele naturale, printre alți factori ce contribuie la reducerea absorbțiilor de carbon în sol în ultimii ani, prezentul regulament ar trebui să încurajeze în toate tipurile de păduri din UE practicile de gestionare durabilă a pădurilor care contribuie la atenuarea schimbărilor climatice și la adaptarea la acestea, astfel cum se subliniază în Strategia UE pentru păduri pentru 2030.

Expunere de motive

A limita excesiv posibilitățile de gestionare activă a pădurilor ar face ca acestea să fie mai vulnerabile la daune, cum ar fi incendiile și focarele de dăunători, și ar reduce potențialul lor de sechestrare pe termen lung a carbonului.

Amendamentul 5

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 1

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 1 alineatul (1) litera (e)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (e) | angajamente ale statelor membre de a lua măsurile necesare pentru realizarea colectivă a neutralității climatice în Uniune până în 2035 în sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii
  , inclusiv emisiile din agricultură altele decât cele de CO2.”
  ; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(e)

angajamente ale statelor membre de a lua măsurile necesare pentru realizarea colectivă a neutralității climatice în Uniune până în 2035 în sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii
  , inclusiv emisiile din agricultură altele decât cele de CO2.”
  ;

| (e) | angajamente ale statelor membre de a lua măsurile necesare pentru realizarea colectivă a neutralității climatice în Uniune până în 2035 în sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii; |
| --- | --- |

(e)

angajamente ale statelor membre de a lua măsurile necesare pentru realizarea colectivă a neutralității climatice în Uniune până în 2035 în sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii;

Expunere de motive

CoR este preocupat că într-un sector ce acoperă atât utilizarea terenurilor, cât și emisiile agricole altele decât cele de CO2, ar putea fi aduce atingere progreselor necesare în sectorul agricol, deoarece dificultățile cu care acesta se confruntă în reducerea emisiilor ar putea fi compensate în alte sectoare, cum ar fi pădurile. Absorbțiile de carbon din sectorul LULUCF joacă un rol esențial în atingerea obiectivelor climatice ale UE. Fuzionarea celor două sectoare riscă să fie contraproductivă, ineficientă și inechitabilă. Obiectivul principal al UE ar trebui să fie reducerea emisiilor, optimizând totodată potențialul de atenuare al sectorului LULUCF.

Amendamentul 6

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 2

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 2 – alineatul (2) – partea introductivă

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2.   Prezentul regulament se aplică și în cazul emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră menționate în secțiunea A din anexa I, raportate în temeiul articolului 26 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2018/1999 și care se produc pe teritoriile statelor membre
  în perioada
  2026-2030 în oricare dintre următoarele categorii și/sau sectoare de raportare a terenurilor: | 2.   Prezentul regulament se aplică și în cazul emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră menționate în secțiunea A din anexa I, raportate în temeiul articolului 26 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2018/1999 și care se produc pe teritoriile statelor membre
  începând cu anul
  2026 în oricare dintre următoarele categorii și/sau sectoare de raportare a terenurilor: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

2.   Prezentul regulament se aplică și în cazul emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră menționate în secțiunea A din anexa I, raportate în temeiul articolului 26 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2018/1999 și care se produc pe teritoriile statelor membre
  în perioada
  2026-2030 în oricare dintre următoarele categorii și/sau sectoare de raportare a terenurilor:

2.   Prezentul regulament se aplică și în cazul emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră menționate în secțiunea A din anexa I, raportate în temeiul articolului 26 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2018/1999 și care se produc pe teritoriile statelor membre
  începând cu anul
  2026 în oricare dintre următoarele categorii și/sau sectoare de raportare a terenurilor:

Expunere de motive

Expunere de motive

CoR este preocupat că într-un sector ce acoperă atât utilizarea terenurilor, cât și emisiile agricole altele decât cele de CO2, ar putea fi aduce atingere progreselor necesare în sectorul agricol, deoarece dificultățile cu care acesta se confruntă în reducerea emisiilor ar putea fi compensate în alte sectoare, cum ar fi pădurile. Absorbțiile de carbon din sectorul LULUCF joacă un rol esențial în atingerea obiectivelor climatice ale UE. Fuzionarea celor două sectoare riscă să fie contraproductivă, ineficientă și inechitabilă. Obiectivul principal al UE ar trebui să fie reducerea emisiilor, optimizând totodată potențialul de atenuare al sectorului LULUCF.

2

Amendamentul 7

Amendamentul 7

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 2

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 2

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 2 – alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 3.
     
  Prezentul regulament se aplică și în cazul emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră menționate în secțiunea A din anexa I, raportate în temeiul articolului 26 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2018/1999 și care se produc pe teritoriile statelor membre începând cu 2031, în oricare dintre categoriile de terenuri enumerate la alineatul (2) literele (a)-(j) și în oricare dintre următoarele sectoare:










  (a) | fermentație enterică; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

3.
     
  Prezentul regulament se aplică și în cazul emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră menționate în secțiunea A din anexa I, raportate în temeiul articolului 26 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2018/1999 și care se produc pe teritoriile statelor membre începând cu 2031, în oricare dintre categoriile de terenuri enumerate la alineatul (2) literele (a)-(j) și în oricare dintre următoarele sectoare:

(a)

fermentație enterică;

| (b) | gestionarea gunoiului de grajd; |
| --- | --- |

(b)

gestionarea gunoiului de grajd;

| (c) | cultivarea orezului; |
| --- | --- |

(c)

cultivarea orezului;

| (d) | soluri agricole; |
| --- | --- |

(d)

soluri agricole;

| (e) | incendierea programată a savanelor; |
| --- | --- |

(e)

incendierea programată a savanelor;

| (f) | arderea miriștilor și a resturilor vegetale pe terenul arabil; |
| --- | --- |

(f)

arderea miriștilor și a resturilor vegetale pe terenul arabil;

| (g) | stropire cu var; |
| --- | --- |

(g)

stropire cu var;

| (h) | aplicarea ureei; |
| --- | --- |

(h)

aplicarea ureei;

| (i) | alte îngrășăminte cu conținut de carbon; |
| --- | --- |

(i)

alte îngrășăminte cu conținut de carbon;

| (j) | „altele”;”. |
| --- | --- |

(j)

„altele”;”.

Se elimină.

Se elimină.

Expunere de motive

Expunere de motive

CoR este preocupat că într-un sector ce acoperă atât utilizarea terenurilor, cât și emisiile agricole altele decât cele de CO2, ar putea fi aduce atingere progreselor necesare în sectorul agricol, deoarece dificultățile cu care acesta se confruntă în reducerea emisiilor ar putea fi compensate în alte sectoare, cum ar fi pădurile. Absorbțiile de carbon din sectorul LULUCF joacă un rol esențial în atingerea obiectivelor climatice ale UE. Fuzionarea celor două sectoare riscă să fie contraproductivă, ineficientă și inechitabilă. Obiectivul principal al UE ar trebui să fie reducerea emisiilor, optimizând totodată potențialul de atenuare al sectorului LULUCF.

2

Amendamentul 8

Amendamentul 8

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 3

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 3

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 4 – alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2.   Obiectivul Uniunii pentru 2030 privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră este de 310 milioane de tone de CO2 echivalent ca sumă a obiectivelor statelor membre stabilite în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol și se bazează pe media datelor din inventarele sale de gaze cu efect de seră pentru anii 2016, 2017 și 2018. | 2.   Obiectivul Uniunii pentru 2030 privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră este de 310 milioane de tone de CO2 echivalent ca sumă a obiectivelor statelor membre stabilite în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol și se bazează pe media datelor din inventarele sale de gaze cu efect de seră pentru anii 2016, 2017 și 2018. |
| [...] | [...] |
| | Până la 30 iunie 2024, fiecare stat membru stabilește o contribuție națională la obiectivul pentru 2030 privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră, menționat la alineatul (2) de la prezentul articol, care este mai mare decât obiectivul național prevăzut în anexa IIa. Această contribuție poate fi inclusă în planurile energetice și climatice naționale integrate, prezentate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999.




  Contribuția națională cuprinde informații și obiective privind reducerea emisiilor sau creșterea absorbțiilor de gaze cu efect de seră din terenuri cultivate, pășuni și zone umede în raport cu datele raportate pentru 2016, 2017 și 2018. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

2.   Obiectivul Uniunii pentru 2030 privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră este de 310 milioane de tone de CO2 echivalent ca sumă a obiectivelor statelor membre stabilite în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol și se bazează pe media datelor din inventarele sale de gaze cu efect de seră pentru anii 2016, 2017 și 2018.

2.   Obiectivul Uniunii pentru 2030 privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră este de 310 milioane de tone de CO2 echivalent ca sumă a obiectivelor statelor membre stabilite în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol și se bazează pe media datelor din inventarele sale de gaze cu efect de seră pentru anii 2016, 2017 și 2018.

[...]

[...]

Până la 30 iunie 2024, fiecare stat membru stabilește o contribuție națională la obiectivul pentru 2030 privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră, menționat la alineatul (2) de la prezentul articol, care este mai mare decât obiectivul național prevăzut în anexa IIa. Această contribuție poate fi inclusă în planurile energetice și climatice naționale integrate, prezentate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999.

Până la 30 iunie 2024, fiecare stat membru stabilește o contribuție națională la obiectivul pentru 2030 privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră, menționat la alineatul (2) de la prezentul articol, care este mai mare decât obiectivul național prevăzut în anexa IIa. Această contribuție poate fi inclusă în planurile energetice și climatice naționale integrate, prezentate în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999.

Contribuția națională cuprinde informații și obiective privind reducerea emisiilor sau creșterea absorbțiilor de gaze cu efect de seră din terenuri cultivate, pășuni și zone umede în raport cu datele raportate pentru 2016, 2017 și 2018.

Contribuția națională cuprinde informații și obiective privind reducerea emisiilor sau creșterea absorbțiilor de gaze cu efect de seră din terenuri cultivate, pășuni și zone umede în raport cu datele raportate pentru 2016, 2017 și 2018.

Expunere de motive

Expunere de motive

CoR sprijină un obiectiv ambițios, echitabil și incluziv în sectorul LULUCF, pentru a contribui la realizarea obiectivelor UE în materie de climă. Conștiente de consecințele concrete ale schimbărilor climatice, autoritățile locale și regionale sprijină desfășurarea unor acțiuni ambițioase și echitabile în domeniul climei.

Amendamentul 9

Amendamentul 9

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 3

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 3

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 4 – alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 3.   [...] Aceste traiectorii naționale se bazează pe media datelor din inventarele gazelor cu efect de seră pentru anii 2021, 2022 și 2023, raportate de fiecare stat membru. Valoarea absorbțiilor nete de 310 milioane de tone de CO2 echivalent ca sumă a obiectivelor pentru statele membre stabilite în anexa IIa poate face obiectul unei corecții tehnice ca urmare a modificării metodologiei de către statele membre.
  Metoda de determinare a corecției tehnice
  care trebuie adăugată obiectivelor statelor membre se stabilește în aceste acte de punere în aplicare. [...] | 3.   [...] Aceste traiectorii naționale se bazează pe media datelor din inventarele gazelor cu efect de seră pentru anii 2021, 2022 și 2023, raportate de fiecare stat membru. Valoarea
  cuantificată a obiectivelor statelor membre stabilite în anexa IIa
  și de 310 milioane de tone de CO2 echivalent de absorbții nete ca sumă a obiectivelor pentru statele membre stabilite în anexa IIa poate face obiectul unei corecții tehnice ca urmare a modificării metodologiei de către statele membre.
  Corecția tehnică
  care trebuie adăugată
  obiectivului unui stat membru trebuie să corespundă efectului modificării metodologiei și a surselor de date asupra
  obiectivelor
  și
  se stabilește în aceste acte de punere în aplicare. [...] |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

3.   [...] Aceste traiectorii naționale se bazează pe media datelor din inventarele gazelor cu efect de seră pentru anii 2021, 2022 și 2023, raportate de fiecare stat membru. Valoarea absorbțiilor nete de 310 milioane de tone de CO2 echivalent ca sumă a obiectivelor pentru statele membre stabilite în anexa IIa poate face obiectul unei corecții tehnice ca urmare a modificării metodologiei de către statele membre.
  Metoda de determinare a corecției tehnice
  care trebuie adăugată obiectivelor statelor membre se stabilește în aceste acte de punere în aplicare. [...]

3.   [...] Aceste traiectorii naționale se bazează pe media datelor din inventarele gazelor cu efect de seră pentru anii 2021, 2022 și 2023, raportate de fiecare stat membru. Valoarea
  cuantificată a obiectivelor statelor membre stabilite în anexa IIa
  și de 310 milioane de tone de CO2 echivalent de absorbții nete ca sumă a obiectivelor pentru statele membre stabilite în anexa IIa poate face obiectul unei corecții tehnice ca urmare a modificării metodologiei de către statele membre.
  Corecția tehnică
  care trebuie adăugată
  obiectivului unui stat membru trebuie să corespundă efectului modificării metodologiei și a surselor de date asupra
  obiectivelor
  și
  se stabilește în aceste acte de punere în aplicare. [...]

Expunere de motive

Expunere de motive

Este important ca statele membre să depună eforturi continue pentru a-și îmbunătăți metodologia și ca aceste îmbunătățiri să se reflecte și în evaluarea obiectivelor, pentru a evita obiective disproporționat de scăzute sau ridicate. Dezvoltarea continuă a metodelor de furnizare a datelor privind activitatea și factorii de emisie rafinați este în conformitate cu practica actuală de raportare. Ca atare, statele membre ar trebui încurajate să utilizeze noi rezultate ale cercetării interne și orientări actualizate ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) și ale altor cercetări internaționale publicate.

Amendamentul 10

Amendamentul 10

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 3

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 3

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 4 – alineatul (4)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 4.
     
  Emisiile de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii în sectoarele prevăzute la articolul 2 alineatul (3) literele (a)-(j) urmăresc să atingă valoarea netă de zero până în 2035, iar ulterior Uniunea să realizeze emisii negative. Uniunea și statele membre iau măsurile necesare pentru a permite îndeplinirea colectivă a obiectivului pentru 2035.




  Până la 31 decembrie 2025 și pe baza planurilor naționale integrate privind energia și clima prezentate de fiecare stat membru în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999, până la 30 iunie 2024, Comisia prezintă propuneri privind contribuția fiecărui stat membru la reducerea netă a emisiilor.”; | Se elimină. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

4.
     
  Emisiile de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii în sectoarele prevăzute la articolul 2 alineatul (3) literele (a)-(j) urmăresc să atingă valoarea netă de zero până în 2035, iar ulterior Uniunea să realizeze emisii negative. Uniunea și statele membre iau măsurile necesare pentru a permite îndeplinirea colectivă a obiectivului pentru 2035.

Până la 31 decembrie 2025 și pe baza planurilor naționale integrate privind energia și clima prezentate de fiecare stat membru în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999, până la 30 iunie 2024, Comisia prezintă propuneri privind contribuția fiecărui stat membru la reducerea netă a emisiilor.”;

Se elimină.

Se elimină.

Expunere de motive

Expunere de motive

CoR este preocupat că într-un sector ce acoperă atât utilizarea terenurilor, cât și emisiile agricole altele decât cele de CO2, ar putea fi aduce atingere progreselor necesare în sectorul agricol, deoarece dificultățile cu care acesta se confruntă în reducerea emisiilor ar putea fi compensate în alte sectoare, cum ar fi pădurile. Absorbțiile de carbon din sectorul LULUCF joacă un rol esențial în atingerea obiectivelor climatice ale UE. Fuzionarea celor două sectoare riscă să fie contraproductivă, ineficientă și inechitabilă. Obiectivul principal al UE ar trebui să fie reducerea emisiilor, optimizând totodată potențialul de atenuare al sectorului LULUCF.

2

Amendamentul 11

Amendamentul 11

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 7 – litera (b)

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 7 – litera (b)

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 9 – alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:


  „2.   Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 16 pentru a modifica alineatul (1) din prezentul articol și anexa V prin adăugarea unor noi categorii de produse de stocare a carbonului, inclusiv produse lemnoase recoltate, care au un efect de sechestrare a carbonului, pe baza Orientărilor IPCC astfel cum au fost adoptate de Conferința părților la CCONUSC sau de Conferința părților care servește drept reuniune a părților la Acordul de la Paris, asigurând de asemenea integritatea mediului.”; | Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:


  „2.   Comisia adoptă
  în viitorul apropiat
  acte delegate în conformitate cu articolul 16 pentru a modifica alineatul (1) din prezentul articol și anexa V prin adăugarea unor noi categorii de produse de stocare a carbonului, inclusiv produse lemnoase recoltate,
  bioenergie cu captarea și stocarea dioxidului de carbon și toate categoriile de produse biologice relevante
  , care au un efect de sechestrare a carbonului, pe baza Orientărilor IPCC astfel cum au fost adoptate de Conferința părților la CCONUSC sau de Conferința părților care servește drept reuniune a părților la Acordul de la Paris, asigurând de asemenea integritatea mediului.”; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„2.   Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 16 pentru a modifica alineatul (1) din prezentul articol și anexa V prin adăugarea unor noi categorii de produse de stocare a carbonului, inclusiv produse lemnoase recoltate, care au un efect de sechestrare a carbonului, pe baza Orientărilor IPCC astfel cum au fost adoptate de Conferința părților la CCONUSC sau de Conferința părților care servește drept reuniune a părților la Acordul de la Paris, asigurând de asemenea integritatea mediului.”;

Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„2.   Comisia adoptă
  în viitorul apropiat
  acte delegate în conformitate cu articolul 16 pentru a modifica alineatul (1) din prezentul articol și anexa V prin adăugarea unor noi categorii de produse de stocare a carbonului, inclusiv produse lemnoase recoltate,
  bioenergie cu captarea și stocarea dioxidului de carbon și toate categoriile de produse biologice relevante
  , care au un efect de sechestrare a carbonului, pe baza Orientărilor IPCC astfel cum au fost adoptate de Conferința părților la CCONUSC sau de Conferința părților care servește drept reuniune a părților la Acordul de la Paris, asigurând de asemenea integritatea mediului.”;

Expunere de motive

Expunere de motive

Trebuie să se țină pe deplin seama de impactul bioproduselor inovatoare asupra climei. Ar trebui incluse toate categoriile relevante: celuloză, hârtie, carton, furnir, panouri fibrolemnoase, plăci aglomerate, scânduri, lemn prelucrat, textile, compozite, lignină, produse chimice, cărbune biologic și alte produse biogen pe bază de carbon.

Amendamentul 12

Amendamentul 12

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 14

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 14

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 13c – alineatul (1) – paragraful 2

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| O cantitate egală cu cuantumul exprimat în tone de CO2 echivalent a surplusului de emisii de gaze cu efect de seră, înmulțită cu un factor de 1,08 se adaugă la valoarea emisiilor de gaze cu efect de seră raportată de statul membru respectiv în anul următor, în conformitate cu măsurile adoptate în temeiul articolului 15.”; | Se elimină. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

O cantitate egală cu cuantumul exprimat în tone de CO2 echivalent a surplusului de emisii de gaze cu efect de seră, înmulțită cu un factor de 1,08 se adaugă la valoarea emisiilor de gaze cu efect de seră raportată de statul membru respectiv în anul următor, în conformitate cu măsurile adoptate în temeiul articolului 15.”;

O cantitate egală cu cuantumul exprimat în tone de CO2

Se elimină.

Se elimină.

Expunere de motive

Expunere de motive

CoR este îngrijorat că cerințele de raportare anuală ar putea afecta nivelul local și regional, permițând statelor membre să contracareze variațiile anuale neprevăzute, prin decizii privind schimbarea rapidă a activităților de gestionare și a destinației terenurilor. Acest lucru poate aduce atingere capacității nivelului local și regional de a-și dezvolta propria bioeconomie.

Sectorul LULUCF se caracterizează prin fluctuații naturale și incertitudini în măsurarea fluxurilor de emisii de carbon. Nu este posibil ca un stat membru să controleze fluxurile de carbon în depozitele din sol în fiecare an. Prin urmare, nu este posibil să se stabilească obiective anuale și să se aplice anual măsuri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor.

Amendamentul 13

Amendamentul 13

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 15

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 15

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 14 – alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| [...] | [...] |
| Raportul de conformitate include o evaluare a: | Raportul de conformitate include o evaluare a: |
| (a) | politicilor și măsurilor privind compromisurile; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

[...]

[...]

Raportul de conformitate include o evaluare a:

Raportul de conformitate include o evaluare a:

(a)

politicilor și măsurilor privind compromisurile;

| (a) | politicilor și măsurilor privind compromisurile; |
| --- | --- |

(a)

politicilor și măsurilor privind compromisurile;

| (b) | sinergiilor dintre atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea; |
| --- | --- |

(b)

sinergiilor dintre atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea;

| b) | sinergiilor dintre atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea; |
| --- | --- |

b)

sinergiilor dintre atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea;

| (c) | sinergiilor dintre atenuarea schimbărilor climatice și biodiversitate. |
| --- | --- |

(c)

sinergiilor dintre atenuarea schimbărilor climatice și biodiversitate.

| (c) | sinergiilor dintre atenuarea schimbărilor climatice și biodiversitate. |
| --- | --- |

(c)

sinergiilor dintre atenuarea schimbărilor climatice și biodiversitate.

| (d) | sinergiilor dintre atenuarea schimbărilor climatice, adaptarea la acestea și dezvoltarea bioeconomiei, inclusiv estimări privind economiile de gaze cu efect de seră obținute prin înlocuirea materialelor ce utilizează intensiv carbonul și a combustibililor fosili cu materiale pe bază de lemn. |
| --- | --- |

(d)

(d)

sinergiilor dintre atenuarea schimbărilor climatice, adaptarea la acestea și dezvoltarea bioeconomiei, inclusiv estimări privind economiile de gaze cu efect de seră obținute prin înlocuirea materialelor ce utilizează intensiv carbonul și a combustibililor fosili cu materiale pe bază de lemn.

sinergiilor dintre atenuarea schimbărilor climatice, adaptarea la acestea și dezvoltarea bioeconomiei, inclusiv estimări privind economiile de gaze cu efect de seră obținute prin înlocuirea materialelor ce utilizează intensiv carbonul și a combustibililor fosili cu materiale pe bază de lemn.

[...]

[...]

Expunere de motive

Expunere de motive

Prin sprijinirea utilizării tuturor produselor forestiere este accelerată tranziția către o bioeconomie circulară care înlocuiește materialele și emisiile bazate pe combustibili fosili. Ar trebui remarcat că avantajul înlocuirii (și anume reducerea emisiilor legate de fabricarea produselor pe bază de lemn în raport cu alte materiale și produse echivalente din punct de vedere funcțional) este asociat atât cu produsele din lemn cu durată lungă de viață, cât și cu produsele pe bază de fibre.

Propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/842 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris

Propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/842 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris

COM(2021) 555

COM(2021) 555

Amendamentul 14

Amendamentul 14

Considerentul (6a) (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Realizarea obiectivului neutralității climatice până cel târziu în 2050 poate fi împiedicată de o divergență excesivă între obiectivele statelor membre de partajare a eforturilor; în contextul perioadei 2021-2027, programarea fondurilor politicii de coeziune, și anume a Fondului european de dezvoltare regională, a Fondului de coeziune și a Fondului pentru o tranziție justă, ar trebui să aibă în vedere programe, axe prioritare, strategii și planuri teritoriale adaptate, menite, de asemenea, să stimuleze capacitățile statelor membre de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care intră sub incidența Regulamentului 2018/842 și, astfel, să contribuie la o mai bună convergență a obiectivelor lor încă din această perioadă de programare. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Realizarea obiectivului neutralității climatice până cel târziu în 2050 poate fi împiedicată de o divergență excesivă între obiectivele statelor membre de partajare a eforturilor; în contextul perioadei 2021-2027, programarea fondurilor politicii de coeziune, și anume a Fondului european de dezvoltare regională, a Fondului de coeziune și a Fondului pentru o tranziție justă, ar trebui să aibă în vedere programe, axe prioritare, strategii și planuri teritoriale adaptate, menite, de asemenea, să stimuleze capacitățile statelor membre de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care intră sub incidența Regulamentului 2018/842 și, astfel, să contribuie la o mai bună convergență a obiectivelor lor încă din această perioadă de programare.

Realizarea obiectivului neutralității climatice până cel târziu în 2050 poate fi împiedicată de o divergență excesivă între obiectivele statelor membre de partajare a eforturilor; în contextul perioadei 2021-2027, programarea fondurilor politicii de coeziune, și anume a Fondului european de dezvoltare regională, a Fondului de coeziune și a Fondului pentru o tranziție justă, ar trebui să aibă în vedere programe, axe prioritare, strategii și planuri teritoriale adaptate, menite, de asemenea, să stimuleze capacitățile statelor membre de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care intră sub incidența Regulamentului 2018/842 și, astfel, să contribuie la o mai bună convergență a obiectivelor lor încă din această perioadă de programare.

Amendamentul 15

Amendamentul 15

Considerentul (18a) (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (18a) | Respectarea unei limite de 1,5  oC și asigurarea justiției climatice necesită un efort colectiv al tuturor sectoarelor economiei, inclusiv al agriculturii. În viziunea sa strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punct de vedere climatic

   (1)

  , Comisia a confirmat că emisiile de GES generate de agricultură, altele decât CO2, ar putea fi reduse la 211 Mt CO2e în 2050, reducând astfel necesitatea unor tehnologii cu emisii negative nesustenabile pentru a atinge un nivel net al emisiilor de GES egal cu zero. Cu toate acestea, unele sectoare vizate de prezentul regulament au înregistrat foarte puține progrese în ultimii ani. Prin contribuțiile minime ale sectorului la atingerea obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul UE stabilite prin prezentul regulament pentru anul 2030 și ulterior, însoțite de o monitorizare, raportare și măsuri adecvate de către Comisie, toate sectoarele ESR vor putea contribui la îndeplinirea la timp a obiectivelor climatice. Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului impune statelor membre să elaboreze strategii pe termen lung care să contribuie la îndeplinirea angajamentelor statelor membre față de obiectivele Acordului de la Paris, la reducerea pe termen lung a emisiilor de GES și la îmbunătățirea absorbțiilor prin absorbanți în toate sectoarele, în conformitate cu obiectivul de neutralitate climatică al Uniunii. Comisia va utiliza aceste strategii și alte planuri și rapoarte ale statelor membre în temeiul Regulamentul (UE) 2018/1999 pentru a stabili și a monitoriza realizarea colectivă a obiectivelor sectoriale ale ESR la nivelul UE. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(18a)

(18a)

Respectarea unei limite de 1,5  oC și asigurarea justiției climatice necesită un efort colectiv al tuturor sectoarelor economiei, inclusiv al agriculturii. În viziunea sa strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punct de vedere climatic

   (1)

  , Comisia a confirmat că emisiile de GES generate de agricultură, altele decât CO2, ar putea fi reduse la 211 Mt CO2e în 2050, reducând astfel necesitatea unor tehnologii cu emisii negative nesustenabile pentru a atinge un nivel net al emisiilor de GES egal cu zero. Cu toate acestea, unele sectoare vizate de prezentul regulament au înregistrat foarte puține progrese în ultimii ani. Prin contribuțiile minime ale sectorului la atingerea obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul UE stabilite prin prezentul regulament pentru anul 2030 și ulterior, însoțite de o monitorizare, raportare și măsuri adecvate de către Comisie, toate sectoarele ESR vor putea contribui la îndeplinirea la timp a obiectivelor climatice. Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului impune statelor membre să elaboreze strategii pe termen lung care să contribuie la îndeplinirea angajamentelor statelor membre față de obiectivele Acordului de la Paris, la reducerea pe termen lung a emisiilor de GES și la îmbunătățirea absorbțiilor prin absorbanți în toate sectoarele, în conformitate cu obiectivul de neutralitate climatică al Uniunii. Comisia va utiliza aceste strategii și alte planuri și rapoarte ale statelor membre în temeiul Regulamentul (UE) 2018/1999 pentru a stabili și a monitoriza realizarea colectivă a obiectivelor sectoriale ale ESR la nivelul UE.

Respectarea unei limite de 1,5  o

1

, Comisia a confirmat că emisiile de GES generate de agricultură, altele decât CO2

2

Amendamentul 16

Amendamentul 16

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 3a (nou)

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 3a (nou)

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 4 – alineatul (3a) (nou)

| Textul în vigoare | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (3a) | la articolul 4 se adaugă următorul alineat (3a):



  Obiectivele statelor membre de reducere a emisiilor pentru anul 2030 și ulterior




  În vederea atingerii obiectivului neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119 („Legea europeană a climei”) și a obiectivului climatic la nivelul Uniunii pentru 2040 în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1119, Comisia prezintă o propunere legislativă până la sfârșitul anului 2025, după caz, pe baza unei evaluări detaliate a impactului, de modificare a prezentului regulament pentru a introduce contribuții minime ale fiecărui sector la atingerea obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul UE stabilit prin prezentul regulament pentru anul 2030 și ulterior, însoțită de o monitorizare, o raportare și măsuri adecvate pentru a se garanta că toate sectoarele vizate de prezentul regulament contribuie la îndeplinirea în timp util a obiectivelor climatice. |

Textul în vigoare

Amendamentul CoR

(3a)

(3a)

la articolul 4 se adaugă următorul alineat (3a):

Obiectivele statelor membre de reducere a emisiilor pentru anul 2030 și ulterior

Obiectivele statelor membre de reducere a emisiilor pentru anul 2030 și ulterior

În vederea atingerii obiectivului neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119 („Legea europeană a climei”) și a obiectivului climatic la nivelul Uniunii pentru 2040 în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1119, Comisia prezintă o propunere legislativă până la sfârșitul anului 2025, după caz, pe baza unei evaluări detaliate a impactului, de modificare a prezentului regulament pentru a introduce contribuții minime ale fiecărui sector la atingerea obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul UE stabilit prin prezentul regulament pentru anul 2030 și ulterior, însoțită de o monitorizare, o raportare și măsuri adecvate pentru a se garanta că toate sectoarele vizate de prezentul regulament contribuie la îndeplinirea în timp util a obiectivelor climatice.

În vederea atingerii obiectivului neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119 („Legea europeană a climei”) și a obiectivului climatic la nivelul Uniunii pentru 2040 în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1119, Comisia prezintă o propunere legislativă până la sfârșitul anului 2025, după caz, pe baza unei evaluări detaliate a impactului, de modificare a prezentului regulament pentru a introduce contribuții minime ale fiecărui sector la atingerea obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul UE stabilit prin prezentul regulament pentru anul 2030 și ulterior, însoțită de o monitorizare, o raportare și măsuri adecvate pentru a se garanta că toate sectoarele vizate de prezentul regulament contribuie la îndeplinirea în timp util a obiectivelor climatice.

Expunere de motive

Expunere de motive

Pentru a se garanta că toate sectoarele contribuie la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră.

Amendamentul 17

Amendamentul 17

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 3b (nou)

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 3b (nou)

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 5 – alineatele (1) și (2)

| Textul în vigoare | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (3b) | la articolul 5, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text: |

Textul în vigoare

Amendamentul CoR

(3b)

(3b)

la articolul 5, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

1.
     
  În ceea ce privește perioada 2021-2025, un stat membru poate lua cu împrumut o cantitate de până la 10 % din alocarea sa anuală de emisii pentru anul următor.

| | „1.
     
  În ceea ce privește perioada 2021-2029, un stat membru poate lua cu împrumut o cantitate de până la 5 % din cota sa anuală de emisii pentru anul următor.” |
| --- | --- |

„1.
     
  În ceea ce privește perioada 2021-2029, un stat membru poate lua cu împrumut o cantitate de până la 5 % din cota sa anuală de emisii pentru anul următor.”

2.
     
  În ceea ce privește perioada 2026-2029, un stat membru poate lua cu împrumut o cantitate de până la 5 % din nivelul său anual de emisii alocate pentru anul următor.

Expunere de motive

Expunere de motive

Pentru a asigura implementarea regulamentului, este oportună reducerea flexibilității, evitând astfel ca răgazul pe termen scurt obținut prin împrumut să genereze probleme de punere în aplicare pe termen mediu, inclusiv pentru autoritățile locale și regionale care adesea nu sunt direct implicate în deciziile naționale în materie de flexibilitate.

Amendamentul 18

Amendamentul 18

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 3c (nou)

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 3c (nou)

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 5 – alineatul (4)

| Textul în vigoare | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (3c) | La articolul 5, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Amendamentul CoR

(3c)

(3c)

La articolul 5, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

4.   Un stat membru poate transfera unui alt stat membru până la 5 % din alocarea sa anuală de emisii dintr-un anumit an în ceea ce privește perioada 2021-2025
  și până la 10 % în ceea ce privește perioada 2026-2030
  . Statul membru beneficiar poate utiliza respectiva cantitate pentru asigurarea conformității în temeiul articolului 9 pentru anul respectiv sau pentru anii următori, până inclusiv în 2030.

| | 4.   Un stat membru poate transfera unui alt stat membru până la 5 % din alocarea sa anuală de emisii dintr-un anumit an în ceea ce privește perioada 2021-2030. Statul membru beneficiar poate utiliza respectiva cantitate pentru asigurarea conformității în temeiul articolului 9 pentru anul respectiv sau pentru anii următori, până inclusiv în 2030. |
| --- | --- |

4.   Un stat membru poate transfera unui alt stat membru până la 5 % din alocarea sa anuală de emisii dintr-un anumit an în ceea ce privește perioada 2021-2030. Statul membru beneficiar poate utiliza respectiva cantitate pentru asigurarea conformității în temeiul articolului 9 pentru anul respectiv sau pentru anii următori, până inclusiv în 2030.

Expunere de motive

Expunere de motive

Transferurile ar trebui să fie limitate, pentru a asigura punerea în aplicare efectivă în toate statele membre. Ar trebui subliniat că un stat membru cu potențial de transfer ar putea avea disparități regionale în interiorul său. Înainte de a lua în considerare transferurile către alte țări, ar trebui evaluate provocările regionale.

Amendamentul 19

Amendamentul 19

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 5a (nou)

Articolul 1 – alineatul (1) – punctul 5a (nou)

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 8

| Textul în vigoare | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (5a) | Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Amendamentul CoR

(5a)

(5a)

Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:

1.   În cazul în care Comisia constată, în evaluarea sa anuală efectuată în temeiul articolului 21 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 și ținând seama de utilizarea preconizată a mecanismelor de flexibilitate prevăzute la articolele 5, 6 și 7 din prezentul regulament, că un stat membru nu înregistrează progrese suficiente în direcția respectării obligațiilor ce îi revin în temeiul articolului 4 din prezentul regulament, statul membru în cauză prezintă Comisiei, în termen de trei luni, un plan de măsuri corective care include:

1.   În cazul în care Comisia constată, în evaluarea sa anuală efectuată în temeiul articolului 21 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 și ținând seama de utilizarea preconizată a mecanismelor de flexibilitate prevăzute la articolele 5, 6 și 7 din prezentul regulament, că un stat membru nu înregistrează progrese suficiente în direcția respectării obligațiilor ce îi revin în temeiul articolului 4 din prezentul regulament, statul membru în cauză prezintă Comisiei, în termen de trei luni, un plan de măsuri corective care include:

[...]

[...]

| (c) | în cazul unor disparități regionale semnificative în termeni de performanță sau al unor provocări structurale grave la nivel regional, ca în cazul anumitor teritorii insulare, planul de măsuri corective include dispoziții specifice pentru aceste probleme. |
| --- | --- |

(c)

(c)

în cazul unor disparități regionale semnificative în termeni de performanță sau al unor provocări structurale grave la nivel regional, ca în cazul anumitor teritorii insulare, planul de măsuri corective include dispoziții specifice pentru aceste probleme.

în cazul unor disparități regionale semnificative în termeni de performanță sau al unor provocări structurale grave la nivel regional, ca în cazul anumitor teritorii insulare, planul de măsuri corective include dispoziții specifice pentru aceste probleme.

[...]

2.   În conformitate cu programul său anual de lucru, Agenția Europeană de Mediu acordă asistență Comisiei în cadrul activității sale de evaluare a unor astfel de planuri de măsuri corective.

2.   În conformitate cu programul său anual de lucru, Agenția Europeană de Mediu acordă asistență Comisiei în cadrul activității sale de evaluare a unor astfel de planuri de măsuri corective.

3.   Comisia poate emite un aviz referitor la viabilitatea planurilor de măsuri corective prezentate în conformitate cu alineatul (1) și, în acest caz, procedează astfel în termen de patru luni de la primirea planurilor respective. Statul membru vizat ține seama pe deplin de avizul Comisiei și își poate revizui planul de măsuri corective pentru a corespunde acestuia.

3.   Comisia poate emite un aviz referitor la viabilitatea planurilor de măsuri corective prezentate în conformitate cu alineatul (1) și, în acest caz, procedează astfel în termen de patru luni de la primirea planurilor respective. Statul membru vizat ține seama pe deplin de avizul Comisiei și își poate revizui planul de măsuri corective pentru a corespunde acestuia.
  Statul membru publică avizul Comisiei și asigură difuzarea acestuia în rândul autorităților locale și regionale.

4.
     
  Statul membru asigură publicarea planului de măsuri corective, a eventualelor sale revizuiri și difuzarea sa în rândul autorităților locale și regionale.

Expunere de motive

Expunere de motive

Planurile de acțiune pentru rezolvarea situațiilor problematice trebuie să cuprindă măsuri la nivel regional atunci când problemele regionale reprezintă o cauză semnificativă a situației. Autoritățile locale și regionale trebuie să fie informate cu privire la planurile de acțiune, pentru a contribui pe deplin la politica în domeniul climei.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

| 1. | este conștient de efectele devastatoare ale schimbărilor climatice asupra comunităților locale și recunoaște că trebuie întreprinse acțiuni ferme pentru a atinge obiectivele climatice necesare ale UE. CoR sprijină un angajament la nivel înalt cu privire la LULUCF, dar reiterează, de asemenea, nevoia de flexibilitate pentru a atinge obiectivele; |
| --- | --- |

1.

este conștient de efectele devastatoare ale schimbărilor climatice asupra comunităților locale și recunoaște că trebuie întreprinse acțiuni ferme pentru a atinge obiectivele climatice necesare ale UE. CoR sprijină un angajament la nivel înalt cu privire la LULUCF, dar reiterează, de asemenea, nevoia de flexibilitate pentru a atinge obiectivele;

| 2. | consideră că autoritățile locale și regionale au – fără îndoială – un rol decisiv în sectoarele în care se aplică Regulamentul privind partajarea eforturilor (2) și Regulamentul LULUCF (3), dat fiind că aceste regulamente presupun includerea dimensiunii teritoriale. Este vorba de sectoare în care autoritățile locale și regionale pot acționa, în baza atribuțiilor și competențelor lor juridice; |
| --- | --- |

2.

consideră că autoritățile locale și regionale au – fără îndoială – un rol decisiv în sectoarele în care se aplică Regulamentul privind partajarea eforturilor (2

3

| 3. | solicită ca măsurile din cadrul Regulamentului LULUCF să fie armonizate cu obiectivele Strategiei UE privind biodiversitatea și ale Strategiei UE privind adaptarea la schimbările climatice. Pentru a atinge obiectivele climatice, este esențial ca fiecare stat membru, în cooperare cu autoritățile locale și regionale, să instituie un cadru juridic privind pădurile care să asigure un echilibru între producție, biodiversitate și protecție; |
| --- | --- |

3.

solicită ca măsurile din cadrul Regulamentului LULUCF să fie armonizate cu obiectivele Strategiei UE privind biodiversitatea și ale Strategiei UE privind adaptarea la schimbările climatice. Pentru a atinge obiectivele climatice, este esențial ca fiecare stat membru, în cooperare cu autoritățile locale și regionale, să instituie un cadru juridic privind pădurile care să asigure un echilibru între producție, biodiversitate și protecție;

| 4. | subliniază că tranziția nu trebuie să aibă loc în detrimentul coeziunii teritoriale și nu trebuie să pună în pericol cele mai vulnerabile grupuri și teritorii. Toate statele membre și toate sectoarele economice contribuie la realizarea obiectivelor de reducere a emisiilor de CO2, căutând un echilibru între echitate și solidaritate. În acest sens, consideră că evaluările impactului teritorial ar putea oferi micilor fermieri și silvicultorilor o imagine de ansamblu mai clară asupra costurilor și beneficiilor reale; |
| --- | --- |

4.

subliniază că tranziția nu trebuie să aibă loc în detrimentul coeziunii teritoriale și nu trebuie să pună în pericol cele mai vulnerabile grupuri și teritorii. Toate statele membre și toate sectoarele economice contribuie la realizarea obiectivelor de reducere a emisiilor de CO2

| 5. | se opune ferm accentului pus în propunere pe păduri ca absorbanți de carbon, fără a lua în considerare rolul lor de furnizor de materii prime durabile pentru înlocuirea alternativelor fosile, eșuând astfel să aprecieze întregul potențial al sectorului forestier în atenuarea schimbărilor climatice și în dezvoltarea bioeconomiei locale și regionale; |
| --- | --- |

5.

se opune ferm accentului pus în propunere pe păduri ca absorbanți de carbon, fără a lua în considerare rolul lor de furnizor de materii prime durabile pentru înlocuirea alternativelor fosile, eșuând astfel să aprecieze întregul potențial al sectorului forestier în atenuarea schimbărilor climatice și în dezvoltarea bioeconomiei locale și regionale;

| 6. | constată că este necesară o reducere a valorificării energiei din biomasa lemnoasă pentru a atinge obiectivele din sectorul LULUCF. Ar trebui să se pună accentul pe utilizarea în cascadă, cu o utilizare multiplă și de o calitate cât mai ridicată a materialelor, înainte să urmeze valorificarea ca sursă de energie; |
| --- | --- |

6.

constată că este necesară o reducere a valorificării energiei din biomasa lemnoasă pentru a atinge obiectivele din sectorul LULUCF. Ar trebui să se pună accentul pe utilizarea în cascadă, cu o utilizare multiplă și de o calitate cât mai ridicată a materialelor, înainte să urmeze valorificarea ca sursă de energie;

| 7. | subliniază că ambițiile sporite din sectorul LULUFC nu trebuie să determine importuri de materii prime de origine incertă din afara UE. Aceasta ar putea însemna că măsurile luate pentru a îmbunătăți absorbantul net în sectorul LULUCF ar putea să nu determine nicio îmbunătățire reală a climei la nivel mondial. Este necesară o perspectivă sistemică mai amplă pentru a adopta o abordare globală a modului în care sechestrarea carbonului în păduri, utilizarea produselor și bioenergia din păduri pot contribui la reducerea impactului asupra climei; |
| --- | --- |

7.

subliniază că ambițiile sporite din sectorul LULUFC nu trebuie să determine importuri de materii prime de origine incertă din afara UE. Aceasta ar putea însemna că măsurile luate pentru a îmbunătăți absorbantul net în sectorul LULUCF ar putea să nu determine nicio îmbunătățire reală a climei la nivel mondial. Este necesară o perspectivă sistemică mai amplă pentru a adopta o abordare globală a modului în care sechestrarea carbonului în păduri, utilizarea produselor și bioenergia din păduri pot contribui la reducerea impactului asupra climei;

| 8. | împărtășește evaluarea Comisiei potrivit căreia, ca element de realizare a obiectivului pe termen lung de neutralitate climatică, tendința negativă de a reduce absorbantul de carbon în UE trebuie să fie contrabalansată; este de acord cu propunerea ca obiectivul UE de absorbție netă de 310 milioane de tone de CO2 echivalent până în 2030 și propune o contribuție națională suplimentară la obiectivul net pentru 2030, mai mare decât obiectivele naționale stabilite în anexa IIa, care să fie stabilită individual de statele membre. Potențialul de creștere a absorbției nete de carbon și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectorul LULUCF diferă foarte mult de la un stat membru la altul. El depinde de capacitatea naturală de producție a terenului și de distribuția suprafeței totale pe diferite categorii de utilizare a terenurilor. CoR consideră că ambițiile sporite până în 2030 ar trebui să se situeze la un nivel compatibil cu cadrul național de politici privind clima al statelor membre și să permită dezvoltarea bioeconomiei în fiecare stat membru; |
| --- | --- |

8.

împărtășește evaluarea Comisiei potrivit căreia, ca element de realizare a obiectivului pe termen lung de neutralitate climatică, tendința negativă de a reduce absorbantul de carbon în UE trebuie să fie contrabalansată; este de acord cu propunerea ca obiectivul UE de absorbție netă de 310 milioane de tone de CO2

| 9. | consideră că un sector comun care să cuprindă agricultura și silvicultura riscă să reducă presiunea de a reduce emisiile în sectorul agricol și că țările bogate în păduri, cu o puternică absorbție netă a pădurilor, vor ajunge să „compenseze” emisiile din țările cu un sector agricol mare sau cu un nivel general ridicat de emisii fosile. În fiecare sector și țară ar trebui luate măsuri de atenuare a schimbărilor climatice, în funcție de condițiile lor specifice; |
| --- | --- |

9.

consideră că un sector comun care să cuprindă agricultura și silvicultura riscă să reducă presiunea de a reduce emisiile în sectorul agricol și că țările bogate în păduri, cu o puternică absorbție netă a pădurilor, vor ajunge să „compenseze” emisiile din țările cu un sector agricol mare sau cu un nivel general ridicat de emisii fosile. În fiecare sector și țară ar trebui luate măsuri de atenuare a schimbărilor climatice, în funcție de condițiile lor specifice;

| 10. | subliniază că Regulamentul LULUCF nu ar trebui extins la monitorizare și la raportare în alte domenii de politică, care sunt reglementate de alte acte legislative. Propunerea Comisiei ca raportarea despre LULUCF să cuprindă informații privind conservarea carbonului în soluri bogate în carbon, în zone cu biodiversitate ridicată, în soluri refăcute și în soluri expuse riscului de perturbări naturale nu îmbunătățește calitatea raportării cu privire la gazele cu efect de seră în sectorul LULUCF; |
| --- | --- |

10.

subliniază că Regulamentul LULUCF nu ar trebui extins la monitorizare și la raportare în alte domenii de politică, care sunt reglementate de alte acte legislative. Propunerea Comisiei ca raportarea despre LULUCF să cuprindă informații privind conservarea carbonului în soluri bogate în carbon, în zone cu biodiversitate ridicată, în soluri refăcute și în soluri expuse riscului de perturbări naturale nu îmbunătățește calitatea raportării cu privire la gazele cu efect de seră în sectorul LULUCF;

| 11. | subliniază că finanțarea provenită de la statele membre nu trebuie să se facă în detrimentul regiunilor. CoR recunoaște că autoritățile locale și regionale trebuie informate cu privire la posibilitățile de finanțare pentru sprijinirea acțiunilor climatice; |
| --- | --- |

11.

subliniază că finanțarea provenită de la statele membre nu trebuie să se facă în detrimentul regiunilor. CoR recunoaște că autoritățile locale și regionale trebuie informate cu privire la posibilitățile de finanțare pentru sprijinirea acțiunilor climatice;

| 12. | avertizează cu privire la riscul unei puneri în aplicare ineficiente. CoR sprijină revizuirea prevăzută și necesitatea de a lua în considerare consecințele pandemiei de COVID-19, dar subliniază că trebuie asigurată respectarea traiectoriilor propuse de Regulamentul ESR; |
| --- | --- |

12.

avertizează cu privire la riscul unei puneri în aplicare ineficiente. CoR sprijină revizuirea prevăzută și necesitatea de a lua în considerare consecințele pandemiei de COVID-19, dar subliniază că trebuie asigurată respectarea traiectoriilor propuse de Regulamentul ESR;

| 13. | încurajează Comisia să definească o metodologie prin care autoritățile locale și regionale să își calculeze eforturile de reducere a emisiilor într-un mod care să fie în concordanță cu obiectivele naționale și să evite denaturările disproporționate; |
| --- | --- |

13.

încurajează Comisia să definească o metodologie prin care autoritățile locale și regionale să își calculeze eforturile de reducere a emisiilor într-un mod care să fie în concordanță cu obiectivele naționale și să evite denaturările disproporționate;

| 14. | subliniază riscurile unei flexibilități excesive în ceea ce privește împrumuturile din alocările anuale și transferurile între statele membre. Pentru a-și putea planifica politicile climatice și economice, autoritățile locale și regionale au nevoie de certitudine. Situațiile naționale care permit flexibilitate în temeiul regulamentului ar putea include disparități semnificative la nivel regional; |
| --- | --- |

14.

subliniază riscurile unei flexibilități excesive în ceea ce privește împrumuturile din alocările anuale și transferurile între statele membre. Pentru a-și putea planifica politicile climatice și economice, autoritățile locale și regionale au nevoie de certitudine. Situațiile naționale care permit flexibilitate în temeiul regulamentului ar putea include disparități semnificative la nivel regional;

| 15. | recunoaște că trebuie găsite soluții – în special prin stimulente care să genereze venituri – la problema acelor regiuni care se pot confrunta cu dificultăți sau cu un declin în tranziția necesară către o economie cu emisii scăzute de carbon; subliniază importanța implicării autorităților locale și regionale în dezvoltarea unor traiectorii de dezvoltare durabilă care ar putea stimula economia acestor regiuni; |
| --- | --- |

15.

recunoaște că trebuie găsite soluții – în special prin stimulente care să genereze venituri – la problema acelor regiuni care se pot confrunta cu dificultăți sau cu un declin în tranziția necesară către o economie cu emisii scăzute de carbon; subliniază importanța implicării autorităților locale și regionale în dezvoltarea unor traiectorii de dezvoltare durabilă care ar putea stimula economia acestor regiuni;

| 16. | sprijină adoptarea unor dispoziții mai stricte în materie de planuri de acțiuni corective și de transparență, care să sublinieze dimensiunea regională și să solicite specificații cu privire la modul de abordare a disparităților regionale, promovând soluții practice la provocările regionale; |
| --- | --- |

16.

sprijină adoptarea unor dispoziții mai stricte în materie de planuri de acțiuni corective și de transparență, care să sublinieze dimensiunea regională și să solicite specificații cu privire la modul de abordare a disparităților regionale, promovând soluții practice la provocările regionale;

| 17. | subliniază importanța controalelor de conformitate și propune evaluarea posibilității aplicării de sancțiuni financiare în caz de neconformitate. Veniturile din sancțiuni ar trebui reinvestite în acțiuni climatice și în tranziția justă, acordând atenție specială provocărilor regionale; |
| --- | --- |

17.

subliniază importanța controalelor de conformitate și propune evaluarea posibilității aplicării de sancțiuni financiare în caz de neconformitate. Veniturile din sancțiuni ar trebui reinvestite în acțiuni climatice și în tranziția justă, acordând atenție specială provocărilor regionale;

| 18. | propune să se reflecteze asupra rezervei de siguranță pentru statele membre cu un PIB scăzut pe cap de locuitor. PIB-ul este deja luat în considerare la stabilirea obiectivelor naționale, valoarea sa unică fiind, însă, discutabilă, deoarece nu ia în considerare imaginea de ansamblu a situației regiunilor și nu reflectă neapărat nevoile complexe ale fiecărui teritoriu în materie de dezvoltare. |
| --- | --- |

18.

propune să se reflecteze asupra rezervei de siguranță pentru statele membre cu un PIB scăzut pe cap de locuitor. PIB-ul este deja luat în considerare la stabilirea obiectivelor naționale, valoarea sa unică fiind, însă, discutabilă, deoarece nu ia în considerare imaginea de ansamblu a situației regiunilor și nu reflectă neapărat nevoile complexe ale fiecărui teritoriu în materie de dezvoltare.

Bruxelles, 28 aprilie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  
  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Comitetul Economic și Social, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții: O planetă curată pentru toți – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei

1

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Comitetul Economic și Social, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții: O planetă curată pentru toți – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei

(2)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

2

(3)  Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1).

3

---