# Úřední věstník C 301/5. s

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 301 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 655. srpna 2022 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 301

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 655. srpna 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Výbor regionů |
| | 149. plenární zasedání VR, 27. 4. 2022–28. 4. 2022 |
| 2022/C 301/01 | Usnesení Evropského výboru regionů o podpoře Ukrajiny ze strany regionů a měst EU | 1 |
| 2022/C 301/02 | Usnesení Evropského výboru regionů – REPowerEU: Města a regiony urychlují energetickou transformaci | 6 |
| | STANOVISKA |
| | Výbor regionů |
| | 149. plenární zasedání VR, 27. 4. 2022–28. 4. 2022 |
| 2022/C 301/03 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Posílení vztahů mezi EU a Spojeným královstvím na nižší než celostátní úrovni a zmírnění územního dopadu vystoupení Spojeného království z EU | 11 |
| 2022/C 301/04 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Nový evropský Bauhaus – Estetika, udržitelnost, pospolitost | 16 |
| 2022/C 301/05 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Evropské mise | 22 |
| 2022/C 301/06 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Úřad pro připravenost a reakci na mimořádné situace v oblasti zdraví | 33 |
| 2022/C 301/07 | Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Hospodářství EU po pandemii COVID-19: důsledky pro správu ekonomických záležitostí | 40 |
| 2022/C 301/08 | Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Zajištění globální minimální úrovně zdanění nadnárodních skupin v Unii | 45 |
| 2022/C 301/09 | Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Evropská strategie pro univerzity | 51 |
| 2022/C 301/10 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Budoucí státní podpora EU v odvětvích zemědělství, lesnictví a ve venkovských oblastech | 56 |
| 2022/C 301/11 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Nová Lesní strategie EU do roku 2030 | 61 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Výbor regionů

149. plenární zasedání VR, 27. 4. 2022–28. 4. 2022

2022/C 301/01

Usnesení Evropského výboru regionů o podpoře Ukrajiny ze strany regionů a měst EU

1

2022/C 301/02

Usnesení Evropského výboru regionů – REPowerEU: Města a regiony urychlují energetickou transformaci

6

STANOVISKA

Výbor regionů

149. plenární zasedání VR, 27. 4. 2022–28. 4. 2022

2022/C 301/03

Stanovisko Evropského výboru regionů – Posílení vztahů mezi EU a Spojeným královstvím na nižší než celostátní úrovni a zmírnění územního dopadu vystoupení Spojeného království z EU

11

2022/C 301/04

Stanovisko Evropského výboru regionů – Nový evropský Bauhaus – Estetika, udržitelnost, pospolitost

16

2022/C 301/05

Stanovisko Evropského výboru regionů – Evropské mise

22

2022/C 301/06

Stanovisko Evropského výboru regionů – Úřad pro připravenost a reakci na mimořádné situace v oblasti zdraví

33

2022/C 301/07

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Hospodářství EU po pandemii COVID-19: důsledky pro správu ekonomických záležitostí

40

2022/C 301/08

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Zajištění globální minimální úrovně zdanění nadnárodních skupin v Unii

45

2022/C 301/09

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Evropská strategie pro univerzity

51

2022/C 301/10

Stanovisko Evropského výboru regionů – Budoucí státní podpora EU v odvětvích zemědělství, lesnictví a ve venkovských oblastech

56

2022/C 301/11

Stanovisko Evropského výboru regionů – Nová Lesní strategie EU do roku 2030

61

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | Výbor regionů |
| | 149. plenární zasedání VR, 27. 4. 2022–28. 4. 2022 |
| 2022/C 301/12 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Na cestě k sociálně spravedlivému provádění Zelené dohody | 70 |
| 2022/C 301/13 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Podpora demokracie a integrity voleb | 102 |
| 2022/C 301/14 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Úspěšné zavedení ETS a CBAM do praxe ve městech a regionech EU | 116 |
| 2022/C 301/15 | Stanovisko Evropského výboru regionů ke změně směrnice o energetické účinnosti za účelem dosažení nových cílů v oblasti klimatu do roku 2030 | 139 |
| 2022/C 301/16 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Změna směrnice o obnovitelných zdrojích energie za účelem dosažení nových cílů v oblasti klimatu do roku 2030 | 184 |
| 2022/C 301/17 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Revize nařízení o LULUCF a nařízení o sdílení úsilí | 221 |

III   Přípravné akty

Výbor regionů

149. plenární zasedání VR, 27. 4. 2022–28. 4. 2022

2022/C 301/12

Stanovisko Evropského výboru regionů – Na cestě k sociálně spravedlivému provádění Zelené dohody

70

2022/C 301/13

Stanovisko Evropského výboru regionů – Podpora demokracie a integrity voleb

102

2022/C 301/14

Stanovisko Evropského výboru regionů – Úspěšné zavedení ETS a CBAM do praxe ve městech a regionech EU

116

2022/C 301/15

Stanovisko Evropského výboru regionů ke změně směrnice o energetické účinnosti za účelem dosažení nových cílů v oblasti klimatu do roku 2030

139

2022/C 301/16

Stanovisko Evropského výboru regionů – Změna směrnice o obnovitelných zdrojích energie za účelem dosažení nových cílů v oblasti klimatu do roku 2030

184

2022/C 301/17

Stanovisko Evropského výboru regionů – Revize nařízení o LULUCF a nařízení o sdílení úsilí

221

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Výbor regionů

149. plenární zasedání VR, 27. 4. 2022–28. 4. 2022

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 301/1

---

Usnesení Evropského výboru regionů o podpoře Ukrajiny ze strany regionů a měst EU

(2022/C 301/01)

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (dále jen „VR“),

1.

odsuzuje ničím nevyprovokovanou a bezdůvodnou invazi na Ukrajinu, kterou dne 24. února 2022 zahájila Ruská federace s podporou Běloruska;

2.

požaduje, aby bylo okamžitě a bezpodmínečně uzavřeno příměří a aby byly vytvořeny bezpečné humanitární koridory. Rusko musí ihned ukončit vojenské operace a stáhnout z okupovaných ukrajinských území veškeré vojenské a polovojenské jednotky a správní úředníky;

3.

zdůrazňuje, že tato invaze představuje zločin namířený proti ukrajinskému lidu a svrchovanosti a územní celistvosti Ukrajiny a mimořádně závažné porušení demokratických zásad a zásad právního státu. Upozorňuje na to, že ruská armáda svými nerozlišujícími útoky proti civilnímu obyvatelstvu – včetně starostů měst a vesnic – páchá válečné zločiny, které jsou v rozporu s mezinárodním právem, zejména s Chartou OSN, Helsinským závěrečným aktem, Pařížskou chartou pro novou Evropu a Budapešťským memorandem. Všechny případy porušení lidských práv, válečné zločiny a zločiny proti lidskosti, k nimž na území Ukrajiny dochází, musí být zaznamenány, vyšetřeny a trestně stíhány Mezinárodním trestním soudem;

4.

vyjadřuje svou solidaritu ukrajinskému lidu, který brání svou zemi před ruskými okupanty. Je hluboce zarmoucen ztrátami na životech a lidským utrpením, které Rusko působí svými hrůznými činy;

5.

opětovně zdůrazňuje, že podporuje ukrajinské místní a regionální orgány, a vyzývá k okamžitému propuštění ukrajinských starostů a zaměstnanců veřejné správy, které v rozporu s Ženevskou úmluvou o ochraně civilních osob za války unesly ruské okupační síly;

6.

prohlašuje, že pouze ukrajinští občané mají právo demokraticky si volit své představitele na celostátní, regionální a místní úrovni a že neuzná žádné regionální či místní představitele, které na Ukrajině dosadí Rusko, a nebude s nimi spolupracovat;

Konkrétní projevy solidarity s místními a regionálními orgány

Konkrétní projevy solidarity s místními a regionálními orgány

| 7. | vyzdvihuje mimořádnou solidaritu s lidmi prchajícími před válkou na Ukrajině, kterou dávají najevo občané EU. Vyjadřuje znepokojení nad tím, že jsou Ukrajinci proti své vůli deportováni na území kontrolovaná Ruskem. Oceňuje skutečnost, že orgány Evropské unie postupují v reakci na ozbrojený útok Ruska proti Ukrajině jednotně, že posílily solidární kroky formou přímé humanitární pomoci a mimořádné pomoci v oblasti civilní ochrany a že aktivovaly mechanismus pro udělení okamžité ochrany osobám, které před touto válkou prchají. Zdůrazňuje, že v nadcházejících měsících bude nezbytné výrazně tuto pomoc posílit, aby v příhraničních regionech EU nenastala humanitární krize; |
| --- | --- |

7.

vyzdvihuje mimořádnou solidaritu s lidmi prchajícími před válkou na Ukrajině, kterou dávají najevo občané EU. Vyjadřuje znepokojení nad tím, že jsou Ukrajinci proti své vůli deportováni na území kontrolovaná Ruskem. Oceňuje skutečnost, že orgány Evropské unie postupují v reakci na ozbrojený útok Ruska proti Ukrajině jednotně, že posílily solidární kroky formou přímé humanitární pomoci a mimořádné pomoci v oblasti civilní ochrany a že aktivovaly mechanismus pro udělení okamžité ochrany osobám, které před touto válkou prchají. Zdůrazňuje, že v nadcházejících měsících bude nezbytné výrazně tuto pomoc posílit, aby v příhraničních regionech EU nenastala humanitární krize;

| 8. | zavazuje se, že bude i nadále pobízet města a regiony, aby uprchlíkům z Ukrajiny poskytovaly pomoc. Upozorňuje především na to, že příhraniční regiony potřebují logistickou podporu v rámci prvotního přijímání a tranzitu; |
| --- | --- |

8.

zavazuje se, že bude i nadále pobízet města a regiony, aby uprchlíkům z Ukrajiny poskytovaly pomoc. Upozorňuje především na to, že příhraniční regiony potřebují logistickou podporu v rámci prvotního přijímání a tranzitu;

| 9. | vyzývá evropské místní a regionální orgány, aby využívaly informační a podpůrnou platformu s názvem Pomozme Ukrajině (1), kterou VR zřídil a na níž mohou požádat o pomoc nebo naopak pomoc nabídnout; |
| --- | --- |

9.

vyzývá evropské místní a regionální orgány, aby využívaly informační a podpůrnou platformu s názvem Pomozme Ukrajině (1

| 10. | ztotožňuje se s výzvou místních a regionálních orgánů na Ukrajině a v EU, podle nichž bude v souvislosti s poválečnou obnovou nezbytné navázat nebo oživit vzájemná partnerství a partnerskou spolupráci mezi městy a regiony; |
| --- | --- |

10.

ztotožňuje se s výzvou místních a regionálních orgánů na Ukrajině a v EU, podle nichž bude v souvislosti s poválečnou obnovou nezbytné navázat nebo oživit vzájemná partnerství a partnerskou spolupráci mezi městy a regiony;

Posílení evropské perspektivy Ukrajiny

Posílení evropské perspektivy Ukrajiny

| 11. | zdůrazňuje, že reformy, které Ukrajina uskutečnila v oblasti decentralizace a regionálního rozvoje, podstatně přispěly k upevnění místní demokracie a posílení samosprávy a celkové odolnosti místních komunit v této zemi, což hraje důležitou roli v ukrajinském odporu proti ruským okupantům. Tyto reformy byly realizovány s rozsáhlou podporou ze strany regionů a měst v Evropské unii, mj. prostřednictvím programu „U-LEAD with Europe“, a s cílenou podporou ze strany VR v rámci jeho pracovní skupiny pro Ukrajinu a ve formě aktivit v rámci vzájemné spolupráce. Zdárným provedením těchto decentralizačních reforem se Ukrajina přiblížila Evropské unii a jejím hodnotám svobody, demokracie a právního státu; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že reformy, které Ukrajina uskutečnila v oblasti decentralizace a regionálního rozvoje, podstatně přispěly k upevnění místní demokracie a posílení samosprávy a celkové odolnosti místních komunit v této zemi, což hraje důležitou roli v ukrajinském odporu proti ruským okupantům. Tyto reformy byly realizovány s rozsáhlou podporou ze strany regionů a měst v Evropské unii, mj. prostřednictvím programu „U-LEAD with Europe“, a s cílenou podporou ze strany VR v rámci jeho pracovní skupiny pro Ukrajinu a ve formě aktivit v rámci vzájemné spolupráce. Zdárným provedením těchto decentralizačních reforem se Ukrajina přiblížila Evropské unii a jejím hodnotám svobody, demokracie a právního státu;

| 12. | žádá mezinárodní společenství, aby vypracovalo plán pomoci Ukrajině a obnovy této země s cílem podpořit její hospodářství, instituce a veřejné služby a znovuvybudování její zničené infrastruktury. V tomto ohledu vítá rozhodnutí Evropské rady o zřízení Svěřenského fondu solidarity pro Ukrajinu a vyzývá k uspořádání mezinárodní konference s cílem získat finanční prostředky od jednotlivých partnerů. Zdůrazňuje, že na obnově Ukrajiny se musí válečnými reparacemi podílet i Rusko, které tuto zkázu způsobilo; |
| --- | --- |

12.

žádá mezinárodní společenství, aby vypracovalo plán pomoci Ukrajině a obnovy této země s cílem podpořit její hospodářství, instituce a veřejné služby a znovuvybudování její zničené infrastruktury. V tomto ohledu vítá rozhodnutí Evropské rady o zřízení Svěřenského fondu solidarity pro Ukrajinu a vyzývá k uspořádání mezinárodní konference s cílem získat finanční prostředky od jednotlivých partnerů. Zdůrazňuje, že na obnově Ukrajiny se musí válečnými reparacemi podílet i Rusko, které tuto zkázu způsobilo;

| 13. | vyslovuje se pro to, aby byl Ukrajině udělen status kandidátské země v souladu s článkem 49 Smlouvy o Evropské unii, přičemž je třeba uplatnit tutéž revidovanou metodiku jednání o přistoupení jako v případě zemí západního Balkánu a klást silnější důraz na právní stát a demokratické instituce. Zdůrazňuje, že také žádosti Gruzie a Moldavska o udělení statusu kandidátské země by měly být vyřízeny kladně. Mezitím je třeba bezodkladně pokračovat v úsilí o začlenění Ukrajiny do jednotného trhu EU v souladu s dohodou o přidružení; |
| --- | --- |

13.

vyslovuje se pro to, aby byl Ukrajině udělen status kandidátské země v souladu s článkem 49 Smlouvy o Evropské unii, přičemž je třeba uplatnit tutéž revidovanou metodiku jednání o přistoupení jako v případě zemí západního Balkánu a klást silnější důraz na právní stát a demokratické instituce. Zdůrazňuje, že také žádosti Gruzie a Moldavska o udělení statusu kandidátské země by měly být vyřízeny kladně. Mezitím je třeba bezodkladně pokračovat v úsilí o začlenění Ukrajiny do jednotného trhu EU v souladu s dohodou o přidružení;

Financování podpůrných opatření

Financování podpůrných opatření

| 14. | vítá balíčky opatření CARE (Akce soudržnosti pro uprchlíky v Evropě) a CARE+, které předložila Evropská komise, a také flexibilitu v rámci iniciativy REACT-EU. Upozorňuje, že je prospěšné do plánování, řízení a provádění balíčků CARE a REACT-EU přímo zapojit regionální a místní orgány. Zdůrazňuje, že při úpravách programů politiky soudržnosti musí být respektována zásada „nepoškozování soudržnosti“, jež byla zavedena v nedávno zveřejněné osmé zprávě o soudržnosti; |
| --- | --- |

14.

vítá balíčky opatření CARE (Akce soudržnosti pro uprchlíky v Evropě) a CARE+, které předložila Evropská komise, a také flexibilitu v rámci iniciativy REACT-EU. Upozorňuje, že je prospěšné do plánování, řízení a provádění balíčků CARE a REACT-EU přímo zapojit regionální a místní orgány. Zdůrazňuje, že při úpravách programů politiky soudržnosti musí být respektována zásada „nepoškozování soudržnosti“, jež byla zavedena v nedávno zveřejněné osmé zprávě o soudržnosti;

| 15. | zdůrazňuje, že jak během pandemie COVID-19, tak v souvislosti s řešením důsledků války na Ukrajině se ukázalo, že politika soudržnosti může v případě potřeby přinést výsledky i v krátkodobém horizontu. Upozorňuje však na to, že tyto cíle by neměly konkurovat vlastnímu cíli politiky soudržnosti, jímž je posilování hospodářské, sociální a územní soudržnosti snižováním rozdílů mezi regiony; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že jak během pandemie COVID-19, tak v souvislosti s řešením důsledků války na Ukrajině se ukázalo, že politika soudržnosti může v případě potřeby přinést výsledky i v krátkodobém horizontu. Upozorňuje však na to, že tyto cíle by neměly konkurovat vlastnímu cíli politiky soudržnosti, jímž je posilování hospodářské, sociální a územní soudržnosti snižováním rozdílů mezi regiony;

| 16. | vítá, že byly pozastaveny programy přeshraniční spolupráce, na nichž se podílejí ruští a běloruští partneři. Vyzývá k posílení stávajících programů prováděných ve spolupráci mezi regiony EU (Polska, Maďarska, Rumunska a Slovenska) a Ukrajinou. Upozorňuje na to, že finanční podpora místních a regionálních orgánů v zemích sousedících s Ukrajinou a v jiných zemích, které přijímají největší množství uprchlíků, je naprosto nedostatečná. Je nutné tuto podporu výrazně navýšit, poněvadž tyto orgány poskytují uprchlíkům nejenom útočiště, ale začleňují je také do svých systémů v oblasti vzdělávání, zdravotní péče a bydlení; |
| --- | --- |

16.

vítá, že byly pozastaveny programy přeshraniční spolupráce, na nichž se podílejí ruští a běloruští partneři. Vyzývá k posílení stávajících programů prováděných ve spolupráci mezi regiony EU (Polska, Maďarska, Rumunska a Slovenska) a Ukrajinou. Upozorňuje na to, že finanční podpora místních a regionálních orgánů v zemích sousedících s Ukrajinou a v jiných zemích, které přijímají největší množství uprchlíků, je naprosto nedostatečná. Je nutné tuto podporu výrazně navýšit, poněvadž tyto orgány poskytují uprchlíkům nejenom útočiště, ale začleňují je také do svých systémů v oblasti vzdělávání, zdravotní péče a bydlení;

| 17. | podporuje vytvoření stálé krizové rezervy, která má sloužit ke zmírňování důsledků budoucích mimořádných situací a doplnit či posílit stávající nástroje pro řešení nepředvídaných událostí a zajištění flexibility. Vyzývá ke zřízení jednotného místního nástroje EU pro ukrajinské uprchlíky, v němž by byly soustředěny všechny finanční prostředky, které mají místní a regionální orgány k dispozici v souvislosti s poskytováním útočiště uprchlíkům. Mohly by tak snáze, efektivněji a rychleji využívat dostupné prostředky; |
| --- | --- |

17.

podporuje vytvoření stálé krizové rezervy, která má sloužit ke zmírňování důsledků budoucích mimořádných situací a doplnit či posílit stávající nástroje pro řešení nepředvídaných událostí a zajištění flexibility. Vyzývá ke zřízení jednotného místního nástroje EU pro ukrajinské uprchlíky, v němž by byly soustředěny všechny finanční prostředky, které mají místní a regionální orgány k dispozici v souvislosti s poskytováním útočiště uprchlíkům. Mohly by tak snáze, efektivněji a rychleji využívat dostupné prostředky;

| 18. | podotýká, že v případě těch nejvíce dotčených členských států a regionů bude možná nutné přezkoumat jejich plány pro oživení a odolnost. Bude třeba při tom vycházet z náležitých konzultací s regionálními orgány, zejména s ohledem na to, že tato válka má v zemích EU stále větší hospodářský dopad; |
| --- | --- |

18.

podotýká, že v případě těch nejvíce dotčených členských států a regionů bude možná nutné přezkoumat jejich plány pro oživení a odolnost. Bude třeba při tom vycházet z náležitých konzultací s regionálními orgány, zejména s ohledem na to, že tato válka má v zemích EU stále větší hospodářský dopad;

Přijímání uprchlíků z Ukrajiny

Přijímání uprchlíků z Ukrajiny

| 19. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány hrají stěžejní roli při přijímání milionů uprchlíků v sousedních zemích i vnitřně vysídlených osob v rámci Ukrajiny (2). Jedná se o největší uprchlickou krizi v Evropě od druhé světové války. Upozorňuje na to, že je nutné zaručit všem uprchlíkům – bez ohledu na jejich původ, politickou příslušnost nebo sexuální orientaci – právo na stejně pozitivní přijetí, jakého se ve všech regionech a městech EU dostává uprchlíkům z Ukrajiny; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje, že místní a regionální orgány hrají stěžejní roli při přijímání milionů uprchlíků v sousedních zemích i vnitřně vysídlených osob v rámci Ukrajiny (2

| 20. | vítá skutečnost, že byla aktivována směrnice o dočasné ochraně, která musí být nyní v plném rozsahu, s náležitou koordinací a také velkorysým, inkluzivním a flexibilním způsobem uplatňována. Díky tomu bude možné zaručit všem lidem prchajícím z Ukrajiny a především zranitelným skupinám (zejména ženám a dětem) přístup na trh práce a k bydlení, zdravotní péči, vzdělávání a sociálnímu zabezpečení, a to bez ohledu na jejich původ, etnickou či politickou příslušnost a sexuální orientaci; |
| --- | --- |

20.

vítá skutečnost, že byla aktivována směrnice o dočasné ochraně, která musí být nyní v plném rozsahu, s náležitou koordinací a také velkorysým, inkluzivním a flexibilním způsobem uplatňována. Díky tomu bude možné zaručit všem lidem prchajícím z Ukrajiny a především zranitelným skupinám (zejména ženám a dětem) přístup na trh práce a k bydlení, zdravotní péči, vzdělávání a sociálnímu zabezpečení, a to bez ohledu na jejich původ, etnickou či politickou příslušnost a sexuální orientaci;

| 21. | upozorňuje na specifičnost směrnice Rady 2001/55/ES (3) o dočasné ochraně, podle níž si uprchlíci mohou vybrat, ve kterém členském státě EU se chtějí dočasně usadit (článek 26). Zdůrazňuje, že uznání práva uprchlíků na volný pohyb a jejich autonomie pomáhá zmírnit tlak, jemuž čelí vnitrostátní azylové systémy a přijímací kapacity v příhraničních regionech; |
| --- | --- |

21.

upozorňuje na specifičnost směrnice Rady 2001/55/ES (3

| 22. | vyzývá k tomu, aby byl vytvořen dobrovolný evropský relokační mechanismus, s přihlédnutím k přijímacím kapacitám regionálních a místních orgánů. V této souvislosti opakuje svůj požadavek, aby byl městům a regionům EU poskytnut přímý přístup k finančním prostředkům EU vyčleněným na oblast migrace a integrace. Vyzývá Komisi, aby navrhla funkční systém rozdělování uprchlíků pro případné další uprchlické krize v budoucnu. Žádá členské státy EU, aby tyto dobrovolné závazky uznaly a dodržovaly; |
| --- | --- |

22.

vyzývá k tomu, aby byl vytvořen dobrovolný evropský relokační mechanismus, s přihlédnutím k přijímacím kapacitám regionálních a místních orgánů. V této souvislosti opakuje svůj požadavek, aby byl městům a regionům EU poskytnut přímý přístup k finančním prostředkům EU vyčleněným na oblast migrace a integrace. Vyzývá Komisi, aby navrhla funkční systém rozdělování uprchlíků pro případné další uprchlické krize v budoucnu. Žádá členské státy EU, aby tyto dobrovolné závazky uznaly a dodržovaly;

| 23. | zdůrazňuje, že mezi ukrajinskými uprchlíky je mnoho zvláště zranitelných osob a že asi polovina z těchto uprchlíků je v nezletilém věku. Poukazuje na to, že mnohé z těchto stovek tisíců dětí na útěku jsou bez doprovodu a potřebují zvláštní ochranu a péči. Podporuje zavedení balíčku opatření na ochranu ukrajinských dětí, které uprchly před válkou. V první řadě je třeba zajistit, aby mohly pokračovat ve školní docházce; |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje, že mezi ukrajinskými uprchlíky je mnoho zvláště zranitelných osob a že asi polovina z těchto uprchlíků je v nezletilém věku. Poukazuje na to, že mnohé z těchto stovek tisíců dětí na útěku jsou bez doprovodu a potřebují zvláštní ochranu a péči. Podporuje zavedení balíčku opatření na ochranu ukrajinských dětí, které uprchly před válkou. V první řadě je třeba zajistit, aby mohly pokračovat ve školní docházce;

| 24. | vyzývá k přijetí důrazných opatření s cílem zamezit obchodování s lidmi. Většinu lidí prchajících z Ukrajiny totiž tvoří ženy a děti a ze zpráv zabývajících se lidskými právy vyplývá, že se ve stále větším počtu případů stávají terčem organizovaných zločineckých skupin, zejména za účelem sexuálního či pracovního vykořisťování; |
| --- | --- |

24.

vyzývá k přijetí důrazných opatření s cílem zamezit obchodování s lidmi. Většinu lidí prchajících z Ukrajiny totiž tvoří ženy a děti a ze zpráv zabývajících se lidskými právy vyplývá, že se ve stále větším počtu případů stávají terčem organizovaných zločineckých skupin, zejména za účelem sexuálního či pracovního vykořisťování;

| 25. | zdůrazňuje, že je nezbytné zajistit výuku jazyka, vzdělávání a odbornou přípravu, a poukazuje na možnosti, které může v tomto smyslu nabídnout síť VR Města a regiony za integraci migrantů; |
| --- | --- |

25.

zdůrazňuje, že je nezbytné zajistit výuku jazyka, vzdělávání a odbornou přípravu, a poukazuje na možnosti, které může v tomto smyslu nabídnout síť VR Města a regiony za integraci migrantů;

Dopad na politiky EU

Dopad na politiky EU

| 26. | vybízí k tomu, aby byly ve všech evropských regionech neprodleně podniknuty kroky s cílem snížit závislost EU na třetích zemích, především pak na dovozu energie z Ruska, a žádá Evropskou komisi, aby toto úsilí podpořila; |
| --- | --- |

26.

vybízí k tomu, aby byly ve všech evropských regionech neprodleně podniknuty kroky s cílem snížit závislost EU na třetích zemích, především pak na dovozu energie z Ruska, a žádá Evropskou komisi, aby toto úsilí podpořila;

| 27. | podporuje požadavek úplného zákazu dovozu ruského plynu, ropy a uhlí do Evropy a vyzývá místní a regionální orgány, aby začaly pracovat na nouzových plánech a připravily se tak na důsledky, které tyto sankce budou mít; |
| --- | --- |

27.

podporuje požadavek úplného zákazu dovozu ruského plynu, ropy a uhlí do Evropy a vyzývá místní a regionální orgány, aby začaly pracovat na nouzových plánech a připravily se tak na důsledky, které tyto sankce budou mít;

| 28. | domnívá se, že plán REPowerEU (4) umožní urychlit přechod na čistou energii, zvýšit energetickou bezpečnost v EU, snížit její závislost na dovozu fosilních paliv a surovin ze třetích zemí a zejména z Ruské federace a na základě toho omezit politická, hospodářská a bezpečnostní rizika, která jsou s tímto dovozem spojena. Vyzývá k realizaci rozsáhlých investic a konkrétních opatření za účelem podpory rozvoje energie z obnovitelných zdrojů, energetické účinnosti a úspor, oběhovosti, elektrifikace a výzkumu v oblasti alternativních udržitelných paliv coby skutečně dlouhodobých bezpečných a cenově dostupných řešení; |
| --- | --- |

28.

domnívá se, že plán REPowerEU (4

| 29. | zdůrazňuje, že důsledky války by neměly ohrozit opatření v oblasti klimatu a udržitelnost, která jsou stanovena v Pařížské dohodě a v Agendě OSN 2030 pro udržitelný rozvoj. Potvrzuje své odhodlání prosazovat Zelenou dohodu pro Evropu, která je také jedním z prostředků, jak posílit strategickou autonomii EU; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že důsledky války by neměly ohrozit opatření v oblasti klimatu a udržitelnost, která jsou stanovena v Pařížské dohodě a v Agendě OSN 2030 pro udržitelný rozvoj. Potvrzuje své odhodlání prosazovat Zelenou dohodu pro Evropu, která je také jedním z prostředků, jak posílit strategickou autonomii EU;

| 30. | domnívá se, že jedním z kroků zaměřených na zvýšení energetické nezávislosti musí být úplné zastavení projektů plynovodů Nord Stream a Nord Stream 2; |
| --- | --- |

30.

domnívá se, že jedním z kroků zaměřených na zvýšení energetické nezávislosti musí být úplné zastavení projektů plynovodů Nord Stream a Nord Stream 2;

| 31. | velmi vítá nedávnou synchronizaci ukrajinských a moldavských rozvodných sítí s evropskou kontinentální sítí; |
| --- | --- |

31.

velmi vítá nedávnou synchronizaci ukrajinských a moldavských rozvodných sítí s evropskou kontinentální sítí;

| 32. | připojuje se k výzvě ukrajinských místních a regionálních orgánů, aby jim mezinárodní společenství pomohlo odstranit následky ekologických katastrof zapříčiněných invazí, mj. v lokalitách, kde se nacházejí jaderné elektrárny a chemické závody; |
| --- | --- |

32.

připojuje se k výzvě ukrajinských místních a regionálních orgánů, aby jim mezinárodní společenství pomohlo odstranit následky ekologických katastrof zapříčiněných invazí, mj. v lokalitách, kde se nacházejí jaderné elektrárny a chemické závody;

| 33. | je potěšen tím, že se Evropská komise rozhodla zahájit s Ukrajinou jednání o zapojení této země do programu LIFE, aby z něj mohla čerpat finanční prostředky na obnovu svého životního prostředí, které zpustošila ruská invaze, ať už jde o znečištění, zničené ekosystémy nebo o jiné dlouhodobé následky; |
| --- | --- |

33.

je potěšen tím, že se Evropská komise rozhodla zahájit s Ukrajinou jednání o zapojení této země do programu LIFE, aby z něj mohla čerpat finanční prostředky na obnovu svého životního prostředí, které zpustošila ruská invaze, ať už jde o znečištění, zničené ekosystémy nebo o jiné dlouhodobé následky;

| 34. | upozorňuje na to, že tento konflikt bude nevyhnutelně mít dalekosáhlý dopad na zemědělsko-potravinářské odvětví EU, neboť Ukrajina a Rusko jsou významnými vývozci různých zemědělských produktů (například obilovin a olejnatých semen) a dusíkatých hnojiv. Zdůrazňuje, že EU musí zintenzivnit své úsilí o zajištění udržitelných potravinových systémů a současně všem zaručit cenovou dostupnost kvalitních potravin tím, že sníží závislost na klíčových dovážených zemědělských produktech a vstupech. Je nesmírně znepokojen skutečností, že narušení vývozu z Ukrajiny a Ruska již vyvolalo obrovský globální nárůst cen zemědělských komodit a že důsledky jsou pociťovány především v nejchudších zemích a regionech světa; |
| --- | --- |

34.

upozorňuje na to, že tento konflikt bude nevyhnutelně mít dalekosáhlý dopad na zemědělsko-potravinářské odvětví EU, neboť Ukrajina a Rusko jsou významnými vývozci různých zemědělských produktů (například obilovin a olejnatých semen) a dusíkatých hnojiv. Zdůrazňuje, že EU musí zintenzivnit své úsilí o zajištění udržitelných potravinových systémů a současně všem zaručit cenovou dostupnost kvalitních potravin tím, že sníží závislost na klíčových dovážených zemědělských produktech a vstupech. Je nesmírně znepokojen skutečností, že narušení vývozu z Ukrajiny a Ruska již vyvolalo obrovský globální nárůst cen zemědělských komodit a že důsledky jsou pociťovány především v nejchudších zemích a regionech světa;

Další úvahy

Další úvahy

| 35. | podporuje práva ruských a běloruských občanů, kteří protestují proti Putinově válce a hájí své právo na spravedlivé volby a na svobodu projevu a shromažďování. Požaduje okamžité propuštění neprávem zadržovaných demonstrantů; |
| --- | --- |

35.

podporuje práva ruských a běloruských občanů, kteří protestují proti Putinově válce a hájí své právo na spravedlivé volby a na svobodu projevu a shromažďování. Požaduje okamžité propuštění neprávem zadržovaných demonstrantů;

| 36. | vyslovuje se pro to, aby se přikročilo k dalším koordinovaným důrazným sankcím vůči Rusku a Bělorusku, které Rusku účinně znemožní pokračovat v agresi. Soudí, že by Komise měla navrhnout pokyny ohledně prosazování a uplatňování sankcí, poněvadž přetrvávají rozdíly (mj. i na regionální a místní úrovni) v tom, jaké nástroje a postupy jsou používány k ověření vlastnictví podniků, aktiv a nemovitostí; |
| --- | --- |

36.

vyslovuje se pro to, aby se přikročilo k dalším koordinovaným důrazným sankcím vůči Rusku a Bělorusku, které Rusku účinně znemožní pokračovat v agresi. Soudí, že by Komise měla navrhnout pokyny ohledně prosazování a uplatňování sankcí, poněvadž přetrvávají rozdíly (mj. i na regionální a místní úrovni) v tom, jaké nástroje a postupy jsou používány k ověření vlastnictví podniků, aktiv a nemovitostí;

| 37. | zdůrazňuje, že je třeba vybídnout všechny kandidátské a potenciální kandidátské země, které chtějí vstoupit do EU, aby i ony uplatňovaly sankce dohodnuté na úrovni EU, a daly tak jasně najevo svou spřízněnost s EU a odhodlání řídit se jejími hodnotami; |
| --- | --- |

37.

zdůrazňuje, že je třeba vybídnout všechny kandidátské a potenciální kandidátské země, které chtějí vstoupit do EU, aby i ony uplatňovaly sankce dohodnuté na úrovni EU, a daly tak jasně najevo svou spřízněnost s EU a odhodlání řídit se jejími hodnotami;

| 38. | odsuzuje ruskou propagandu a šíření nenávistných projevů, které přiostřují tento konflikt a napomáhají páchání válečných zločinů. Žádá, aby byla na evropské, vnitrostátní, regionální a místní úrovni přijata účinná opatření, která umožní potírat a vymýtit tuto propagandu. Důrazně nesouhlasí s demonstracemi na podporu ruské agrese, jež proběhly v evropských městech; |
| --- | --- |

38.

odsuzuje ruskou propagandu a šíření nenávistných projevů, které přiostřují tento konflikt a napomáhají páchání válečných zločinů. Žádá, aby byla na evropské, vnitrostátní, regionální a místní úrovni přijata účinná opatření, která umožní potírat a vymýtit tuto propagandu. Důrazně nesouhlasí s demonstracemi na podporu ruské agrese, jež proběhly v evropských městech;

| 39. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předložil Evropské komisi, Evropskému parlamentu, francouzskému a českému předsednictví Rady EU, předsedovi Evropské rady a prezidentovi, vládě a parlamentu Ukrajiny. |
| --- | --- |

39.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předložil Evropské komisi, Evropskému parlamentu, francouzskému a českému předsednictví Rady EU, předsedovi Evropské rady a prezidentovi, vládě a parlamentu Ukrajiny.

V Bruselu dne 28. dubna 2022.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Smyslem informační a podpůrné platformy s názvem Pomozme Ukrajině je umožnit regionům, přes které proudí uprchlíci, a přetíženým místním a regionálním orgánům navázat kontakt s jejich protějšky v dalších členských státech EU, které mají kapacitu na to, aby poskytly pomoc.

1

(2)  Ukraine Refugee Situation (unhcr.org).

2

(3)  Směrnice Rady 2001/55/ES ze dne 20. července 2001 o minimálních normách pro poskytování dočasné ochrany v případě hromadného přílivu vysídlených osob a o opatřeních k zajištění rovnováhy mezi členskými státy při vynakládání úsilí v souvislosti s přijetím těchto osob a s následky z toho plynoucími (Úř. věst. L 212, 7.8.2001, s. 12).

3

(4)  Sdělení Komise REPowerEU: společná evropská akce pro cenově dostupnější, bezpečnější a udržitelnější energii, 8. března 2022.

4

---

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 301/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 301/6

---

Usnesení Evropského výboru regionů – REPowerEU: Města a regiony urychlují energetickou transformaci

(2022/C 301/02)

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (dále jen „VR“),

| — | s ohledem na vysoké a stále rostoucí ceny energií, které od léta 2021 v důsledku celosvětové poptávky po energiích, zejména zemním plynu, vyvolané oživením po pandemii COVID-19 oslabují kupní sílu domácností a podniků, |
| --- | --- |

—

s ohledem na vysoké a stále rostoucí ceny energií, které od léta 2021 v důsledku celosvětové poptávky po energiích, zejména zemním plynu, vyvolané oživením po pandemii COVID-19 oslabují kupní sílu domácností a podniků,

| — | s ohledem na sdělení Komise a její soubor opatření k řešení nárůstu cen energie ze dne 13. října 2021, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise a její soubor opatření k řešení nárůstu cen energie ze dne 13. října 2021,

| — | s ohledem na nevyprovokovanou a bezdůvodnou invazi do Ukrajiny, kterou 24. února 2022 zahájila Ruská federace s podporou Běloruska, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nevyprovokovanou a bezdůvodnou invazi do Ukrajiny, kterou 24. února 2022 zahájila Ruská federace s podporou Běloruska,

| — | s ohledem na sdělení Komise REPowerEU: společná evropská akce pro cenově dostupnější, bezpečnější a udržitelnější energii ze dne 8. března 2022, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise REPowerEU: společná evropská akce pro cenově dostupnější, bezpečnější a udržitelnější energii ze dne 8. března 2022,

| — | s ohledem na Versailleské prohlášení, které hlavy států a předsedové vlád přijali na svém neformálním zasedání ve dnech 10. a 11. března 2022, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Versailleské prohlášení, které hlavy států a předsedové vlád přijali na svém neformálním zasedání ve dnech 10. a 11. března 2022,

| — | s ohledem na sdělení Komise Bezpečnost dodávek a dostupné ceny energie, na návrh nařízení o skladování plynu a na dočasný krizový rámec pro flexibilitu v rámci pravidel státní podpory ze dne 23. března 2022, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Bezpečnost dodávek a dostupné ceny energie, na návrh nařízení o skladování plynu a na dočasný krizový rámec pro flexibilitu v rámci pravidel státní podpory ze dne 23. března 2022,

| — | s ohledem na společnou pracovní skupinu pro energetickou bezpečnost, kterou mají neprodleně zřídit Evropská komise a USA, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společnou pracovní skupinu pro energetickou bezpečnost, kterou mají neprodleně zřídit Evropská komise a USA,

| — | s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady ve dnech 24. a 25. března 2022, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady ve dnech 24. a 25. března 2022,

| — | s ohledem na svou stávající činnost v podobě stanovisek a pracovní skupiny pro provádění Zelené dohody na místní úrovni, pokud jde o balíček „Fit for 55“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svou stávající činnost v podobě stanovisek a pracovní skupiny pro provádění Zelené dohody na místní úrovni, pokud jde o balíček „Fit for 55“,

Vyrovnávání se s četnými krizemi

| 1. | vítá iniciativy, jejichž prostřednictvím Evropská komise plánuje řešit stávající vysoké ceny energie, které rostou od léta 2021 a dále je zvyšuje nezákonná, nevyprovokovaná a bezdůvodná válka Ruské federace v Ukrajině. Zdůrazňuje, že nestačí pouze postupně odstranit naši závislost na dodávkách fosilních paliv z Ruské federace, považuje však plán REPowerEU za způsob, jak urychlit transformaci energetiky, snížit závislost EU na dovozech energií a surovin obecně, a tak omezit politická, hospodářská a bezpečnostní rizika, jež z těchto dovozů plynou. Vyjadřuje hluboké politování nad tím, že v plánu chybí jasná zmínka o úloze měst a regionů jak při řešení současné energetické krize, tak při hledání jejích dlouhodobých řešení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadřuje rovněž znepokojení nad očekávaným asymetrickým regionálním dopadem energetické krize na města a regiony v EU, jenž odráží jejich rozdílné možnosti reagovat na přerušení dodávek energie a rostoucí ceny energie, a vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby tyto rozdíly řádně zohlednily při navrhování a provádění příslušných opatření; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je hluboce znepokojen zjištěními uvedenými v poslední zprávě Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) Climate Change 2022 – Impacts, Adaptation and Vulnerability (1), která potvrzuje, že mnohé dopady změny klimatu jsou již nevratné, a zdůrazňuje, že je důležité dále neodkládat opatření k přizpůsobení se změně klimatu a jejímu zmírňování, v nichž hlavní roli hrají místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že energetická bezpečnost musí v konečném důsledku podporovat cíl klimatické neutrality a transformaci energetiky. Cesta k bezpečné, cenově dostupné a udržitelné energii je jediným přístupem k současné krizi, který obstojí v budoucnosti. Vyzývá v této souvislosti spolunormotvůrce EU, aby zvýšili ambice a urychlili přijetí balíčku „Fit for 55“, který zvláště zohledňuje stanoviska VR k revizi směrnice o obnovitelných zdrojích energie, revizi směrnice o energetické účinnosti a revizi směrnice o energetické náročnosti budov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vítá uznání zásady „energetická účinnost v první řadě“ a opakuje, že regiony a města v EU mají zásadní roli při výraznějším zlepšování energetické účinnosti. Vyzývá Komisi, aby do své strategie zahrnula koncepci energetické dostatečnosti (2), což je přístup, jehož cílem je dospět ke stavu, kdy každý má přístup ke všem energetickým službám, jež potřebuje, a k přiměřenému podílu energetických služeb, které chce, přičemž dopad energetického systému zároveň nepřekračuje environmentální limity; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje klíčovou úlohu stávajících inovativních nástrojů správy za účelem spolupráce a budování kapacit, jako jsou Pakt starostů a primátorů, poradenské centrum pro energetickou chudobu, evropský klimatický pakt, iniciativa Čistá energie pro ostrovy EU a podobné iniciativy EU, při posílení tak potřebného přechodu k cenově dostupné, udržitelné a bezpečné energii; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá Komisi a členské státy, aby podpořily vytváření jednotných kontaktních míst, a bylo tak možné provádět plán REPowerEU na regionální a místní úrovni v těsné spolupráci s Evropskou investiční bankou; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzývá Komisi, aby prosazovala systematické přebírání osvědčených postupů prostřednictvím specializované technické a finanční podpory pro místní a regionální orgány s cílem snížit počáteční náklady na opatření v oblasti energetické účinnosti, přičemž zvláštní pozornost by se měla věnovat zranitelným domácnostem, mikropodnikům, malým podnikům a spotřebitelům; |
| --- | --- |

8.

| 9. | domnívá se, že soubor opatření k řešení nárůstu cen energie (3) je prvním pokusem navrhnout nástroje na zmírňování sociálních důsledků současné energetické krize, ale neprojevil se jako tak účinný, jak je zapotřebí, proto by měl být posílen. Má za to, že důraz by se měl klást na dlouhodobá řešení směřující k energeticky nezávislé Evropě bez fosilních paliv a umožňující průlomové změny ve všech odvětvích, díky nimž bude odstraněna energetická chudoba a chudoba v oblasti mobility; |
| --- | --- |

9.

| 10. | žádá Komisi, aby při hledání dlouhodobých řešení zaměřených na dosažení energetické dostatečnosti měla na zřeteli problematiku regionů závislých na fosilních palivech, jež se nemohou napojit na kontinentální síť, jako je tomu v případě nejvzdálenějších regionů; |
| --- | --- |

10.

Posílení energie z obnovitelných zdrojů, energetické účinnosti a úspor energie pomocí plánu REPowerEU

| 11. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, že prioritou budou rozsáhlé investice a konkrétní opatření za účelem rychlejšího zavádění obnovitelných zdrojů energie a posílení energetické účinnosti, úspor energie a výzkumu v oblasti alternativních udržitelných paliv a že tyto investice a opatření budou vzájemně plně propojeny; |
| --- | --- |

11.

| 12. | se zájmem očekává nadcházející návrh Komise, který má zajistit rychlejší postup udělování povolení v souladu se zásadou subsidiarity v oblasti obnovitelných zdrojů energie, a vyzývá k přijetí podobných opatření pro klíčové projekty v oblasti energetické účinnosti. Vyzývá Komisi, aby posílila stávající nástroje, které poskytují technickou podporu místním a regionálním orgánům, a proto vítá, že nadcházející sdělení Komise o strategii pro solární energii, které má být zveřejněno v červnu, obsahuje návrh evropské iniciativy zaměřené na střešní solární systémy. Vyzývá členské státy, aby zavedly pobídky k nákupu, například krátkodobé grantové programy pro spotřebitele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje rozhodující úlohu, kterou přijetí infrastrukturních projektů ze strany veřejnosti hraje při urychlení postupů plánování a udělování povolení, a vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly šíření osvědčených postupů v této oblasti, jako jsou postupy uvedené v nejnovější zprávě o infrastruktuře, kterou vypracovala síť regionálních center VR; |
| --- | --- |

13.

| 14. | domnívá se, že dekarbonizace veřejných a soukromých budov je ústřední součástí Zelené dohody pro Evropu a klíčovou součástí řešení současné krize s cílem snížit poptávku po plynu. Naléhá na Komisi, aby urychlila jak zavádění tepelných čerpadel (4) v rámci plánu REPowerEU, tak výzkum inovativních řešení, díky nimž bude náš fond budov co nejinteligentnější a klimaticky co nejvíce neutrální; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzývá také Komisi, aby konsorciím veřejného a soukromého sektoru v oblasti renovace budov tvořeným průmyslovými odvětvími a místními a regionálními orgány usnadnila možnost prezentovat integrované renovační balíčky modernizace vytápění a chlazení budov, vytvořit program průmyslové izolace s cílem zachytit nákladově efektivní investice s krátkou dobou návratnosti a podpořit odbornou přípravu pracovníků v oblasti renovace; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konstatuje, že potenciál úspor energie je ve sdělení REPowerEU využit nedostatečně, a vyzývá Komisi a členské státy, aby zvážily opatření, jako jsou kampaně na podporu změny chování; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyjadřuje politování nad zpožděním při přijímání právních předpisů týkajících se obnovy přírody a zdůrazňuje, že ochrana a obnova biologické rozmanitosti je ze své podstaty svázána s přizpůsobováním se změně klimatu a musí zůstat hlavním pilířem ekologické transformace v rámci Zelené dohody pro Evropu. Žádá Komisi, aby v souladu se zásadou subsidiarity plně zapojila regionální a místní orgány do určování oblastí pro zavádění projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů s cílem zajistit, aby byly plně v souladu se zásadou „neškodit“; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnívá se, že energetické bezpečnosti a klimatické neutrality lze dosáhnout pouze tehdy, bude-li se Evropská unie opírat o silný a plně propojený vnitřní trh s elektřinou a dobře fungující trh s uhlíkem. Zdůrazňuje, že žádná krátkodobá dočasná opatření, jako je lepší skladování fosilního plynu a zvýšený dovoz zkapalněného zemního plynu, by neměla vytvářet další zakonzervování situace a měla by být „připravena na zelený plyn“ s cílem nachystat se na klimatickou neutralitu s pomocí vodíku z obnovitelných zdrojů a jiných obnovitelných paliv. Vybízí k dokončení a zkvalitnění propojení rozvodných sítí vodíku a plynárenských a elektrických sítí v celé Evropské unii, včetně úplné synchronizace elektrických sítí; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že je důležité plně zahrnout příspěvky samovýrobců a místních komunit využívajících obnovitelné zdroje energie a profitovat z nich, a navrhuje méně restriktivní definici inteligentních sítí v rámci transevropské energetické sítě (TEN-E) a její infrastruktury. Podtrhuje, že je zapotřebí propojit nové drobné výrobce se sítěmi nízkého a středního napětí. Vyzývá Komisi, aby poskytla rámec pro slučování několika menších projektů, s flexibilitou zvláště pro příhraniční regiony, aby bylo možné vytvářet určité sloučené přeshraniční projekty a případně na ně získat finanční prostředky. Zdůrazňuje, že významnou úlohu mohou v těchto projektech hrát evropská seskupení pro územní spolupráci (ESÚS). Připomíná nepostradatelnou úlohu, kterou při výrobě obnovitelné energie hrají venkovské oblasti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poukazuje na to, že současná energetická krize představuje příležitost k výraznému zvýšení elektrifikace a výroby vodíku z obnovitelných zdrojů jako čistých řešení pro dekarbonizaci našeho hospodářství. Vyzývá Komisi, aby předložila ambiciózní a konkrétní opatření k provedení Vodíkového akcelerátoru, včetně pevného harmonogramu pro každé opatření. Vyzývá Komisi, aby jako klíčové opatření v tomto ohledu vytvořila iniciativu EU pro vodíková údolí, která je bude posilovat, strukturálně podporovat jejich evropské propojování a přeshraniční spolupráci a zahrnovat financování z Inovačního fondu EU, jakož i navýšení finančních prostředků prostřednictvím společného podniku v rámci partnerství pro čistý vodík. Vítá návrh na zřízení Globálního evropského nástroje pro vodík a vyzývá ke strukturálnímu zapojení těch regionů EU, které v této oblasti již působí. Vyzývá evropské normotvůrce, aby při přijímání balíčku „Fit for 55“, včetně legislativního balíčku k dekarbonizaci trhu s plynem, důsledně podporovali urychlené využívání zeleného vodíku; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzývá k aktualizaci stávajících pravidel státní podpory za účelem jejich optimalizace pro spolufinancování, provoz a další rozvoj veřejné elektrické dobíjecí infrastruktury a domnívá se, že související investiční náklady by měly být způsobilé pro veřejnou podporu, jak bylo uvedeno v nedávné zprávě o infrastruktuře, kterou vypracovala síť regionálních center VR; |
| --- | --- |

21.

Na cestě k plánu REPowerEU v partnerství s městy a regiony

| 22. | zdůrazňuje, že připravovaný plán REPowerEU by měl zahrnovat plán financování a směrování stávajících nebo nových finančních prostředků EU do podpory jeho provádění místními a regionálními orgány. Vyzývá členské státy, aby přesměrovaly nevyužité finanční prostředky z Nástroje pro oživení a odolnost do podpory místního plánování v oblasti energetické bezpečnosti a investic do obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

22.

| 23. | žádá Komisi, aby byl zapojen jako institucionální partner do nově zřízené koordinační skupiny pro energetickou chudobu a zranitelné spotřebitele s cílem usnadnit výměnu informací a koordinaci mezi Komisí a členskými státy v otázkách týkajících se návrhu a provádění připravovaného plánu REPowerEU, právních předpisů, programů a politik Unie zaměřených na zranitelné domácnosti a spotřebitele postižené energetickou chudobou a chudobou v oblasti mobility na všech úrovních. VR je připraven přispět k této interinstitucionální spolupráci prostřednictvím své pracovní skupiny pro provádění Zelené dohody na místní úrovni, a to identifikací překážek, způsobů a prostředků souvisejících s upřednostněním a rozšířením opatření balíčku „Fit-for-55“ na místní a regionální úrovni, mj. prostřednictvím výměny osvědčených postupů, zkušeností a odborných znalostí; |
| --- | --- |

23.

| 24. | konstatuje, že nařízení o Evropském fondu pro regionální rozvoj (EFRR) vyžaduje, aby minimálně 30 % zdrojů ve všech kategoriích regionů bylo vyčleněno na dosažení zelenější, nízkouhlíkové a odolné Evropy a jejích regionů. Vyzývá členské státy a regiony, aby využily možností, které nabízejí evropské strukturální a investiční fondy (ESI fondy), k financování projektů v oblasti transformace energetiky, včetně projektů v oblasti energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie a rozvoje inteligentních energetických systémů, sítí a skladování mimo rámec TEN-E; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vítá vyhlášení zvláštní výzvy v rámci Nástroje pro technickou podporu na pomoc členským státům při postupném ukončování jejich závislosti na fosilních palivech z Ruska, vyjadřuje však politování nad krátkou lhůtou pro předložení žádostí o tuto zvláštní podporu. Vyzývá Komisi, aby usnadnila dostupnost tohoto nástroje v zájmu podpory místních a regionálních orgánů, zejména v méně rozvinutých regionech, které se potýkají s největšími nedostatky v kapacitách, neboť je to odrazuje od co nejlepšího využívání podpory z Nástroje pro oživení a odolnost při provádění investic a reforem. Je připraven podpořit Komisi při zajišťování účinného využívání tohoto nástroje městy a regiony; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uznává, že stanovování ceny uhlíku je rozhodujícím nástrojem pro prosazování ambicióznějších cílů v oblasti klimatu, a podporuje celoodvětvový přístup k realizaci těchto ambicí. Vítá, že Komise uznává tato rizika a návrhy na jejich řešení, jako je změna pokynů ke státní podpoře v rámci systému EU pro obchodování s emisemi, a zdůrazňuje, že některá navržená opatření, jako je vyšší zdanění neočekávaných zisků, nemusí poskytovat spolehlivou podporu. Je si vědom toho, že zavedení obchodování s emisemi v odvětví silniční dopravy a stavebnictví (ETS II) v kombinaci s nedostatečnými investicemi do těchto odvětví a zvýšením cen paliv by mohlo zvýšit riziko energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility, a proto vyzývá Komisi a spolunormotvůrce, aby pro členské státy zavedly povinnost stanovit, jaký minimální procentuální podíl příjmů z dražeb v rámci systému obchodování s emisemi, který nebude nižší než 20 %, budou spravovat přímo místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vítá přijetí dočasného krizového rámce, který členským státům umožní využít flexibilitu, kterou poskytují pravidla státní podpory, na podporu hospodářství v souvislosti s ruskou válkou v Ukrajině, a zdůrazňuje, že je třeba pečlivě sledovat možné negativní dopady na hospodářskou soutěž a narušení jednotného trhu. Konstatuje, že nejnovější zpráva o infrastruktuře (5), kterou vypracovala síť regionálních center VR, se zabývá i státní podporou a dochází k názoru, že stávající pravidla státní podpory nejsou pro spolufinancování, provoz a další rozvoj veřejné elektrické dobíjecí infrastruktury optimální; |
| --- | --- |

27.

| 28. | se znepokojením konstatuje, že současná krize bude mít zásadní dopad na veřejné finance, a vyzývá proto Komisi, aby prodloužila uplatňování obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu, dokud nebude dohodnut nový rámec pro správu ekonomických záležitostí, a to nejméně do konce roku 2023. Veřejné investice na podporu ekologické transformace, zejména energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů, by neměly být v rámci správy ekonomických záležitostí považovány za strukturální výdaje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vítá opatření stanovená v článku 5 směrnice o elektřině, která se týkají trhu s elektřinou, a také pokyny (6) ohledně možnosti členských států zasahovat do stanovování cen za dodávky elektřiny. Domnívá se, že s ohledem na současnou geopolitickou situaci a její důsledky pro trh s energií, tedy zvýšení a kolísání cen elektřiny, bude mít zásah členských států zásadní význam. Jeho cílem bude jednak ochrana zranitelných domácností, mikropodniků a malých podniků, jednak posílení hospodářské soutěže ve prospěch spotřebitelů v dlouhodobém horizontu. Opakuje (7) však, že tato opatření musí být časově omezená, musí souviset s naléhavostí energetické krize a nikdy se nesmí stát strukturální změnou, která by mohla ohrozit liberalizaci řízení trhu s elektřinou. S ohledem na rostoucí nízké náklady na výrobu energie z obnovitelných zdrojů navrhuje jako možné opatření zvážit oddělení plynu od elektřiny, které zabrání tomu, aby vysoké ceny plynu ovlivňovaly ceny elektřiny; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vítá legislativní návrh na zajištění odpovídající úrovně skladování energie v EU příští zimu i v dalších letech a zdůrazňuje, že stanovení těchto minimálních úrovní by mělo zohledňovat posouzení regionálních rizik; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdůrazňuje, že je třeba lépe porozumět regionálním potřebám a příležitostem v oblasti změny kvalifikace a prohlubování dovedností. Vyzývá Komisi, aby využila iniciativy, jako jsou Erasmus+ a Horizont Evropa, k zajištění užší spolupráce mezi průmyslem a akademickou obcí a aby zahájila Pakt pro dovednosti v klíčových průmyslových ekosystémech, jako jsou odvětví vodíku, solární energie, tepelných čerpadel a větrné energie. Vyzývá členské státy, aby urychlily využívání Evropského sociálního fondu+, Fondu pro spravedlivou transformaci a Nástroje pro oživení a odolnost s cílem podpořit změnu kvalifikace a prohlubování dovedností pracovní síly v souladu s potřebou přizpůsobit profesní postupy oběhovosti, používání nízkouhlíkových materiálů a novým technologiím. |
| --- | --- |

31.

V Bruselu dne 28. dubna 2022.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_FinalDraft_FullReport.pdf

1

(2)  https://www.energysufficiency.org

2

(3)  Řešení nárůstu cen energie: soubor opatření a podpor, COM(2021) 660 final, 13. října 2021.

3

(4)  Tepelná čerpadla, která se podobají klimatizátorům vzduchu a jsou umísťována vně budov, vytápějí domácnosti spíše převodem tepla než jeho výrobou. Využívají elektřinu k extrakci a koncentrování tepla buď z venkovního vzduchu, z půdy nebo z vody, a poté toto teplo „přečerpávají“ do domu.

4

(5)  https://cor.europa.eu/cs/news/Pages/reghub-launches-consultation-on-21st-century-rules.aspx

5

(6)  Viz přílohu 1 sdělení Evropské komise REPowerEU.

6

(7)  Viz stanovisko VR Energie z obnovitelných zdrojů a vnitřní trh s elektřinou (Úř. věst. C 342, 12.10.2017, s. 79), článek 20, zpravodajka: Daiva Matonienė (LT/EKR).

7

---

STANOVISKA

Výbor regionů

149. plenární zasedání VR, 27. 4. 2022–28. 4. 2022

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 301/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 301/11

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Posílení vztahů mezi EU a Spojeným královstvím na nižší než celostátní úrovni a zmírnění územního dopadu vystoupení Spojeného království z EU

(2022/C 301/03)

| Zpravodaj: | Michael MURPHY (IE/ELS), člen rady hrabství Tipperary, starosta distriktu města Clonmel |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Michael MURPHY (IE/ELS), člen rady hrabství Tipperary, starosta distriktu města Clonmel

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (VR),

Obecné připomínky

| 1. | vítá dohodu o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií (EU) a Spojeným královstvím, která v plném rozsahu vstoupila v platnost dne 1. května 2021 a poskytuje stabilní právní rámec pro dvoustranné vztahy. VR podporuje společný a odpovědný přístup k provádění této dohody, včetně Protokolu o Severním Irsku a dodržování rovných podmínek, a oceňuje úsilí Evropské komise o nalezení kreativních řešení, zejména pokud jde o problémy, které vyvstávají mezi Severním Irskem a ostatními částmi Spojeného království; |
| --- | --- |

1.

| 2. | připomíná, že dohoda o obchodu a spolupráci (1) je dohodou o volném obchodu (2) a obsahuje ustanovení týkající se spolupráce na poli hospodářství, sociálních věcí, životního prostředí a rybolovu, ale obnáší také „úzké partnerství pro bezpečnost občanů“ a zastřešující správní rámec. VR konstatuje, že součástí dohody o obchodu a spolupráci jsou oblasti spadající do pravomoci členských států, které jsou v některých členských státech EU v působnosti regionů s legislativními pravomocemi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | lituje tudíž, že dohoda o obchodu a spolupráci postrádá „územní rozměr“, řádně neuznává úlohu místních a regionálních orgánů ve vztazích mezi EU a Spojeným královstvím a odkazuje na místní a regionální orgány jen v souvislosti s přizpůsobením některých aspektů dohody konkrétním regionálním podmínkám (3) nebo v případě velmi specifických otázek, jako jsou daňová pravidla (4). VR upozorňuje na skutečnost, že je v dohodě o obchodu a spolupráci definována úloha občanské společnosti, která je sama o sobě považována za součást „institucionálního rámce“ (5); |
| --- | --- |

3.

| 4. | vítá spolupráci mezi Evropskou unií a Spojeným královstvím v reakci na agresi Ruska vůči Ukrajině a zdůrazňuje, že místní orgány v celé Evropě jsou těmi prvními, kdo poskytují praktickou a humanitární pomoc; |
| --- | --- |

4.

Snaha o větší institucionální uznání vztahů mezi EU a Spojeným královstvím na nižší než celostátní úrovni

| 5. | upozorňuje na skutečnost, že kontaktní skupina VR-Spojené království zřízená v únoru 2020 je jediným institucionálním kanálem, jenž představuje fórum pro stálý dialog a politickou spolupráci mezi místními a regionálními orgány z EU a Spojeného království a pro výměnu know-how, zejména pokud jde o územní spolupráci a přeshraniční otázky. Uznává, že kontaktní skupina poskytuje prostor pro vzájemně prospěšné a oboustranně výhodné diskuse o problémech a příležitostech, zejména co se týče otázek, které neznají hranic (např. změna klimatu, cestovní ruch, digitální a ekologická transformace a společné kulturní dědictví)jež byly v důsledku vystoupení Spojeného království z EU opět nastoleny. Kontaktní skupina dále umožňuje zástupcům VR jednat o těchto problémech se zástupci místních a regionálních orgánů Spojeného království, a VR tak naopak může udržovat a prohlubovat takovéto plodné vztahy na nižší než celostátní úrovni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uznává, že vztahy mezi EU a Spojeným královstvím budou nehledě na bezprecedentní případ vystoupení členského státu z EU i nadále podstatně intenzivnější a různorodější než vztahy s jakoukoli jinou třetí zemí a vztahy na nižší než celostátní úrovni si zasluhují uznání. Proto žádá, aby byla kontaktní skupina VR-Spojené království v dohodě o obchodu a spolupráci oficiálně uznána za příslušného partnera na nižší než celostátní úrovni pro kontakty mezi místními a regionálními orgány z EU a ze Spojeného království, a mohla tak provést posouzení místního a regionálního rozměru nejdůležitějších politických a legislativních otázek, které budou mít vliv na vzájemné vztahy mezi Spojeným královstvím a EU, po vzoru toho, co v rámci svých oblastí zájmu budou činit i Parlamentní shromáždění, fórum občanské společnosti a zvláštní výbory Spojeného království a EU. VR rovněž vyzývá místní a regionální orgány ve Spojeném království, aby i nadále spolupracovaly s vládou Spojeného království na formálním uznání této kontaktní skupiny; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naléhavě vyzývá Evropskou komisi, aby přezkoumala struktury Společné rady partnerství, která dohlíží na provádění a uplatňování dohody o obchodu a spolupráci, s cílem řešit chybějící územní rozměr zapojením místních a regionálních orgánů do monitorování a řízení dohody o obchodu a spolupráci. Ke zlepšení vztahů mezi EU a Spojeným královstvím na makroúrovni by přispělo organizování dialogů na místní úrovni (technické konzultace) za účelem řešení témat spadajících do působnosti místních orgánů (rybolov, odborná příprava, mobilita, územní spolupráce ...); |
| --- | --- |

7.

| 8. | vybízí Evropský parlament, aby formalizoval společné působení VR s delegací Evropského parlamentu v Parlamentním shromáždění pro partnerství EU–Spojené království v otázkách společného zájmu a způsobem, který bude přínosný pro obě strany, aby bylo možné získat konkrétní příklady z praxe o provádění dohody o obchodu a spolupráci; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vítá probíhající rozhovory na politické a technické úrovni, jejichž cílem je vyřešit problémy plynoucí z provádění Protokolu o Severním Irsku. Bere rovněž na vědomí probíhající práci Evropské komise na dokončení smlouvy o Gibraltaru, nicméně zdůrazňuje, že by tyto nedořešené záležitosti neměly ohrozit velkou ochotu místních a regionálních orgánů nastínit způsoby spolupráce; |
| --- | --- |

9.

Vyvážení regionálních dopadů brexitu

| 10. | zastává názor, že od začátku roku 2020 je stále ještě obtížné odlišit důsledky vyjednávání o dohodě o obchodu a spolupráci a jejího vstupu v platnost od dopadů pandemie COVID-19 (6). Vítá nedávnou studii VR na téma Nové obchodní a hospodářské vztahy mezi EU a Spojeným královstvím – dopad na regiony a města, jež dospěla k závěru, že dopady brexitu jsou v jednotlivých odvětvích a regionech EU asymetrické, více postihují menší podniky, mohou omezit mobilitu lidského kapitálu a spolupráci mezi podniky EU a Spojeného království a mít negativní důsledky pro regiony a komunity, které se podílejí na meziregionálních projektech se Spojeným královstvím. Vítá, že studie potvrzuje nutnost navýšit finanční prostředky rezervy na vyrovnání se s důsledky brexitu, aby bylo možné tyto asymetrické dopady v Evropě řešit; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uznává, že územní dopady brexitu zakoušejí regiony v celé EU a že problémy vyvstávají mj. v oblasti hospodářství, životního prostředí, sociálních věcí, kultury a vzdělávání – od obchodu v hlavních přístavech, které jsou obzvláště postiženy (např. Antverpy, Calais, Cork, Dover, Dublin, Rotterdam a Zeebrugge), až po budoucnost studentských výměn, vysoké školy spolupracující v oblasti změny klimatu a přizpůsobování se jí, regionální obchodní agentury hledající alternativní trhy a zabývající se problémy občanů, včetně mobility a integrace; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzdvihuje význam, který má rezerva na vyrovnání se s důsledky brexitu pro omezení nejnaléhavějších nákladů a pro posouzení potřeby dlouhodobějšího hodnocení dopadů brexitu, pro podporu regionů a hospodářských odvětví členských států, včetně tvorby a ochrany pracovních míst, jako jsou režimy zkrácené pracovní doby, rekvalifikace a odborná příprava a průzkum nových trhů; |
| --- | --- |

12.

| 13. | požaduje proto, aby byla v plném rozsahu dodržována ustanovení nařízení o rezervě na vyrovnání se s důsledky brexitu, v nichž je upraveno zapojení regionů a místních komunit do provádění této rezervy a podávání zpráv na úrovni NUTS 2. Připomíná také, že v souvislosti s plánováním finančních prostředků v rámci rezervy na vyrovnání se s důsledky brexitu požadoval, aby byly středem pozornosti malé a střední podniky, opatření zaměřená na opětovné začleňování občanů EU a technická podpora. Pokud jde o rozdělování finančních prostředků, zasazoval se o minimální pokrytí/limit pro regiony ležící při nové námořní hranici se Spojeným královstvím a o přidělení prostředků na rybolov bez vnitrostátní indexace; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sdílí nyní obavy regionálních partnerů ve Spojeném království, kteří tvrdí, že strategické plánování regionální politiky je narušeno výpadkem prostředků EU, které byly poskytovány z rozpočtu politiky soudržnosti, a chybějící jistotou, kterou zaručovalo víceleté plánování; |
| --- | --- |

14.

Nastínění nových způsobů spolupráce nad rámec dohody o obchodu a spolupráci

| 15. | vyzdvihuje ochotu členské základy sdružení místních orgánů a místních orgánů v celém Spojeném království a především v decentralizovaných regionech i nadále udržovat, a dokonce prohlubovat, vztahy s partnery z EU na nižší než celostátní úrovni v období po brexitu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | upozorňuje na skutečnost, že uznání a posílení vztahů na nižší než celostátní úrovni je skutečně přínosné. To je důležité, neboť konzultace na místní úrovni může přispět ke zlepšení vztahů na makroúrovni. Například opětovné zavedení technických konzultací na místní úrovni za účelem řešení problematiky rybolovu ve vodách Normanských ostrovů by mohlo přispět ke zlepšení vztahů mezi EU a Spojeným královstvím na makroúrovni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je potěšen tím, že přestože se již Spojené království neúčastní programů financování EU, je i nadále zapojeno ve čtyřech technických programech EU: Horizont Evropa, Copernicus a satelitní sledování, program Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu a ITER. Pro místní a regionální orgány jsou relevantní zejména první dva uvedené programy. Konstatuje, že existuje řada iniciativ, jichž se regiony Spojeného království účastní i nadále, a to včetně Skotska a Walesu, které se nadále účastní iniciativy Vanguard (7) financované z prostředků programu Horizont Evropa (která podporuje transformaci průmyslu v návaznosti na inkluzivní, interaktivní a podnikatelský proces na základě regionálních RIS3/I3), a rady hrabství Kent, která se účastí iniciativy Straits Committee (8); |
| --- | --- |

17.

| 18. | připomíná, že některé regiony Spojeného království jsou stále ještě zapojeny do stávajícího programového období (do konce roku 2023), včetně programu Interreg pro Severní moře, Interreg pro Lamanšský průliv a Interreg pro Irsko a Wales, a podotýká, že Spojené království do těchto přeshraničních programů přispívá významným podílem až do výše jedné třetiny jejich rozpočtu. Konstatuje, že místní a regionální orgány nebudou s největší pravděpodobností schopny vyrovnat ztrátu finančních prostředků z programu Interreg využíváním regionálních nebo místních prostředků; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uznává, že ukončování programů, zejména pokud mají řídicí orgány sídlo ve Spojeném království (Interreg pro Lamanšský průliv a Interreg pro Irsko a Wales), musí v zájmu britských i unijních příjemců proběhnout za co nejlepších podmínek a v souladu s požadavky EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uznává, že jediným pobrexitovým programem přeshraniční spolupráce, který bude existovat i po roce 2023, bude program PEACE PLUS na období 2021–2027 financovaný z prostředků EU ve výši zhruba 1 mil. eur. Tento program spojí dosavadní financování prostřednictvím programů EU PEACE a Interreg do jednoho soudržného přeshraničního programu pro Severní Irsko a příhraniční okresy Irska a bude i nadále hlavním zdrojem financí pro provádění Velkopáteční dohody; |
| --- | --- |

20.

| 21. | konstatuje, že účast Spojeného království na programech Interreg – kterých se již účastní hodně třetích zemí například v rámci programu Severní periferní oblasti a Arktida, programu pro Severní moře a programu pro severozápadní Evropu – je možná, pokud bude vláda Spojeného království souhlasit s tím, že bude účast financovat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje, že by bylo možné zřídit evropské seskupení pro územní spolupráci (ESÚS), do něhož by byli jako partneři zapojeni pouze jeden členský stát EU (včetně jeho nejvzdálenějších regionů) a jeden místní nebo regionální orgán ze Spojeného království, a doporučuje, aby členské státy EU usilující o spolupráci se Spojeným království zavedení tohoto nástroje zvážily, bude-li v souladu s jejich územní spoluprací; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyjadřuje politování nad skutečností, že Evropská komise ve své 8. zprávě o soudržnosti nezohlednila dopady brexitu, které měly v řadě regionů EU svůj podíl na narušení hospodářství, meziregionální spolupráce, ucelených systémů v oblasti výzkumu, systémů odborné přípravy a demografie. Evropský výbor regionů považuje za vhodné, aby byl v rámci výhledové strategie na období po roce 2027 více zohledněn geopolitický vývoj; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vítá skutečnost, že jsou města a regiony ze Spojeného království stále aktivně zapojeny do mnoha sítí a sdružení EU, jako je Kongres místních a regionálních orgánů Rady Evropy, a očekává se, že zůstanou členy některých evropských sdružení, jako je Konference okrajových přímořských regionů (CPMR), Eurocities a Rada evropských obcí a regionů (CEMR). Tyto mechanismy umožňují vynikající výměnu zkušeností mezi místními a regionálními orgány ze Spojeného království a z EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pevně věří, že spolupráce mezi místními a regionálními orgány ze Spojeného království a z EU bude pokračovat v rámci partnerství. Přibližně 100 měst ze Spojeného království (9) má partnerské kontakty s městy z členských států EU. Požaduje, aby tato partnerství i nadále hledala potenciální způsoby financování v zájmu podpory této činnosti, neboť partnerství podporují výměnu osvědčených postupů, vzájemné pochopení a společné hodnoty a jsou nepostradatelná pro evropský způsob života; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uznává význam vzdělávacích výměn pro mobilitu studentů, společný výzkum, prohlubování jazykových znalostí a utužování mezilidských vazeb a podporuje úsilí decentralizovaných orgánů Spojeného království o umožnění nových forem spolupráce nad rámec dohody o obchodu a spolupráci; |
| --- | --- |

26.

| 27. | oceňuje zejména velšský program Taith (10) a vítá mezinárodní výměnné vzdělávací programy s Walesem i Skotskem, které mohou alespoň zčásti kompenzovat vystoupení Spojeného království z programu Erasmus+ a zaplnit mezery, které po sobě zanechal britský Turingův program (11); |
| --- | --- |

27.

| 28. | konstatuje, že existuje patrný trend směřující k bilaterizaci vztahů na nižší než celostátní úrovni, jak dokládá otevření zastoupení regionů EU v Londýně i jinde ve Spojeném království. Obyvatelné decentralizovaných regionů Spojeného království stejně jako občané ostatních států světa upřednostňují dvoustranné vztahy s evropskými regiony. V Anglii iniciují projekty v oblasti dvoustranné spolupráce také města a metropolitní oblasti, o čemž svědčí např. partnerství mezi oblastí Greater Manchester a spolkovou zemí Severní Porýní-Vestfálsko. Přestože VR dvoustranné vztahy vítá, domnívá se, že tato dvoustranná spolupráce nesmí být na úkor místních a regionálních orgánů v zemích s menšími kapacitami na nižší než celostátní úrovni a že by tato podpora neměla být vnímána jako konkurence cíle VR dosáhnout institucionálního uznání místního a regionálního rozměru vztahů mezi EU a Spojeným královstvím; |
| --- | --- |

28.

| 29. | spatřuje dosud nevyužitý potenciál ke spolupráci mezi místními a regionálními orgány z EU a Spojeného království ve společném řešení společných problémů, jako je poskytování humanitární pomoci, udržitelné hospodaření se zdroji ve vodách Severního moře, Lamanšského průlivu a Irského moře, globální boj proti změně klimatu, uskutečňování cílů udržitelného rozvoje na místní a regionální úrovni a přechod k udržitelnějšímu a digitalizovanějšímu cestovnímu ruchu. V této souvislosti podporuje myšlenku Spojeného království a Francie zajistit minimální mzdy námořníkům a pracovníkům působícím v rámci vnitroevropských spojení, tedy i mezi Spojeným královstvím i Evropskou unií; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdůrazňuje, že vztahy mezi regiony z EU a ze Spojeného království se rovněž opírají o společné kulturní dědictví, jazyky a mj. i keltské (jazykové) vazby a o společné evropské hodnoty a společnou minulost; |
| --- | --- |

30.

| 31. | má za to, že všechny orgány a instituce EU musí více chápat a využívat potenciál, který skýtají vztahy a partnerství mezi EU a Spojeným královstvím na nižší než celostátní úrovni, a uznat klíčovou úlohu místních a regionálních orgánů jakožto té úrovně správy, která je občanům nejblíže; |
| --- | --- |

31.

| 32. | domnívá se, že komplexní poradní struktury, které vytvořily regionální nebo místní orgány v rámci přípravy na brexit, jsou dobrým nástrojem ke zlepšení vztahů mezi Spojeným královstvím a EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | na závěr konstatuje, že vzhledem k budoucím výzvám a budoucímu směřování EU po brexitu je nutné lépe pochopit problémy a priority občanů EU, a uznává, že Konference o budoucnosti Evropy je pro tento účel vhodným prostředkem. |
| --- | --- |

33.

V Bruselu dne 27. dubna 2022.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Na základě článku 217 SFEU.

1

(2)  Na základě článku 207 SFEU.

2

(3)  Strana 61.

3

(4)  Strana 249.

4

(5)  Strana 23.

5

(6)  Viz kapitola VI výročního barometru VR pro rok 2021: https://cor.europa.eu/en/our-work/Documents/barometer-fullreport web.pdf.

6

(7)  http://www.s3vanguardinitiative.eu/members.

7

(8)  Straits Committee je mnohostranné diskusní fórum, které svým členům poskytuje flexibilní rámec pro spolupráci v mezích jejich pravomocí a pro rozšíření spolupráce na místní zainteresované subjekty např. z oblasti dobrovolné činnosti, vzdělávání nebo hospodářství.

8

(9)  Office of National Statistics, Spojené království, údaje z roku 2018 zveřejněná v září 2020: https://www.ons.gov.uk/peoplepopulationandcommunity/populationandmigration/populationestimates/datasets/twinnedtownsandsistercities.

9

(10)  Program, který byl zaveden v únoru 2022 na období pěti let (od 2022 do 2026) a je podporován vládou Walesu finančními prostředky dosahujícími 65 milionů EUR.

10

(11)  Program nenabízí žádnou reciprocitu, má dobu trvání 1 roku a zaměřuje se spíše na akademické pracovníky než na studenty.

11

---

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 301/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 301/16

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Nový evropský Bauhaus – Estetika, udržitelnost, pospolitost

(2022/C 301/04)

| Zpravodaj: | Kieran McCARTHY (IE/EA), člen místního shromáždění: zastupitelstvo města Cork |
| --- | --- |
| Odkaz: | Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Nový evropský Bauhaus – Estetika, udržitelnost, pospolitost
  COM(2021) 573 final |

Zpravodaj:

Kieran McCARTHY (IE/EA), člen místního shromáždění: zastupitelstvo města Cork

Odkaz:

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Nový evropský Bauhaus – Estetika, udržitelnost, pospolitost

COM(2021) 573 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (dále jen „VR“),

Představení Nového evropského Bauhausu

| 1. | vítá interdisciplinární iniciativu Evropské komise Nový evropský Bauhaus (NEB), která napomáhá realizaci Zelené dohody pro Evropu tím, že ji doplňuje o zásadní kulturní rozměr a přibližuje ji občanům. Iniciativa NEB tak činí vytvářením estetických, udržitelných a inkluzivních prostor a míst, produktů a způsobů života, které usnadňují partnerství a upozorňují na výhody ekologické přeměny a transformace s využitím hmatatelných zkušeností na místní úrovni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kvituje nadšení a velkou vlnu podpory NEB ze strany řady přátel, aktérů, organizací občanské společnosti, sítí, různých subjektů, regionálních center a platforem a živých laboratoří, jakož i aktuální zájem a úsilí o podporu tvořivosti a o zapojení do propojování a utváření hodnot a zásad budoucí iniciativy NEB; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je potěšen tím, že je uznána úloha místních a regionálních orgánů při provádění zásad NEB. Tyto orgány totiž mají dobré předpoklady k tomu, aby – v souladu se zásadou subsidiarity – přispívaly k rozvoji politiky a provádění této iniciativy; |
| --- | --- |

3.

| 4. | má za to, že města a regiony v celé EU jdou v čele kulturního rozvoje a že místní a regionální úroveň má zásadní odpovědnost za udržitelné městské, regionální a kulturní politiky. Místní a regionální volení zástupci proto mají klíčovou úlohu, pokud jde zajištění snadnějšího přístupu k NEB a za zapojení veřejnosti do procesu transformace s cílem pokročit v provádění NEB; |
| --- | --- |

4.

| 5. | důrazně podporuje NEB coby klíčovou příležitost k využití tvůrčího potenciálu regionů a obcí, a tím k vytvoření akceptovaných a udržitelných řešení, která zajistí úspěch Zelené dohody pro Evropu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | oceňuje průřezový charakter iniciativy NEB, která je koncipována jako soubor různých unijních programů a možností financování. Poukazuje však na to, že bude nutné, aby současní i budoucí partneři i nadále iniciativu uznávali a akceptovali; |
| --- | --- |

6.

| 7. | znovu zdůrazňuje první hlavní zásadu iniciativy, která prosazuje víceúrovňový a místně podmíněný přístup. VR v této souvislosti poukazuje na to, že ke změnám dochází na místní a regionální úrovni, kde existuje silné místní povědomí; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je potěšen tím, že Komise má vizi, že by v rámci iniciativy měly být zastoupeny venkovské oblasti. Různá prohlášení (1) a Pakt pro venkov poskytují rámec pro budoucnost politiky rozvoje venkova a opatření v Evropě a jsou klíčovým nástrojem propojení iniciativy s venkovskými oblastmi, které mohou být rovněž považovány za „zkušební oblasti“ pro malé transformační projekty; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že iniciativa má potenciál stát se důležitým nástrojem oživení, poskytovat pracovní místa na místní úrovni a stimulovat změnu mentality směrem k udržitelnému a účinnému územnímu plánování, které ovlivní a zlepší chování a mobilitu společnosti; |
| --- | --- |

9.

Problematické body

| 10. | je znepokojen tím, že sdělení poskytuje jen vágní představu o tom, jakým způsobem budou místní a regionální orgány zapojeny. VR vyzývá k tomu, aby byly předloženy konkrétní návrhy, jak budou do provádění iniciativy zapojeny místní a regionální orgány a on sám, přičemž je třeba zohlednit zásadu geografické vyváženosti a umožnit zastoupení místních a regionálních orgánů z celé EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje, že VR by měl být spolu s ostatními orgány EU součástí podpůrné sítě klíčových partnerů iniciativy, kteří budou vyvíjet a testovat nástroje pro rozvoj politik a pro financování; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzývá k tomu, aby byl VR a další orgány EU zapojeny do kulatého stolu pro NEB na vysoké úrovni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | konstatuje, že to, na jaké úrovni budou EU a členské státy využívat nástroje pro rozvoj politik a legislativní opatření navržená pro provádění iniciativy, je třeba určit na základě zásady subsidiarity a zásady proporcionality; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že ve střednědobém a dlouhodobém výhledu bude mít krize COVID-19 i nadále dopad, což by nemělo být v rámci provádění iniciativy opomenuto. Poukazuje na to, že nepříznivé důsledky pandemie, pokud jde o chudobu, sociální otázky a pracovní místa, musí být při provádění iniciativy zohledňovány; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzývá Komisi, aby zajistila, že místní a regionální orgány budou středobodem strategie a bude jim poskytována technická pomoc, odpovídající finanční prostředky a flexibilita. Úspěch iniciativy bude záviset na její udržitelnosti a proveditelnosti, přičemž je třeba přihlédnout k rozdílům mezi venkovskými oblastmi a městy; |
| --- | --- |

15.

Financování Nového evropského Bauhausu

| 16. | požaduje, aby byly místní a regionální úrovni přiděleny dostatečné prostředky ze státních rozpočtů a programů politiky soudržnosti EU. Je však třeba nalézt rovnováhu mezi tvůrčími synergiemi v rámci kulturního hnutí souvisejícího s iniciativou a parametry programů financovaných EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | domnívá se, že dodatečné finanční prostředky by mohly být použity na úhradu vnější pomoci s cílem podpořit výměnu znalostí a prozkoumat kompetence stávajících zaměstnanců veřejného sektoru v rámci reciproční a plynulé spolupráce se soukromými a místními subjekty a subjekty třetího sektoru; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnívá se, že předchozí zkušenosti, ocenění a zdroje, které se na základě oběhového přístupu zaměřují na kvalitu, estetiku a komunitní otázky, by mohly představovat pobídky pro investory a subjekty skupinového financování; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzývá k vytváření partnerství veřejného a soukromého sektoru a k investování v rámci širší oblasti kultury a kulturního dědictví, jak požaduje Benátská výzva k přijetí opatření organizace Europa Nostra (2); |
| --- | --- |

19.

| 20. | poukazuje na to, že v rámci členských států a místních územních celků se také naskýtá příležitost podpořit iniciativu NEB prostřednictvím Nástroje pro oživení a odolnost; |
| --- | --- |

20.

| 21. | má za to, že iniciativa NEB by měla být sladěna s VFR na období 2021–2027 a Evropskou městskou iniciativou a měly by být k dispozici odpovídající finanční prostředky určené k pokrytí provozních nákladů místních a regionálních orgánů, které se do iniciativy NEB zapojí. Vyzývá k tomu, aby byly vypracovány ambiciózní plány jejího provádění, jež by byly využívány v rámci naplňování cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | žádá, aby byla při navrhování a provádění strategií, projektů a opatření v rámci NEB zohledněna zeměpisná vyváženost a rovněž klimatická, hospodářská, sociální a kulturní rozmanitost EU, jakož i možnosti financování a přidělené prostředky. Jedním z hlavním cílů by měla být i nadále územní soudržnost; |
| --- | --- |

22.

Ukazatele

| 23. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány by měly v mezích svých pravomocí monitorovat, do jaké míry vlády členských států iniciativu využívají v rámci různých programů, nástrojů a postupů, a očekává, že Evropská komise pro účely tohoto monitorování předloží jasné ukazatele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je znepokojen tím, že ve stávajícím cyklu financování EU (2021–2027) nejsou k dispozici žádné ukazatele, což je promarněná příležitost k měření úspěšnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | domnívá se, že hlavní zásady NEB by měly být rozvíjeny v rámci partnerství s místními a regionálními orgány a měly by být začleněny jako kritéria kvality do programů financování EU s přímým nebo nepřímým dopadem na zastavěné prostředí, rozvoj měst a venkova, kulturní dědictví a kulturní krajinu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | navrhuje, aby byl v rámci NEB vytvořen regionální srovnávací přehled s cílem vytvořit silnou politiku monitorování na regionální úrovni, která zajistí, aby byla iniciativa prováděna na všech úrovních a aby se regionální investice řídily jejími zásadami; |
| --- | --- |

26.

| 27. | konstatuje, že místní a regionální orgány jsou odpovědné za celou řadu místních veřejných budov a městských veřejných prostor a hrají důležitou úlohu v oblasti regulace a financování renovace těchto budov a městských zón. Místní a regionální orgány by se proto měly zaměřit na identifikaci překážek v oblasti regulace a přispět ke zjednodušení regulace a vypracování nových regulačních přístupů; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že VR byl zapojen do přípravy a podpory strategií v oblasti klimatu, energetiky a životního prostředí na místní a regionální úrovni. Pracovní skupina pro provádění Zelené dohody na místní úrovni by mohla být využita k prosazování zásad NEB a k monitorování úspěšnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje, že zásadní význam má dialog mezi místními a regionálními orgány o otevřených inovativních koncepcích a procesech, interdisciplinárních přístupech a kompetencích. Ten by měl začlenit iniciativu NEB do platformy VR pro výměnu poznatků, programu Věda se setkává s regiony a projektů spolupráce financované z jiných programů EU; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdůrazňuje, že NEB by měl prosazovat genderovou rovnost. Genderová rovnost by měla být průřezovým kritériem. Je významným a nezbytným faktorem udržitelného a vyváženého rozvoje politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

30.

Festival NEB, ceny a koncepce laboratoře

| 31. | vítá první cenu NEB a navrhuje, aby byly identifikovány možné synergie s existujícími oceněními týkajícími se bydlení, kulturního dědictví, současné architektury a krajiny. Vyzývá rovněž k tomu, aby byly sdíleny osvědčené postupy identifikované v rámci Evropského roku kulturního dědictví 2018; |
| --- | --- |

31.

| 32. | oceňuje vytvoření evropské pečeti excelence jako prvního kroku směrem k vytvoření značky NEB, je však znepokojen tím, že lidé by se mohli domnívat, že se značkou NEB bude spojen zdroj financování. Používání zvláštní značky by mohlo být považováno za hmatatelný příspěvek VR k rozvoji iniciativy NEB, neboť to v roce 2021 prosazoval; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vítá zřízení „Laboratoře NEB“ a její metodiku společného vytváření, žádá však o další informace o tom, jak bude laboratoř fungovat, a požaduje, aby se VR mohl stát aktivním členem Laboratoře NEB a zapojit se do jejího řízení; |
| --- | --- |

33.

| 34. | žádá, aby laboratoř testovala výsledky/opatření, jež budou oceněny jako první, a mohla je rozvíjet a modelovat; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je připraven spolupracovat s vládami členských států prostřednictvím sítě regionálních center RegHub iniciované VR na vývoji „regulačních pískovišť“ a testování nových regulačních přístupů; |
| --- | --- |

35.

| 36. | konstatuje, že iniciativa NEB by měla vycházet z osvědčených postupů, jež byly identifikovány ve městech a regionech celé EU, a vytvořit veřejně dostupnou platformu zdrojů; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vítá festival NEB jako hmatatelný a viditelný způsob, jak dále posílit zapojení místních a regionálních orgánů a veřejnosti a prezentovat projekty na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdůrazňuje, že v rámci URBACT, Evropské územní spolupráce (EÚS) a programu Horizont 2020 byla odvedena úspěšná práce v oblasti rozvoje účinných interaktivních nástrojů. Ty by měly být v příslušných případech využívány; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poukazuje na to, že NEB by měl být provázán s misemi v rámci programu Horizont 2020, zejména pokud jde o přizpůsobení se změně klimatu a klimaticky neutrální a inteligentní města; |
| --- | --- |

39.

| 40. | připomíná, že může být výhodné využívat pro projekty víceúrovňové správy, do nichž je zapojeno několik zemí nebo nějaký euroregion, nástroj evropského seskupení pro územní spolupráci (ESÚS); |
| --- | --- |

40.

| 41. | konstatuje, že NEB propojuje všechny tři pilíře městské agendy EU (lepší právní úprava, lepší financování a lepší znalosti (3)) a usiluje o jejich naplnění; |
| --- | --- |

41.

| 42. | bere na vědomí probíhající iniciativu Městská inovativní opatření (Urban Lab of Europe) a připravovanou Evropskou městskou iniciativu. Vyzývá k tomu, aby byl NEB provázán s partnerstvími v rámci městské agendy EU, neboť ta již téměř čtyři roky pracuje na koncepcích souvisejících se Zelenou dohodou pro Evropu a s NEB; |
| --- | --- |

42.

| 43. | domnívá se, že NEB musí mít svou úlohu v provádění Lipské charty z roku 2021 a Lublaňského prohlášení z roku 2021, které požadují integrované přístupy, místně podmíněný přístup, víceúrovňovou správu, účast a uplatňování metod spoluvytváření; |
| --- | --- |

43.

| 44. | domnívá se, že ocenění Evropská hlavní města kultury, EU iCapitals, Evropská hlavní města mládeže a Evropská zelená města mohou hrát významnou úlohu v podpoře NEB; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vítá zřízení vnitrostátních kontaktních míst NEB a vyzývá je, aby úzce spolupracovala s místními a regionálními orgány a dalšími zúčastněnými stranami, včetně občanské společnosti, s cílem zajistit, aby hnutí NEB mohlo i nadále růst na základě přístupu zdola nahoru; |
| --- | --- |

45.

| 46. | navrhuje, aby byl na základě zásad NEB vytvořen vzdělávací program pro 100 zainteresovaných měst. Ten by mohl využít metodiky programu Digitální města nebo programu 100 inteligentních měst a jeho koncepce tržiště; |
| --- | --- |

46.

Koncepce zastavěného prostředí, architektury a renovací

| 47. | zdůrazňuje, že zastavěné prostředí je odrazem komunity a za jeho celkovou kvalitu jsou odpovědné subjekty veřejného sektoru a zúčastněné strany, včetně občanské společnosti, jež mají úzce spolupracovat s veřejností; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poukazuje na to, že bohaté a pestré evropské kulturní a architektonické dědictví je důležitým měřítkem kvality našeho zastavěného prostředí, pokud jde o uživatelskou zkušenost a hmotná aktiva; |
| --- | --- |

48.

| 49. | je potěšen, že NEB uznává územní plánování měst jako klíčový faktor jejich udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vítá, že NEB uznává, že je zapotřebí společná kultura vysoce kvalitní architektury. K tomuto účelu bude nezbytné zvyšovat povědomí, šířit informace a propagovat úlohu kultury a kulturního dědictví, vysoce kvalitní architektury a zastavěného prostředí; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdůrazňuje, že Komise by měla odvětví stavebnictví pomoci řešit otázky neudržitelného využívání zdrojů a odpadu a podporovat oběhovost, se zaměřením na opětovné používání a recyklaci materiálů. Toho lze dosáhnout tím, že budou odstraněny nedostatky ve znalostech a dovednostech, a digitalizací fáze projektování; |
| --- | --- |

51.

| 52. | konstatuje, že NEB může najít způsob, jak snížit byrokracii za účelem usnadnění a nákladového zefektivnění renovací. Při řešení modernizací velmi starých budov a kulturního dědictví je nutné využívat služeb architektů a dalších odborníků a rovněž vysoce kvalifikovaných řemeslníků (4); |
| --- | --- |

52.

| 53. | je pevně přesvědčen o tom, že místní a regionální orgány hrají klíčovou úlohu v zajištění toho, aby renovace budov byly v souladu s územním a urbanistickým uspořádáním, podporovaly politiky proti vylidňování a dodržovaly kritéria sociální rovnosti a šetrnosti k životnímu prostředí. Poukazuje na to, že metodiky členských států uplatňované v rámci renovační vlny nesmí tuto zásadní koordinační úlohu oslabovat; |
| --- | --- |

53.

| 54. | znovu vyzývá k tomu, aby evropský semestr lépe zohledňoval problematiku měst – koordinace hospodářských a sociálních politik v EU musí zahrnovat i otázky dostupného bydlení, nerovností a dlouhodobých investic; |
| --- | --- |

54.

| 55. | vítá argumentaci iniciativy NEB týkající se hledání řešení, která by umožnila přístup k cenově dostupnému a důstojnému bydlení, zejména pro mladé lidi a další zranitelné sociální skupiny; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zdůrazňuje, že iniciativa NEB musí být provázána s Akčním plánem pro evropský pilíř sociálních práv a prohlášením ze sociálního summitu v Portu z roku 2021, aby se přispělo k debatě na evropské úrovni o sociálním a cenově dostupném bydlení po pandemii COVID-19; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzývá k podpoře synergií mezi uměním, architekturou, krajinnou a interiérovou architekturou, územním plánováním, designem a řemeslnou praxí, jakož i inovativními modely odborné přípravy architektů a dalších odborníků; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vyzývá k propojení s Evropskou agendou dovedností, aby se tak prostřednictvím iniciativy NEB přispělo k podpoře a lepšímu pochopení regionálních potřeb a příležitostí souvisejících s dovednostmi v oblasti územního plánování, stavebnictví a udržitelného využívání stavebních materiálů a ke snížení migrace kvalifikovaných pracovníků, která by mohla vést k poklesu místní ekonomiky, pokud jde o výrobu. V tomto ohledu hraje důležitou úlohu Digitální agenda pro Evropu, neboť digitální technologie mohou občanům poskytnout příležitosti ke spoluvytváření jejich prostředí a jsou velmi důležitým nástrojem ve všech fázích iniciativ rozvíjených v rámci NEB; |
| --- | --- |

58.

| 59. | vyzývá k tomu, aby iniciativa NEB spolupracovala s dřívějšími partnerstvími v rámci městské agendy EU, zejména pokud jde o kapacitu v oblasti klimatických opatření a návrh týkající se ekologizace měst a využívání veřejných prostor; obzvláště relevantní jsou v tomto směru partnerství v oblastech udržitelného využívání půdy a přírodních řešení, oběhového hospodářství a kultury a kulturního dědictví; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poukazuje na to, že NEB je nástrojem se značnými možnostmi, pokud jde o vytváření iniciativ v oblasti sociální ekonomiky, neboť je založen na spolupráci a občanské angažovanosti. Tyto iniciativy posilují sociální, hospodářskou, územní a kulturní soudržnost a zvyšují úroveň důvěry na místní úrovni v celé EU; |
| --- | --- |

60.

Zásady kvality v oblasti kulturního dědictví

| 61. | podporuje Benátskou výzvu k přijetí opatření v rámci vize nové evropské renesance organizace Europa Nostra a její prohlášení o společném dědictví a paměti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | vyzývá k tomu, aby byly nalezeny synergie mezi zásadami přijatými na konferenci v Davosu týkajícími se vysoce kvalitní výstavby, NEB a evropskými zásadami kvality pro projekty financované z prostředků EU, které mohou mít dopad na kulturní dědictví, a aby byly tyto synergie začleněny do všech evropských politik a programů financování; |
| --- | --- |

62.

| 63. | domnívá se, že kulturní dědictví je zásadní složkou iniciativy NEB. Renovační vlna musí mít „duši“ a identitu, přičemž by měla podporovat holistický pohled na to, jak chceme rozvíjet naše města a regiony; |
| --- | --- |

63.

| 64. | vyzývá VR, aby spolu se zúčastněnými stranami propagoval cenu NEB a cenu „Starosta roku v oblasti podpory kulturního dědictví“; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vyzývá k úzkému provázání kulturního dědictví a Zelené dohody pro Evropu, jak navrhuje zelená kniha o kulturním dědictví EU (5); |
| --- | --- |

65.

| 66. | souhlasí s tím, že je nutné mobilizovat veřejné finanční prostředky určené na zelené strategie v odvětví kultury prostřednictvím pilotních projektů a iniciativ v rámci NEB, které se budou zabývat zásadními kulturními rozměry ekologické transformace a které zohlední rozdílné kapacity místních komunit a regionů; |
| --- | --- |

66.

Závěry

| 67. | žádá Evropskou komisi, aby vytvořila lepší vazby mezi NEB a existujícími koncepčními rámci zaměřenými na kulturu, estetiku a design. Díky tomu by bylo možné proměnit zásady v opatření a využít potenciál místních a regionálních orgánů v tvůrčích odvětvích a v odvětví kultury a kulturního dědictví k renovaci a revitalizaci čtvrtí v celé EU; Navrhuje proto, aby byl zaveden systém poukázek Laboratoří NEB, v jehož rámci by města a regiony, které by měly zájem, získaly poukázku na nezbytnou podporu při organizaci Laboratoře NEB. Podmínkou pro získání takovéto poukázky by bylo, že 1) Laboratoř NEB bude „společně vytvářet, modelovat a testovat nástroje, řešení a politická opatření, jež transformaci usnadní v praxi,“ a 2) výsledky Laboratoře NEB budou předloženy zastupitelstvu města či regionu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | vyzývá k tomu, aby byly nalezeny synergie mezi iniciativou NEB a procesy, jejichž prostřednictvím se v Evropě lidé zapojují do věcí veřejných (jako je Konference o budoucnosti Evropy), a strategiemi a akčními plány prosazujícími architektonickou a estetickou kvalitu (jako je renovační vlna v rámci městské agendy EU); |
| --- | --- |

68.

| 69. | domnívá se, že NEB se musí stát skutečným hnutím, do něhož se zapojí místní a regionální orgány, a nikoli pouze dalším projektem řízeným shora. Vytvoření evropského ekologického způsobu života má zásadní význam pro všechna města a občany EU. Musí se jednat o projekt pro všechny, nejen pro několik málo vyvolených. Je třeba, aby ho přijali za svůj lidé na místní úrovni, a to nejen ve velkých městských oblastech. Důležitým pozitivním aspektem iniciativy NEB je její přístupnost pro obyčejné lidi a organizace občanské společnosti. Má-li být tento proces úspěšný, musí být sociálně, kulturně a územně inkluzivní. |
| --- | --- |

69.

V Bruselu dne 27. dubna 2022.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Například prohlášení z Corku 2.0 z roku 2016: Lepší život ve venkovských oblastech.

1

(2)  Benátská výzva k přijetí opatření v rámci vize nové evropské renesance, jejímž cílem je umožnit užší a významnější součinnost mezi podnikatelskou sférou a široce pojatým ekosystémem odvětví kultury, kulturního dědictví a tvůrčích odvětví, mimo jiné tím, že bude posíleno strategické spojenectví mezi hnutím pro evropské dědictví a Evropskou investiční bankou a jejím institutem.

2

Benátská výzva k přijetí opatření v rámci vize nové evropské renesance

(3)  Jak byly stanoveny v Amsterodamském paktu.

3

(4)  Jak je uvedeno v zelené knize o evropském dědictví z pera organizace Europa Nostra.

4

(5)  „Putting Europe‘s Shared Heritage at the Heart of the European Green Deal“ (Učinit ze společného dědictví Evropy středobod Zelené dohody pro Evropu) – publikovala Europa Nostra.

5

---

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 301/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 301/22

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Evropské mise

(2022/C 301/05)

| Odkaz: | Markku MARKKULA (FI/ELS), předseda rady provincie Uusimaa |
| --- | --- |
| Zpravodaj: | sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o evropských misích
  COM(2021) 609 final |

Odkaz:

Markku MARKKULA (FI/ELS), předseda rady provincie Uusimaa

Zpravodaj:

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o evropských misích

COM(2021) 609 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (dále jen „VR“),

| 1. | vítá mise EU jakožto koordinované úsilí Komise o spojení potřebných zdrojů, pokud jde o programy financování, politiky a předpisy, a také další činnost, jejímž cílem je mobilizovat a aktivovat veřejné a soukromé subjekty a přimět je tak zapojit se do zajištění skutečných a trvalých výsledků v zájmu podpory společenského přijetí nových řešení a přístupů. VR proto zdůrazňuje, že je nutné zaujmout inkluzivní přístup, v jehož rámci by mise EU, stejně jako politika soudržnosti EU i všechny ostatní finanční nástroje EU, měly být využívány k podpoře územní soudržnosti a k plnění cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje (1), že s ohledem na Konferenci o budoucnosti Evropy jsou evropské mise coby nový a zcela zásadní nástroj k řešení naléhavých společenských výzev skutečnou zkouškou vlivu a důvěryhodnosti EU. Musí být rozsáhle opodstatněné a přijímané. Jak zdůraznila Evropská komise, města a regiony a všechny jejich zainteresované strany a občané mají pro dosažení ambiciózních cílů misí EU stěžejní význam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | stvrzuje své prohlášení (2), že bude podporovat provádění misí EU, neboť jde o rázné kroky k řešení společenských problémů, a vyzdvihuje nutnost zavedení účinného systému víceúrovňové správy, který mise EU skloubí s místními a regionálními strategiemi v oblasti rozvoje, se strategiemi pro inteligentní specializaci, s opatřeními zaměřenými na oživení po pandemii COVID-19 a s financováním inovací prostřednictvím strukturálních fondů; |
| --- | --- |

3.

| 4. | důrazně apeluje na klíčové činitele s rozhodovací pravomocí v EU a v členských státech, aby urychleně a rozhodně reagovali na situaci na Ukrajině, a to i při zahájení misí EU, a zejména mise zaměřené na města. Kritéria pro čerpání finančních prostředků z nástroje NextGenerationEU a z dalších veřejných zdrojů financování musí být dostatečně pružná a umožnit, aby část aktivit prováděných v rámci mise zaměřené na města vedla k vytvoření hlavních tahů pro transformaci evropské energetiky. Ty by měly podporovat výzkum veřejného a soukromého sektoru zaměřený na vývoj nových řešení v oblasti energetických systémů. Města, další veřejné subjekty a podniky mohou zejména využívat zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, aby urychlily zavádění obnovitelných zdrojů energie a vyvinuly udržitelná, inovativní energetická řešení, která by nahradila fosilní paliva, jež nyní země EU nakupují z Ruska; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vítá skutečnost, že je ve sdělení o evropských misích (3) náležitě uznán význam místních a regionálních orgánů nejen při plnění evropských misí, nýbrž také při jejich koncipování a šíření informací o nich; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že vzhledem ke spoluvytváření poznatků a know-how musí provádění misí EU vycházet z každodenní práce zaměřené na rozvoj a přepracování postupů měst a regionů. Vzniknou tak systematické součinnosti s politikou soudržnosti EU, využíváním strukturálních fondů a dalšími specializovanými nástroji. Rovněž se tak celosvětově zviditelní potenciál regionů a místních společenství a úloha obcí při uskutečňování zamýšlených transformací; |
| --- | --- |

6.

Mise EU jako nový ambiciózní nástroj ke zvládnutí velkých společenských výzev

| 7. | uznává v souladu s tvrzením Evropské komise, že mise EU mají být „novým“ a „nepostradatelným“ nástrojem. Mise EU jsou novou možností, jak díky konkrétním výsledkům a dopadům do roku 2030 nalézt nová řešení některých našich největších problémů tím, že výzkum a inovace budou mít novou funkci, vzniknou nové formy správy a spolupráce a budou zapojeni občané (4); |
| --- | --- |

7.

| 8. | připomíná, že každá mise EU by měla mít svůj jasný plán a uplatňovat nový systémový přístup víceúrovňové správy a metody k experimentování, vývoji prototypů, monitorování a rozšiřování činností na všech úrovních správy. Zvláštní pozornost je třeba věnovat vytváření portfolií opatření na úrovni EU i na regionální či místní úrovni a jejich účinnému šíření během všech fází plánování a provádění. To vyžaduje zapojení a angažovanost místních a regionálních orgánů a spolupráci při sdílení zkušeností s účinnou inovativní správou; |
| --- | --- |

8.

| 9. | upozorňuje, že je místní a regionální úrovni třeba přidělovat finanční prostředky na mise, aby se mohla podílet na hledání inovativních průkopnických řešení pro celou řadu patových situacích, které příliš často brání přiměřenému pokroku při nalézání nových řešení a dosažení účinku. To vyžaduje vytváření nových evropských partnerství na základě místních a regionálních zájmů vymezených ve strategiích pro inteligentní specializaci. Při misích EU by se měly využít zkušenosti, které přinese provádění pilotních projektů VR a Společného výzkumného střediska „Partnerství pro regionální inovace“; |
| --- | --- |

9.

| 10. | doporučuje, aby se při misích EU kladl důraz na zohlednění lidského faktoru a zaměření na člověka, neboť v tomto ohledu jsou všechny aspekty udržitelnosti – ekologické, hospodářské, sociální a kulturní – hnací silou změn při plnění ambiciózních cílů misí EU. Kvalitu života lze zvýšit pouze vědomou spoluprací v komplexních subjektech. Při tom je třeba nalézt větší rovnováhu mezi hmotným a nehmotným blahobytem v Evropě i na celém světě. Příroda umožňuje život na naší planetě a my musíme respektovat skutečnost, že člověk je na přírodě závislý; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje, že mise EU musí přispívat k zavádění nových způsobů fungování. Rozvoj vyžaduje, aby si všichni aktéři osvojili nové dovednosti tím, že propojí technologie a výzkum s přístupem zaměřeným na člověka, zaváží se k provedení společné ekologické a digitální transformace a zajistí přístup k potřebným zdrojům. Tyto požadavky jsou nezbytné při vytváření dobře fungujících regionálních a místních ucelených systémů v oblasti výzkumu, vývoje a inovací, které budují nové inovační znalostní systémy s cílem propojit špičkové evropské tvůrce poznatků s regionálními a místními živými laboratořemi a dalšími experimentálními centry, a při provádění demonstračních činností, jako jsou majákové projekty. S jejich pomocí mohou všechna města a všechny regiony uplatňovat učení na základě srovnávání a vytváření partnerských sítí za účelem využití koncepcí a řešení průkopníků v oblasti inteligentních a udržitelných postupů; |
| --- | --- |

11.

| 12. | upozorňuje na skutečnost, že regionální a místní správa, prognózy a navyšování investic do výzkumu, vývoje a inovací jsou ústředními prvky portfolií misí EU, které sestávají z profesionálně organizovaných činností na evropské, vnitrostátní, regionální a místní úrovni. Organizování v rámci misí EU zvyšuje spolupráci, motivaci a schopnosti – jinými slovy konkurenceschopnost – tím, že se podílí na vytváření nových portfolií a opatření. Organizování zahrnuje mnoho souběžných kroků a činností v rámci víceúrovňové správy napříč různorodými systémy. Je třeba využívat jak veřejné, tak soukromé finanční nástroje a poskytovat podporu zejména méně rozvinutým regionům, aby byly všechny regiony motivovány ke zdokonalení svých systémů výzkumu, vývoje a inovací a aby přispívaly k provádění misí EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | připomíná, že vzhledem ke zkušenostem svých šesti komisí a zkušenostem získaným při uskutečňování kampaní, například v rámci Zelené dohody na místní úrovni a Evropského podnikatelsky zaměřeného regionu (EER), hraje při provádění misí EU významnou úlohu, a podotýká, že je přirozeným partnerem pro spolupráci s veřejným a soukromým sektorem, průmyslem a službami a také s občany; |
| --- | --- |

13.

Úloha měst a regionů při misích EU

| 14. | v souladu se společným akčním plánem, který v roce 2020 podepsala komisařka Marija Gabriel s VR, zdůrazňuje, že je spolu s členskými státy a evropskými regiony a městy připraven převzít aktivní úlohu při společném vytváření systému víceúrovňové správy, aby bylo možné splnit cíle misí EU. Opatření, díky nimž bude zajištěn nezbytný rozvoj, budou založena na místně orientovaných, ucelených regionálních inovativních systémech a strategiích pro inteligentní specializaci (S3/S4); |
| --- | --- |

14.

| 15. | může ovlivnit obecné postupy související s misemi EU, informovat činitele s rozhodovací pravomocí a mobilizovat regiony a města, aby se na misích nejrůznějšími způsoby aktivně podílely atd. Plány misí EU mají výrazný regionální a místní rozměr a jejich prováděcí mechanismy zahrnují návrhy, v nichž zaujímají ústřední místo regiony a města a jejich ucelené systémy v oblasti výzkumu, vývoje a inovací. VR tak může intenzivně spolupracovat se všemi partnery na tom, aby měl tento nový politický nástroj založený na přístupu zdola nahoru žádoucí účinek; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je připraven – se zapojením všech komisí VR příslušných pro jednotlivé problematiky misí – pomoci zaangažovat co nejvíce měst a regionů s cílem zajistit, aby regionální a místně úroveň podporovala mise EU. Za tímto účelem bude:






  a) | provádět informační kampaně, vést přímý dialog a zavádět další společné a interaktivní postupy zapojování, které budou zaměřeny na různé cílové skupiny, včetně dětí mladších 18 let, |
| --- | --- | --- |

16.

a)

provádět informační kampaně, vést přímý dialog a zavádět další společné a interaktivní postupy zapojování, které budou zaměřeny na různé cílové skupiny, včetně dětí mladších 18 let,

| b) | motivovat pokrokové komunity k účasti na zkoušení inovativních řešení v reálném provozu, |
| --- | --- |

b)

motivovat pokrokové komunity k účasti na zkoušení inovativních řešení v reálném provozu,

| c) | motivovat demonstrační komunity, aby se zapojily do plošného zavádění inovativních řešení a do šíření osvědčených postupů v zájmu jejich celoevropského využití, |
| --- | --- |

c)

motivovat demonstrační komunity, aby se zapojily do plošného zavádění inovativních řešení a do šíření osvědčených postupů v zájmu jejich celoevropského využití,

| d) | zajišťovat, že při provádění činností v rámci misí bude plně zohledňována rozmanitost regionů v Evropě a jejich četných komunit zainteresovaných stran a občanů; |
| --- | --- |

d)

zajišťovat, že při provádění činností v rámci misí bude plně zohledňována rozmanitost regionů v Evropě a jejich četných komunit zainteresovaných stran a občanů;

| 17. | vyzývá členské státy, aby podporovaly provádění misí EU tím, že zajistí součinnost s celostátními a regionálními programy a usnadní přístup k financování na úrovni EU i jednotlivých členských států; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naléhavě vyzývá k zajištění toho, aby měly všechny venkovské oblasti, všechna města a všechny regiony (se špičkovými, průměrnými i nedostatečnými výsledky) dostatečné kapacity a schopnosti k zavádění inovací ve svých komunitách a aby jim byla poskytována podpora prostřednictvím příslušných procesů vzdělávání, které jim rovněž umožní fungovat jako platformy pro poskytovatele služeb, kteří sdružují více subjektů a podporují ostatní, mj. i skupiny subjektů. Místní či regionální procesy vytváření hodnot je třeba řídit na úrovni účinných hodnotových řetězců a hodnotových toků pro spolupráci, a dále tak rozvíjet ucelené systémy; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že ambiciózní cíle bezpodmínečně vyžadují, aby politici, úředníci a odborníci na inovace měli náležité kompetence, a mohli se stát hybateli změn při osvojování si nových znalostí a schopností. Zásadní význam mají tyto tři procesy:






  a) | operační procesy vzdělávání určené městům a regionům se zaměřením na začlenění činností souvisejících s misemi do dalších místních činností, aby se staly součástí běžného strategického a operačního rozhodování, |
| --- | --- | --- |

19.

a)

operační procesy vzdělávání určené městům a regionům se zaměřením na začlenění činností souvisejících s misemi do dalších místních činností, aby se staly součástí běžného strategického a operačního rozhodování,

| b) | motivování a podporování podniků, výzkumných zařízení, vysokých škol, subjektů odborné přípravy a jejich místních a tematických ucelených systémů, aby se zapojily do společného hledání nových inovativních průkopnických řešení a |
| --- | --- |

b)

motivování a podporování podniků, výzkumných zařízení, vysokých škol, subjektů odborné přípravy a jejich místních a tematických ucelených systémů, aby se zapojily do společného hledání nových inovativních průkopnických řešení a

| c) | uplatňování nových inkluzivních metod při inovacích. |
| --- | --- |

c)

uplatňování nových inkluzivních metod při inovacích.

Prostředky uplatňované v rámci těchto procesů by měly zahrnovat mj. rozsáhlá partnerství, zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, rychle vyvíjené prototypy a zkoušení nových řešení;

| 20. | připomíná, že jsou k dispozici osvědčené postupy, které však vyžadují odhodlání jednotlivých měst a regionů a intenzivní spolupráci, kterou zajistí týmy misí EU. Vyčlenění finančních prostředků na celoevropská partnerství urychlí zajištění těchto rozhodujících faktorů v celé řadě evropských měst a regionů. Zásadní úlohu může v tomto ohledu hrát několik stávajících nástrojů EU, například Společné výzkumné středisko, Interreg, iniciativy společného plánování a Evropský inovační a technologický institut a jeho znalostní a inovační společenství; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že je třeba přezkoumat všechny finanční nástroje EU na podporu misí, zejména na místní a regionální úrovni. Finanční prostředky z programu Horizont nejsou pro regiony a města snadno přístupné a nejsou dosud v dostatečné míře sladěny s novými strategickými cíli misí EU. Pro mnoho regionů je velmi obtížné získat přístup k finančním prostředkům, žádosti podávají opakovaně, musí splňovat velmi specifická kritéria a musí se vyznat ve složitých systémech. Mnoho regionů má například problémy s financováním prohlubování dovedností svých pracovních sil, které jim má pomoci urychlit ekologickou transformaci, jež má pro mise EU zásadní význam. Proto je nutné zjistit, jak lze přístup k finančním prostředkům EU usnadnit; |
| --- | --- |

21.

Pokyny pro účinnější provádění misí EU

| 22. | vyzdvihuje nutnost vytvářet dynamická partnerství, která musí být jednak výrazem formalizovaných vzájemných závazků, ale musí být také do určité míry flexibilní, tak aby bylo díky smlouvám o partnerství mezi misemi EU a demonstračními městy a regiony možné zvýšit celoevropský dopad důležitých záměrů a činností prováděných decentralizovanými demonstračními subjekty; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podporuje flexibilní přístup a zdůrazňuje aktivní koncepční rozvoj smluv uzavíraných městy a regiony, jak se navrhuje v plánech provádění misí EU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | navrhuje zavést značku „mise EU“ pro ta města a ty regiony, které převezmou odpovědnost a stanou se v souvislosti s plněním cílů misí EU a šířením výsledků svých inovativních řešení demonstračními průkopníky a podporovateli ekologické a digitální transformace v Evropě, a vyzývá k tomu, aby se vyvodila ponaučení z již zavedených nástrojů, jako je Pakt starostů a primátorů; |
| --- | --- |

24.

| 25. | navrhuje různé možnosti, jak využít značku mise EU k posílení součinnosti s dalšími relevantními iniciativami EU a jinými souvisejícími iniciativami a k využívání finančních nástrojů, jako je fond InvestEU, Nástroj pro oživení a odolnost, meziregionální inovační investice (I3), Interreg Europe, Nástroj pro propojení Evropy, Digitální Evropa, EU4Health, EIB a EIT. Doporučuje vytvořit celoevropský systém, v jehož rámci by EU i členské státy využívaly značku mise EU ke zjednodušení postupů podávání žádostí. Značka by měla pomoci získat přístup k finančním prostředkům EU a členských států za účelem podpory místních a regionálních aktivit prováděných v rámci plnění ambiciózních cílů misí EU a zároveň zlepšení místních a regionálních postupů; |
| --- | --- |

25.

| 26. | upozorňuje, že na místní a regionální úrovni se jedním z nejúčinnějších nástrojů harmonizace regionálních strategií v oblasti výzkumu a inovací, včetně strategií pro inteligentní specializaci (S3/S4), s vnitrostátními a evropskými strategiemi, s EVP, s programem Horizont Evropa a s misemi EU, mohou stát centra EVP (ERAHubs), která tak mohou přispět k provádění strukturujících projektů, jež budou v prvé řadě podkladem pro mise EU a na jejichž základě budou pro mise získávány různé zdroje financování. Proto by bylo vhodné spojovat označení „mise EU“ vždy s ERAHubs, pokud je to možné; |
| --- | --- |

26.

| 27. | připomíná, že je nutné zavést a uplatňovat účinné postupy řízení znalostí s cílem prosazovat mise EU na základě využívání nejlepších znalostí dostupných v regionech i na celém světě a se zohledněním etických kritérií nové mezinárodní strategie Komise pro výzkum a inovace. K využívání a šíření výsledků je zapotřebí, aby byl program Horizont Evropa a další nástroje dynamičtější a bylo možné provádět experimenty a vyvíjet prototypy v reálných podmínkách; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že mise EU by měly být prováděny v rámci otevřeného a participačního procesu se zapojením všech příslušných zainteresovaných stran na místní, regionální, evropské i celosvětové úrovni (5). Pro úspěšné provádění misí EU bude mít zásadní význam zejména zapojení regionů, obcí a občanů. V tomto ohledu musí být při všech misích zaručen přímý dialog s těmito zainteresovanými stranami. VR je připraven být v souvislosti s misemi EU silným spojencem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poukazuje na to, že by se experimenty a demonstrace misí EU měly zaměřit na organizační činnosti s cílem posouvat hranice vědy, zvládat vědecky vyspělé technologie a kombinovat digitální, fyzikální, environmentální a biologické inovace. Výsledky by se měly pravidelně hodnotit a sdílet, a to na nejvyšší úrovni. Při misích EU by měly mít velký význam strategie pro inteligentní specializaci jakožto koncepce regionální spolupráce s průmyslem a výzkumem; |
| --- | --- |

29.

Prognózy a společenské inovace s rozhodujícím význam pro mise EU a realizované díky nim

| 30. | znovu zdůrazňuje, že výzvy mají komplexní povahu a že nezbytné vědecké a technologické poznatky existují jen do určité míry. Cílů lze dosáhnout prostřednictvím rozsáhlé prognostické činnosti, navýšení investic do výzkumu a vývoje, vývoje prototypů v reálných podmínkách, experimentování a šíření výsledků; |
| --- | --- |

30.

| 31. | bere na vědomí značný potenciál výzkumu pro všechny druhy inovací i řešení velkých společenských výzev. Očekává proto, že se při přijímání politických rozhodnutí bude obecně více vycházet z faktů, budou se zohledňovat zájmy výzkumu a bude se přihlížet k vytváření příznivých podmínek pro společenské inovace, které budou dostatečně rychle zaváděny do každodenní praxe a konkrétních postupů; |
| --- | --- |

31.

| 32. | připomíná, že ambiciózních cílů misí EU lze dosáhnout pouze podporou účinných procesů vzdělávání určeného politickým představitelům, vedoucím pracovníkům, odborníkům a občanům v regionech a organizacích. Evropské koncepce vypracované městy či regiony musí být přizpůsobeny podmínkám v daném regionu, a to na základě systémového profesionálního vývoje postupem „učení praxí“ na místní úrovni určeným pro všechny; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje, že by se mise EU měly zaměřit na využívání potenciálu nehmotných aktiv a duševního kapitálu. Budou-li tyto znalosti využívány při přijímání politických rozhodnutí, zejména za účelem budování inteligentních měst zaměřených na člověka, která budou zaměřena na udržitelnost, mohou přispět ke stimulaci investic do lidského kapitálu, strukturálního kapitálu, kapitálu vyplývajícího ze vztahů a výzkumu, vývoje a inovací obecně; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdůrazňuje, že je důležité, aby se od hlavních prohlášení týkajících se evropské politiky v oblasti výzkumu, vývoje a technologií, jak se stanoví ve Zprávě o strategickém výhledu z roku 2021 (6), přešlo k činům. Konkrétně se jedná zejména o následující:






  a) | Nadcházející desetiletí se budou vyznačovat dalším přerozdělováním globálních sil, přičemž jejich geoekonomické těžiště se bude přesouvat směrem na východ. |
| --- | --- | --- |

34.

a)

Nadcházející desetiletí se budou vyznačovat dalším přerozdělováním globálních sil, přičemž jejich geoekonomické těžiště se bude přesouvat směrem na východ.

| b) | EU soupeří na celosvětovém poli o výhodu „prvního tahu“ při stanovování norem. |
| --- | --- |

b)

EU soupeří na celosvětovém poli o výhodu „prvního tahu“ při stanovování norem.

| c) | EU musí zaujmout silnější pozici ve vývoji a výrobě inkluzivních technologií nové generace. |
| --- | --- |

c)

EU musí zaujmout silnější pozici ve vývoji a výrobě inkluzivních technologií nové generace.

| d) | Kromě specifických technologií je hnací silou transformace hyperkonektivita. |
| --- | --- |

d)

Kromě specifických technologií je hnací silou transformace hyperkonektivita.

| e) | Zásadní význam pro souběžnou transformaci EU mají kritické suroviny. |
| --- | --- |

e)

Zásadní význam pro souběžnou transformaci EU mají kritické suroviny.

| f) | Digitální suverenita EU bude záviset na schopnosti uchovávat, získávat a zpracovávat údaje a zároveň splňovat požadavky na důvěru, bezpečnost a základní práva. |
| --- | --- |

f)

Digitální suverenita EU bude záviset na schopnosti uchovávat, získávat a zpracovávat údaje a zároveň splňovat požadavky na důvěru, bezpečnost a základní práva.

| g) | Je třeba podporovat strategickou soběstačnost EU. |
| --- | --- |

g)

Je třeba podporovat strategickou soběstačnost EU.

| h) | Udržitelnou a rozmanitou nabídku by mohla zajistit inteligentní kombinace průmyslových, výzkumných a obchodních politik s mezinárodními partnerstvími; |
| --- | --- |

h)

Udržitelnou a rozmanitou nabídku by mohla zajistit inteligentní kombinace průmyslových, výzkumných a obchodních politik s mezinárodními partnerstvími;

| 35. | poukazuje na to, že by vývoj technologií měl být při přechodu k činům více než doposud sladěn se socioekonomickým vývojem a že by měl probíhat v reálných podmínkách, aby bylo zaručeno rychlé využívání a šíření výsledků; |
| --- | --- |

35.

| 36. | navrhuje zintenzívnit interinstitucionální spolupráci EU v oblasti prognóz, přičemž zvláštní úlohu by měly mít Společné výzkumné středisko, výzkumná služba Evropského parlamentu a VR. VR doporučuje, aby bylo na celostátní, regionální a místní úrovni zváženo organizování participačních občanských vědeckých iniciativ určených široké veřejnosti a především mladým lidem, zejména studentům vysokých a středních škol, a podnikatelům a zaměřených na politické rozhodování. Za tímto účelem budou ustaveny výbory, jejichž úkolem bude zaměřit se v budoucnu na prognózy a na hodnocení technologií; |
| --- | --- |

36.

Nový přístup k politice v oblasti technologií, výzkumu a vývoje při misích EU

| 37. | zdůrazňuje, že společenská transformace a změny v chování, které přispívají k plnění cílů misí EU, musí být inkluzivní a pozitivní v tom smyslu, že budou rozsáhle využívány prototypy a v rámci metodického přístupu testovány; |
| --- | --- |

37.

| 38. | připomíná, že jádrem misí EU je výzkum a inovace. Komplexní společenské výzvy lze zvládnout pouze navýšením investic do výzkumu, vývoje a inovací. Studie EVP i průmyslových subjektů jasně dokládají (7), že v oblasti intenzity úsilí podniků ohledně výzkumu a inovací EU zaostává za svými hlavními celosvětovými konkurenty, zejména v odvětvích špičkových technologií a v rozšiřování inovativních malých a středních podniků, což má nepříznivé dopady na produktivitu, tvorbu pracovních míst a konkurenceschopnost; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podporuje cíle EVP (8) spočívající v tom, že nový EVP bude zároveň muset podpořit oživení Evropy a přispět k její ekologické, digitální a sociální transformaci podporou konkurenceschopnosti založené na inovacích a podporou technologické suverenity v klíčových strategických oblastech (např. v oblasti umělé inteligence a dat, kybernetické bezpečnosti, mikroelektroniky, kvantové výpočetní techniky, technologií 5G, baterií, obnovitelné energie, vodíku, nulových emisí a inteligentní mobility atd.) v souladu s modelem otevřené strategické autonomie; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzývá k tomu, aby politiky uhlíkové neutrality založené na poptávce zahrnovaly jako kritéria pro zadávání udržitelných veřejných zakázek uhlíkovou stopu a pozitivní uhlíkovou stopu. Kromě uhlíkové stopy poukazuje VR na význam pozitivní uhlíkové stopy, což je nový přístup k vytváření a propočtu dopadu na klima tím, že je prezentován pozitivní dopad výrobků a služeb šetrných ke klimatu (9); |
| --- | --- |

40.

| 41. | podporuje průmyslová opatření v oblasti výzkumu, vývoje a inovací zaměřená na omezování uhlíkové stopy při vývoji nových, rozšířených produktů, systémů a dalších inovativních řešení, které hrají zásadní úlohu při plnění klimatických cílů, a upozorňuje na skutečnost, že bez výrazného urychlení inovací v oblasti čisté energie nebude možné dosáhnout cíle nulových čistých emisí; |
| --- | --- |

41.

| 42. | Připomíná, že jsou zapotřebí nové technologie. Ve zprávě Mezinárodní energetické agentury IEA (10) se předkládají analytické důkazy pro to, že 25 % snížení emisí uhlíku, které je nutné k tomu, aby se klima na Zemi vydalo udržitelnou cestou, bude pocházet z vyspělých technologií. Naproti tomu bude 41 % potřebných technologií pocházet z nových technologií, které se nacházejí ve fázi počátečního zavádění, a 34 % bude pocházet z technologií v demonstrační fázi, ve fázi prototypů nebo z technologií, které ještě nebyly ani vyvinuty; |
| --- | --- |

42.

| 43. | upozorňuje na důležitost a komplexnost měření emisí skleníkových plynů. Základní měření emisí skleníkových plynů spadá do rámce 1 a 2. Ale využíváním i rámce 3 lze dosáhnout cíle nulových čistých emisí a čistých záporných emisí. Do rámce 3 spadají všechny ostatní nepřímé emise vznikající ve všech článcích hodnotového řetězce; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzdvihuje úlohu misí EU, které jsou jednou z hlavních priorit EU při uskutečňování ekologické a digitální transformace. Evropská komise zahájila pilotní fázi iniciativy „ERAHubs“ s cílem usnadnit regionální spolupráci a výměnu osvědčených postupů v oblasti výzkumu, vývoje a inovací díky pobídce spočívající v maximalizaci hodnoty produkce, předávání a využití znalostí. VR vybízí k tomu, aby se při misích EU zkoumala možnost využívat síť ERAHubs jakožto nástroj propojení místních a regionálních ucelených systémů v oblasti výzkumu a inovací a aktivně se spolupracovalo s místními a regionálními činiteli na provádění pilotních projektů ERAHubs s cílem rozvíjet konkrétní spolupráci; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdůrazňuje, že systém sítí ERAHubs usiluje o začlenění chybějících prvků do prostředí EVP a Evropského prostoru vzdělávání s cílem vytvořit silné evropské znalostní společnosti v celé Evropě, aby bylo možné urychlit přechod společnosti na udržitelný zelený a digitální růst. Síť ERAHubs v ideálním případě zajistí, že se místní a regionální ucelené systémy v oblasti výzkumu, vývoje a inovací stanou nedílnou součástí příslušného celoevropského systému; |
| --- | --- |

45.

| 46. | podporuje umožnění aktivního místního přispění k integrovanému zavádění ERAHubs, dalších způsobů testování regionálních ucelených systémů a misí EU v oblastech experimentování, rychlého vývoje prototypů, testování, demonstrací a šíření efektivního výzkumu a inovací v městech a regionech; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uznává, že pro přijetí celoevropského přístupu k inovativním opatřením má zásadní význam příprava různých místních a regionálních přehledů, nápadů a poznatků. Je naprosto nezbytné sdílet získané poznatky mezi městy a regiony, jakož i mezi pěti misemi EU. VR doporučuje, aby byla urychleně vytvořena síť pro společné učení, jejímž prostřednictvím by bylo možné sdílet a předávat základní poznatky o procesu i obsahu, a to směrem dolů jiným městům a regionům i směrem nahoru dalším misím EU a Evropě jako celku; |
| --- | --- |

47.

| 48. | žádá, aby byly během francouzského předsednictví zveřejněny závěry Rady týkající se misí EU, jež by se rovněž měly stát příležitostí k upevnění koncepce ERAHubs, o niž se mise musí opírat, aby mohly být úspěšně zakotveny na místní a regionální úrovni. V těchto závěrech by měl být rovněž vyzdvižen význam výzkumné infrastruktury, kterou města a regiony důsledně podporují a jež je pro provádění misí EU rozhodující; |
| --- | --- |

48.

| 49. | potvrzuje, že musí být sice přednostně prováděny mise, o nichž již bylo rozhodnuto, nicméně je nutné neustále uvažovat o případném vytvoření dalších misí, vyvstanou-li nové, zásadní společné problémy. Po zřízení Úřadu pro připravenost a reakci na mimořádné situace v oblasti zdraví (HERA) by se úvahy o vytvoření nové mise měly soustředit na klíčovou otázku přípravy evropské společnosti na řešení připravenosti na zdravotní hrozby a krize a na jejich zvládání, neboť má systémový význam, meziodvětvový charakter a jsou do ní zainteresovány různé subjekty; |
| --- | --- |

49.

Zkušenosti VR – součinnost mezi misemi EU a dalšími významnými politickými nástroji

| 50. | naléhavě připomíná, že by mise EU měly vycházet ze zkušeností se stávajícími iniciativami a programy EU a z příslušných poznatků s cílem dosáhnout synergií. Systémová změna vyžaduje spoluvytváření transformačních ucelených systémů založených na vzdělávání a na výzkumu, vývoji a inovacích s interdisciplinární vědeckou a provozní součinností v rámci celé Evropy a napříč všemi pěti misemi EU; |
| --- | --- |

50.

| 51. | znovu opakuje, že je nutné šířit mentalitu otevřené spolupráce, prohlubování místní spolupráce a rozšiřování evropských partnerství při vynalézání nové udržitelné budoucnosti Evropy zaměřené na člověka. Potenciální kapacity se ve všech částech Evropy nacházejí především na místní a regionální úrovni. Zásadní význam má rychlost. Velké společenské výzvy je třeba řešit v příštích několika málo letech. Rozhodující jsou při tom znalosti a vzdělávání; |
| --- | --- |

51.

| 52. | doporučuje, aby se věnovala zvláštní pozornost jednotlivým fázím provádění misí EU ze strany měst a regionů za pomoci VR, mj. víceúrovňové správě, financování a úspěšnému provádění toho, jak dosáhnout splnění ambiciózních cílů tím, že budou účinně zahrnuty do politik EU v oblasti výzkumu a inovací, zejména strategií pro inteligentní specializaci (S3/S4), ERAHubs, Nového evropského Bauhausu a dalších velmi důležitých iniciativ, programů a nástrojů, které nabízejí víceúrovňové politiky EU; |
| --- | --- |

52.

| 53. | zavazuje se, že bude ve spolupráci se Společným výzkumným střediskem provádět vzdělávací činnosti s cílem podpořit aktivity misí EU v rámci iniciativ „Věda ve městě“ a „Věda se setkává s regiony“. V této souvislosti bude podporovat iniciativy s rozsáhlým dopadem a bude sdílet výsledky misí EU. Krátkodobá opatření nejsou odpovídající reakcí na řešení toho, co je skutečně nutné. Smysluplnou činností je podpora vytváření sítě regionálních středisek budoucnosti, aby byla stimulována tvořivost a podnikatelský duch, a jejich propojení s Novým evropským Bauhausem, s činností v rámci plnění cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje a s laboratořemi Futures Literacy Labs činnými v rámci UNESCO. Cílem je zajistit krátkodobou i dlouhodobou udržitelnost prováděných iniciativ; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vybízí k prohloubení spolupráce s evropskými sítěmi, které jsou aktivní v oblasti podpory výzkumu, vývoje a inovací při zvládání společenských výzev, jako jsou EUA, EARTO a ERRIN. Kromě toho by každá mise EU měla efektivně spolupracovat se svými tematickými sítěmi, jako jsou CEMR, Eurocities a CPMR. VR velmi intenzivně spolupracuje se všemi těmito sítěmi zainteresovaných stran, aby byl zaručen žádoucí dopad misí EU jakožto nového politického nástroje typu „zdola nahoru“; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdůrazňuje, jak důležité je posílit kapacity regionů a měst pro podávání žádostí o financování misí EU a využívat zkušeností získaných s prováděním rozsáhlých iniciativ financovaných z prostředků EU, jako je evropská síť živých laboratoří (ENoLL), iniciativa Vanguard, digitalizace měst, Otevřená a flexibilní inteligentní města, iniciativa Věda ve městě a Living-in.EU (evropská cesta digitální transformace ve městech a obcích). Zvýší se tím odolnost měst a regionů, jejich schopnost reagovat a jejich aktivní zapojení do evropských reforem a posílí se zapojení občanů po celé EU, což následně znásobí dopad iniciativ EU a zaručí rozsáhlejší a spravedlivější rozdělení zdrojů, aby všude byly vhodnější podmínky pro získávání finančních prostředků ze zdrojů v EU i mimo ni a bylo možné se dostat do čela vývoje; |
| --- | --- |

55.

Doporučení pro jednotlivé mise

| 56. | zdůrazňuje význam spolupráce mezi jednotlivými misemi na všech úrovních správy. VR zdůrazňuje, že všechny mise EU mají jasné společné zaměření, jímž je vynalezení udržitelné inteligentní budoucnosti, což se projevuje například společným vytvářením a řešeními založenými na výzkumu, vývoji a inovacích:






  — | přizpůsobování se změně klimatu: zvládání povodní, lesních požárů a dalších katastrof, řešení vycházející z přírody, zajištění odolnosti kritické infrastruktury vůči změně klimatu, systémy monitorování veškerých dopadů na zdraví obyvatel a varování před nimi; |
| --- | --- | --- |

56.

—

přizpůsobování se změně klimatu: zvládání povodní, lesních požárů a dalších katastrof, řešení vycházející z přírody, zajištění odolnosti kritické infrastruktury vůči změně klimatu, systémy monitorování veškerých dopadů na zdraví obyvatel a varování před nimi;

| — | rakovina: zdraví obecně, zvýšit preventivní opatření zejména prosazováním zdravých životních návyků; |
| --- | --- |

—

rakovina: zdraví obecně, zvýšit preventivní opatření zejména prosazováním zdravých životních návyků;

| — | oceány a vody: ochrana a obnova vodních ekosystémů, omezení znečištění a zajištění klimaticky neutrální modré ekonomiky; |
| --- | --- |

—

oceány a vody: ochrana a obnova vodních ekosystémů, omezení znečištění a zajištění klimaticky neutrální modré ekonomiky;

| — | klimaticky neutrální města: pokrok v průřezových environmentálních, infrastrukturních a průmyslových řešeních, která přispívají ke klimatické neutralitě měst; |
| --- | --- |

—

klimaticky neutrální města: pokrok v průřezových environmentálních, infrastrukturních a průmyslových řešeních, která přispívají ke klimatické neutralitě měst;

| — | půda: předcházení znečištění při využívání půdy a za všech okolností zachování čerstvých a zdravých podzemních vod; |
| --- | --- |

—

půda: předcházení znečištění při využívání půdy a za všech okolností zachování čerstvých a zdravých podzemních vod;

| 57. | navrhuje pro jednotlivé mise EU následující činnosti, jež mají zvýšit jejich dopad: |
| --- | --- |

57.

a)   Přizpůsobování se změně klimatu

VR zdůrazňuje, že mise „Přizpůsobování se změně klimatu“ by měla mít základní obecnou úlohu, zejména pokud jde o prognózy a motivaci všech subjektů v Evropě, aby aktivně přispívaly k misím EU. Měla by se zaměřit na sociální a společenské povědomí a přijetí obecného závazku vytvářet rozsáhlá systematická řešení. Zejména se musí zabývat otázkami souvisejícími s ekologickou transformací v oblasti průmyslu, bydlení a mobility. Ztráty způsobené změnou klimatu již dosahují v průměru 12 miliard EUR ročně. EU by měla provádět makrofiskální analýzy v oblasti klimatu s cílem přesvědčit o důležitosti přijmout opatření v oblasti přizpůsobování se změně klimatu souběžně s jejím zmírňováním. V rámci ochrany obyvatelstva před změnou klimatu je nutné se zabývat rovněž sociálními aspekty a výzvami v oblasti soudržnosti.

b)   Nádorová onemocnění

VR zdůrazňuje význam špičkového světového výzkumu a vybízí výzkumné pracovníky a inovátory, aby v zájmu úspěchu této mise zintenzivnily evropskou a mezioborovou spolupráci zainteresovaných stran. Zdůrazňuje, že je důležité rozšířit očkování proti lidskému papilomaviru, vytvářet biobanky a zajistit přístup k nejinovativnějším léčbám a že je třeba v jednotlivých zemích a regionech šířit osvědčené postupy. Jednou z hlavních výzev jsou rozdíly v přístupu k léčbě rakoviny mezi jednotlivými členskými státy a regiony EU i v rámci nich a také rozdíly z hlediska kvality života pacientů. Lepší přístup ke včasnému screeningu, novým diagnostickým nástrojům a inovativním léčbám rakoviny v členských státech a regionech EU má proto zásadní význam a vyžaduje investice do infrastruktury, vybavení, digitální transformace zdravotní péče, pracovníků ve zdravotnictví a nových modelů péče. Další problém tkví v přístupu k cenově dostupné léčbě a léčivým přípravkům a také v kvalitě individuální péče poskytované pacientům a v sociálních inovacích určených k podpoře poskytované pečujícím osobám.

c)   Obnova našich oceánů a vod do roku 2030

VR zdůrazňuje, že obnova zdravých oceánů a vod a zabezpečení pitné vody představují z krátkodobého i dlouhodobého hlediska osudové globální otázky. Problém znečištění lze vyřešit pouze tak, že bude kladen důraz na mezinárodní rozměr: otázka přímořských oblastí, jako je Středomoří, Atlantik, Baltské moře, Černé moře a povodí Dunaje a prohloubení spolupráce mezi regiony. Zvláštní pozornost je třeba věnovat arktické oblasti. VR požaduje, aby problematika moří a vod představovala v rámci úsilí o oživení evropského projektu novou společnou prioritu. Zdůrazňuje, že pro misi je podstatné zaměřit se konkrétně na výzkum a technologie čisté vody, na účinnější zásobování a na modrou oceánskou ekonomiku, přičemž je třeba klást důraz na podnikání, udržitelný cestovní ruch, dekarbonizaci námořní dopravy a na obnovitelnou energii z moří. Vzniknou tak nové rozsáhlé příležitosti pro přeshraniční a inovativní obchodní spolupráci. VR upozorňuje na skutečnost, že je zapotřebí přimět města a regiony k budování evropských sítí, které by propojily ucelené místní systémy námořních inovací s hodnotovými řetězci a vytvářely inovace v námořním odvětví.

d)   Inteligentní města neutrální z hlediska klimatu

VR zdůrazňuje, že Evropa potřebuje aktivní průkopnická města, jež budou spoluvytvářet nová naléhavá řešení a sdílet výsledky svých experimentů s ostatními. Je třeba zapojit a podporovat všechna města a všechny regiony v celé Evropě. Průkopnická města by měla fungovat jako inovační centra, jež spoluvytvářejí přenositelná a přímo využitelná řešení, která lze rozšířit na všechna ostatní evropská města v rámci jejich přechodu na klimatickou neutralitu do roku 2050. Evropská komise by měla vytvořit širší seskupení měst, která se přihlásila, ale nebyla vybrána, aby tato města mohla různými způsoby využívat pokroku a výsledků průkopnických měst, včetně přímého uplatňování přenositelných řešení. V dodatku k plánu provádění této mise jsou uvedeny již existující úspěšné programy a projekty či související „zelené iniciativy“. Získané poznatky by měly být východiskem pro vypracování víceúrovňových plánů dosažení klimatické neutrality měst. Měly by se vytvářet transformační komunity za účasti mnoha subjektů, které budou mít k dispozici společné nástroje, aby jednotlivé komunity nemusely jednat samostatně. VR zdůrazňuje, že příprava klimatických smluv pro města ze strany zúčastněných měst je proces řízený poptávkou, jenž by měl umožňovat místní řešení, potřebuje však výraznou podporu na vnitrostátní i regionální úrovni.

e)   Dohoda o půdě pro Evropu

VR zdůrazňuje, že ke splnění cílů mise „Dohoda o půdě pro Evropu“, jež zahrnuje všechny typy využívání půdy, a k prozkoumání nových možností, jak provést ambicióznější reformu SZP EU, je zapotřebí systémové uvažování a řízení transformace pomocí nástrojů, včetně výzkumu, vývoje a inovací a vzdělávání Pro úspěch této mise je rozhodující, aby byly v zájmu rozšíření uhlíkového zemědělství a rozsáhlejšího ukládání uhlíku v lesích přepracovány systémy zemědělské výroby a zakládány nadnárodní klastry živých laboratoří. Nezbytnými opatřeními ve venkovských oblastech i ve městech je podpora biologické rozmanitosti a upřednostňování ekologických lesních produktů a udržitelných potravin z místních zdrojů ze strany občanů. Dalším zásadním bodem je otázka, jak v rámci podpory cílů této mise zatraktivnit lesnické činnosti a zajistit jejich hospodářskou udržitelnost, aniž by přestaly být lukrativní.

Úloha VR při podporování evropské i celosvětové transformace

| 58. | poukazuje na to, že lidé žijí a pracují ve městech a regionech a že by se všechny mise EU měly soustředit na lidi, počínaje podniky, akademickou obcí a vládními orgány až po jednotlivé občany všech věkových skupin a ze všech prostředí. VR, Společné výzkumné středisko a další příslušní aktéři znají různé účinné a osvědčené technologie pro účast občanů, od rozvoje podnikavosti až po kempy společenských inovací, které lze uplatňovat za účelem zajištění účasti občanů; |
| --- | --- |

58.

| 59. | je připraven oslovit místní komunity s cílem zvýšit povědomí o misích EU jako takových a pomoci jim oslovit evropské občany a podniky; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zdůrazňuje, že mise EU budou úspěšné pouze tehdy, bude-li se klást důraz na odstranění digitálních a inovačních nerovností v Evropě a propastných rozdílů v míře inovací mezi Evropou a USA. Středem pozornosti musejí být ambiciózní, konkrétní a inkluzivní reálná opatření využívající výsledků vývoje, výzkumu a inovací; |
| --- | --- |

60.

| 61. | zdůrazňuje, že pro úspěch misí EU jsou nutné inovace v oblasti výzkumu, vývoje a inovací. To znamená nová plošná řešení, která zajistí doplňkovost a podpoří součinnost s rámcovými programy Unie pro výzkum a inovace a dalšími unijními i světovými programy a finančními prostředky. Novým krokem je testování systému sítí ERAHubs, což by mělo vést k propagování využívání všech příslušných iniciativ EU v oblasti výzkumu, vývoje a inovací coby klíčové součásti regionální tvorby politik; |
| --- | --- |

61.

| 62. | upozorňuje na skutečnost, že díky provádění misí EU bude podpořena vůdčí úloha obcí a regionů v EU i v celosvětovém měřítku. VR by měl při posilování úlohy měst a regionů v rámci Paktu starostů a primátorů a dalších globálních sítí vytvářet synergie mezi misemi EU a aktivitami a kampaněmi OSN „Race to Zero“ a „Race to Resilience“ prováděnými v rámci plnění cílů udržitelného rozvoje. Posílení celosvětového vedoucího postavení měst a regionů z EU může rovněž podpořit úsilí VR o formální uznání orgánů na nižší než celostátní úrovni v rámci UNFCCC a při přípravě na konferenci COP27; |
| --- | --- |

62.

Shrnutí rozhodujících faktorů úspěchu

| 63. | připomíná, že Evropa musí do budoucnosti posílit svou konkurenceschopnost na celosvětové úrovni na základě znalostí, celoevropských partnerství, schopností a vloh, tj. musí zaujmout inkluzivní přístup a zapojit všechny. Evropa má příležitost převzít celosvětové vedoucí postavení při provádění společných opatření za účelem dosažení cílů udržitelného rozvoje a boje proti změně klimatu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | zdůrazňuje, že pro mise EU jsou klíčová konkrétní opatření. Pro hledání nových řešení a zjišťování nejlepších způsobů postupu má zásadní význam výzkum. K dosažení výsledků jsou nezbytné vhodné aplikace. Mise EU budou úspěšné pouze tehdy, budou-li pro ně vytvořeny vhodné místní podmínky. To se netýká pouze technologií a výzkumu, ale v prvé řadě také přístupu zaměřeného na člověka a na rozvíjení dovedností, zvládání místních rizik a zajištění přístupu k nejlepším zdrojům v celé Evropě. V zájmu spoluvytváření udržitelných řešení mají při inovacích zásadní význam aspekty týkající se lidí; |
| --- | --- |

64.

| 65. | konstatuje, že mise EU jsou nezbytné pro podporu transformace Evropy v ekologičtější, zdravější, inkluzivnější a odolnější kontinent. V zájmu splnění ambiciózních cílů musí každá mise EU fungovat jako rozsáhlé portfolio opatření. Tato evropská portfolia musí být uspořádána na základě komplexních portfolií opatření organizovaných na regionální a místní úrovni, včetně integrovaných výzkumných projektů, politických a legislativních opatření a místních prováděcích činností; |
| --- | --- |

65.

| 66. | důrazně poukazuje na nutnost spolufinancovat a podporovat města a regiony při jejich každodenní práci na vytváření hodnot a učení na základě srovnávání s cílem šířit osvědčené postupy a nejlepší opatření pro dobré životní podmínky občanů v jejich každodenním životě. Úlohou demonstračních komunit je působit jako průkopníci, vývojáři a hlavní testeři systémových změn pro všechny ostatní; |
| --- | --- |

66.

| 67. | je připraven spolupracovat s misemi EU s cílem zajistit, aby byly procesy referenčního srovnávání a učení na základě srovnávání mezi demonstračními městy a regiony a ostatními přitažlivé. Finanční nástroje musí být flexibilní a inovativní a musí podporovat skutečné zájmy měst a regionů; |
| --- | --- |

67.

| 68. | zdůrazňuje, že hlavní otázkou je to, jak se města a regiony naučí organizovat nezbytné činnosti a jak tyto činnosti přilákají soukromé průmyslové a jiné investice. Síť ERAHubs v ideálním případě zajistí, aby se místní a regionální ucelené systémy v oblasti výzkumu, vývoje a inovací staly nedílnou součástí příslušného celoevropského systému; |
| --- | --- |

68.

| 69. | požaduje lepší společenskou a technologickou předvídatelnost a intenzívnější spolupráci, neboť jsou to zásadní faktory úspěchu, které umožní urychlit průmyslové a jiné investice nezbytné k dosažení uhlíkové neutrality a dalších cílů misí EU. Politika soustředící se na mise je ideálním prostředkem k posílení rozměru „zdola nahoru“ v rámci jedinečného systému víceúrovňové správy EU a členské státy si mohou a budou aktivně vyměňovat získané poznatky. Cíle misí EU musí být více zohledněny při přípravě budoucích právních předpisů a zapracovány do nich. Jako příklad lze uvést stanovení ceny uhlíku a balíček „Fit for 55“; |
| --- | --- |

69.

| 70. | zdůrazňuje, že do misí EU je třeba začlenit nejnovější pokyny a plány EU v oblasti průmyslové a inovační politiky a nezbytné nové vědecké a technologické poznatky a inovace a je nutné je rozvíjet a přenášet do reálných řešení a praxe prostřednictvím účinných opatření v oblasti řízení znalostí přístupem „zdola nahoru“ a dalších opatření; |
| --- | --- |

70.

| 71. | uznává, že digitální platformy misí EU jsou nezbytné k rychlejšímu předávání a řízení poznatků, k podpoře virtuální spolupráce a navazování kontaktů za účelem vytváření nových partnerství, ke zjednodušení postupů financování atd. Musí být vytvářeny ve spolupráci se zástupci měst a regionů; |
| --- | --- |

71.

| 72. | závěrem konstatuje, že pro úspěch misí EU mají rozhodující význam nové náležité a účinné pracovní postupy, které musí zohledňovat poznatky získané z iniciativy Open Innovation 2.0, různých iniciativ čtverné šroubovice a řady dalších, při současném společném zavádění atraktivní participativní správy nové generace. Je nutné zapojit celou škálu skupin obyvatelstva od mladých lidí po starší osoby. Při činnostech prováděných v rámci misí by měly být zohledněny různé aspekty, které jsou typické pro různé generace, a měly by být zaváděny inovativní a odpovědné postupy k dosažení angažovanosti nezbytné k zajištění udržitelné budoucnosti Evropy. |
| --- | --- |

72.

V Bruselu dne 27. dubna 2022.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Plenární zasedání VR dne 27. ledna 2022, Usnesení Přispění místních a regionálních orgánů ke Konferenci o budoucnosti Evropy (Úř. věst. 270, 13.7.2022, s. 1).

1

(2)  Plenární zasedání VR ve dnech 1. a 2. prosince 2021, usnesení k pracovnímu programu Evropské komise na rok 2022 (Úř. věst. C 97, 28.2.2022, s. 1).

2

(3)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o evropských misích – COM(2021) 609 final.

3

(4)  European Research Area Policy Agenda – Overview of actions for the period 2022-2024, Evropská komise, 2021.

4

(5)  Stanovisko VR Horizont Evropa – 9. rámcový program pro výzkum a inovace (COR-2018-03891) (Úř. věst. C 461, 21.12.2018, s. 79).

5

(6)  Zpráva o strategickém výhledu z roku 2021 (COM(2021) 750 final).

6

(7)  Nový EVP pro výzkum a inovace (COM(2020) 628 final).

7

(8)  Nový EVP pro výzkum a inovace (COM(2020) 628 final).

8

(9)  Stanovisko VR Vytvoření Unie odolné vůči změně klimatu – nová strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu, přijaté na plenárním zasedání dne 1. července 2021 (Úř. věst. C 440, 29.10.2021, s. 42).

9

(10)  Energy Technology Perspectives, IEA, 2020.

10

---

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 301/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 301/33

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Úřad pro připravenost a reakci na mimořádné situace v oblasti zdraví

(2022/C 301/06)

| Zpravodaj: | Christophe CLERGEAU (FR/SES), člen rady regionu Pays de la Loire |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Christophe CLERGEAU (FR/SES), člen rady regionu Pays de la Loire

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

Obecné připomínky

| 1. | Evropský výbor regionů připomíná, že jeho předseda vyzval v březnu 2020 Evropskou komisi a členské státy k vytvoření evropského mechanismu v oblasti zdraví (1) a že pak VR v témže roce vypracoval stanovisko Mechanismus EU pro případy zdravotní nouze (2), v němž tento návrh rozvedl. Poukazuje na to, že Komise ve svém sdělení COM(2021) 576 z tohoto stanoviska čerpala. |
| --- | --- |

1.

Diskuse o zřízení Úřadu pro připravenost a reakci na mimořádné situace v oblasti zdraví (HERA) probíhají v době, kdy se nadále potýkáme s pandemií COVID-19 a kdy je tudíž o to více zapotřebí, aby Evropská unie věnovala otázkám zdraví stěžejní pozornost. Zřízení úřadu HERA má však širší smysl, který se týká veškerých rizik pro lidské zdraví, rozsáhlé a/nebo přeshraniční povahy, a to jak ve fázi přípravy na krize, tak i při jejich řešení, k nimž je třeba přidat rovněž výzvy spojené s prevencí a odolností společnosti a území. To vše v širším kontextu války na Ukrajině, jež má obrovský dopad na zdravotní služby, infrastrukturu a přeshraniční spolupráci, které již značně zatížila a oslabila nejhorší fáze pandemie COVID-19.

| 2. | Evropský výbor regionů podporuje zřízení úřadu HERA jakožto orgánu, který bude zajišťovat připravenost na zdravotní krize a jejich řešení. Zároveň je ovšem třeba mít na paměti, že primární odpovědnost za prevenci, veřejné zdraví, zdravotní péči, připravenost na krize a řešení krizí nesou členské státy a že důležitou roli hrají rovněž regiony, poněvadž dvě třetiny členských států EU mají různě organizované decentralizované zdravotnické systémy. VR zdůrazňuje, že k ochraně obyvatelstva je nutné přistupovat komplexně. Činnost Komise v tomto ohledu je však i nadále nejednotná a související rozhodnutí jsou přijímána na mnoha různých místech. Dále VR upozorňuje na to, že Unie musí jednotlivým státům a regionům poskytovat podporu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bez ohledu na příčinu vzniku představují zdravotní krize nebezpečí pro obyvatelstvo, na které mají velice nerovnoměrný dopad. Mohou ale také ohrozit samotnou evropskou integraci, pokud na ně EU nedokáže reagovat rychlým, účinným, soudržným a solidárním způsobem. Krize způsobená pandemií COVID-19 podrobila zkoušce solidaritu mezi Evropany, integritu vnitřního trhu a spolupráci v rámci schengenského prostoru. Podle Evropského výboru regionů tato krize rovněž ukázala, že cílů Unie týkajících se zdravotní bezpečnosti a ochrany obyvatelstva „nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy na úrovni ústřední, regionální či místní“ (3), a že je tudíž v souladu se zásadou subsidiarity, aby se Unie v této oblasti výrazněji angažovala. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Řízení systémů v oblasti zdraví a poskytování péče je sice v působnosti členských států, nicméně Evropská komise hraje důležitou roli při zajišťování ochrany zdraví obyvatelstva a fungování jednotného trhu, a to v souladu se Smlouvami, v nichž byla ochrana zdraví obyvatelstva označena za jeden ze základních požadavků a které Evropské komisi svěřují úkol chránit unijní acquis. Tento krok je třeba podniknout v úzké spolupráci s členskými státy a je rovněž opodstatněné, aby se aktivně zapojil Evropský parlament. Evropský výbor regionů má v úmyslu se do této diskuse aktivně zapojit, a to především proto, že v krizových situacích mají opatření přijímaná na místní úrovni zásadní význam pro zajištění ochrany obyvatelstva, dále pak z toho důvodu, že řada regionů má v oblasti zdraví značné pravomoci, a také s ohledem na to, že při zavádění protiopatření k překonání krize hraje mimořádnou roli podpora inovací a průmyslu ze strany regionů. |
| --- | --- |

4.

Působnost úřadu HERA, jeho řízení a postupné posílení jeho úlohy

| 5. | Evropský výbor regionů podporuje velmi široké pole působnosti, které pro úřad HERA navrhuje Komise, a to při respektování pravomocí jiných stávajících orgánů (4). Úřad HERA se totiž bude muset zabývat hrozbami pro lidské zdraví, které mohou vzniknout přirozeně, náhodně nebo úmyslně (mj. v důsledku teroristických činů) a mohou být způsobeny například pandemií, environmentálními faktory nebo mohou být biologického, jaderného či neznámého původu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Evropský výbor regionů zdůrazňuje, že široké je nejenom pole působnosti úřadu HERA, ale také spektrum jeho činností. Bude totiž mít za úkol identifikovat a analyzovat rizika před vypuknutím krizí, iniciovat preventivní opatření, zvyšovat schopnost společnosti a území vypořádat se s krizemi, vypracovávat scénáře řešení krizí s odpovídajícími opatřeními, posilovat ekosystém v oblasti průmyslu a výzkumu a inovací, aby bylo možné navrhovat a zavádět vhodná protiopatření, a zajišťovat, aby tato protiopatření byla k dispozici ve všech městech a regionech Unie a všem občanům. |
| --- | --- |

6.

| 7. | S ohledem na to, o jak obrovské výzvy jde, se Evropský výbor regionů obává, že úřad HERA nebude schopen plnit své úkoly. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Rozhodnutí zřídit úřad HERA coby jeden z interních útvarů Komise je nutné vnímat jako pragmatický krok, který má umožnit rychlý postup a optimální koordinaci různých činností Komise. Mělo by se však jednat pouze o dočasné řešení, které bude v patřičnou chvíli přezkoumáno. Skutečnost, že půjde o jeden z interních útvarů Komise, nesmí komplikovat nábor vysoce kvalifikovaných odborníků, kteří budou pro zajištění připravenosti na zdravotní krize a jejich řešení zapotřebí. Je důležité zaručit, aby se tento úřad mohl v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality rozhodovat samostatně, což je bezpodmínečně nutné, má-li zcela nezávisle analyzovat rizika a neprodleně přijímat nezbytná opatření na ochranu lidských životů. |
| --- | --- |

8.

| 9. | V akčním plánu na rok 2022, který byl zveřejněn 10. února, byl stanoven roční rozpočet ve výši 1,3 miliardy EUR, což je sice pozitivní, ale nesouhlasí to se skutečností, že úřad HERA má mít na období šesti let k dispozici 6 miliard EUR. Při bližším pohledu na tento roční rozpočet je patrné, že podstatnou část v něm zaujímají prostředky na nákup protiopatření a vytváření a řízení evropských zásob (675,5 milionu EUR) – aniž by byl ovšem zmíněn dopad na financování jiných opatření v oblasti civilní ochrany na evropské úrovni –, prostředky na podporu nových výrobních kapacit (160 milionů EUR) a prostředky na výzkumné programy v rámci programu Horizont Evropa (350 milionů EUR), které ve většině případů nejsou nové. Na opatření v oblasti předvídání rizik a uzpůsobení zdravotnických systémů tedy zbývá pouze 100 milionů EUR. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Třetí nedostatek se týká řízení úřadu HERA. Toho se budou účastnit výhradně Komise a členské státy. Evropský parlament bude mít pouze úlohu pozorovatele a na činnosti stálých orgánů úřadu HERA se nebudou moci podílet zainteresované strany, města, regiony ani subjekty občanské společnosti. Takovýto systém řízení není adekvátní a ani účinný – připravenost na krize a řešení krizí totiž vyžaduje zapojení řady různých aktérů a využití celé škály dovedností. Města a regiony, různé kategorie zdravotnických pracovníků, organizace sdružující pacienty, další významné subjekty z oblasti vědy a výzkumu, nevládní organizace zabývající se otázkami zdraví a solidarity – ti všichni hrají při úspěšném překonávání krizí zcela zásadní roli, a musí být tudíž plně zohledněni. Mělo by být přinejmenším zajištěno, aby byly různé zainteresované strany stálými členy poradního sboru, který by měl mít možnost adresovat vedení úřadu HERA doporučení a podílet se na různých oblastech činnosti tohoto úřadu. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Evropský výbor regionů uznává přednost pravomocí na vnitrostátní úrovni a také zásadní význam činnosti, kterou společně odvádějí Komise a členské státy. Vyzývá však Komisi a Radu, aby opětovně začaly uplatňovat otevřenou a inkluzivní metodu koordinace se zainteresovanými stranami a bez ohledu na právní úvahy přiznaly zástupcům místních a regionálních orgánů a Evropskému parlamentu náležitou úlohu. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Zdá se, že z operačního hlediska bude činnost úřadu HERA zaměřena na zajištění lékařských protiopatření. Při řešení krizí však sehrává roli množství dalších aspektů, zejména co se týče prevence a civilní ochrany. Evropský výbor regionů je toho názoru, že pojem protiopatření by měl zahrnovat veškeré léčivé přípravky a farmaceutické výrobky, včetně v nich obsažených účinných látek, a dále všechna antibiotika, očkovací látky, testovací a diagnostické prostředky, zdravotnické prostředky a potřeby, osobní ochranné prostředky, vybavení nemocnic a měst a regionů, ale také informační systémy a systémy monitorování infekčních onemocnění a nově se objevujících kontaminujících látek. Všechny tyto zdroje jsou totiž nezbytné k tomu, aby bylo možné překonat krizi a ochránit obyvatelstvo a jeho zdraví. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Žádá, aby byla stejná pozornost věnována zvyšování odolnosti společnosti a rozvíjení společné kultury v oblasti zvládání krizí a katastrof. V této souvislosti je třeba výrazněji podpořit mechanismus civilní ochrany Unie, jehož rozpočet se vytvořením úřadu HERA nesmí snížit. Skutečnost, že v názvu úřadu HERA figuruje výraz „mimořádné situace“, nesmí vést k nejasnostem ani k duplikaci opatření pro řešení krizí, která jsou již k dispozici v rámci uvedeného mechanismu, jehož stěžejním prvkem je Středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události (ERCC) fungující v rámci Komise. Je nezbytné velmi úzce tyto dva nástroje Komise koordinovat, jednoznačně vymezit jejich úkoly a v budoucnu je případně vzájemně přiblížit. Je rovněž nutné vymezit činnost úřadu HERA ve vztahu k opatřením stanoveným v přepracovaném právním aktu o přeshraničních zdravotních hrozbách, který je nyní projednáván v Radě a Evropském parlamentu, a také ve vztahu k úkolům Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMA) a především k úkolům Evropského střediska pro kontrolu a prevenci nemocí (ECDC). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Zcela prvořadý význam má vypracování víceletého strategického plánu pro úřad HERA, do něhož je nutné zapojit také Evropský parlament, města, regiony a zainteresované strany. V tomto plánu musí být stanoveno, kolik prostředků bude úřad HERA k účinnému plnění svých četných úkolů potřebovat, jakými kroky bude postupně posilována jeho úloha a které ukazatele budou používány k monitorování. Ve strategickém plánu musí být rovněž uvedeno, pomocí jakých mechanismů bude úřad HERA spolupracovat s ostatními intervenčními nástroji EU, mj. s Evropskou agenturou pro léčivé přípravky (EMA), Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) a mechanismem civilní ochrany, a jakým způsobem by mohly být i tyto nástroje posíleny, aby mohly v koordinaci s úřadem HERA plně sehrát svou úlohu. |
| --- | --- |

14.

Příprava Evropy na krize a katastrofy a účinná ochrana veškerého obyvatelstva ve všech městech a regionech Unie

| 15. | Ze zkušeností získaných během pandemie COVID-19 vyplývá, že účinný postup může zajistit pouze společná reakce na evropské úrovni, kterou je třeba uzpůsobit rozdílným potřebám a podmínkám jednotlivých členských států, regionů a obcí. Úřad HERA musí rovněž usilovat o dosažení vysokých a jednotných evropských ambicí, pokud jde o ochranu obyvatelstva v případě krize. V souvislosti s probíhající pandemií COVID-19 totiž vyšlo najevo, že v přístupu ke zdravotní péči a k očkovacím látkám existují územní a sociální nerovnosti, které oslabují reakci na zdravotní krize a vystavují nebezpečí celou Evropu. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Evropský výbor regionů má za to, že by úřad HERA měl prozkoumat zranitelnost jednotlivých území a obyvatelstva v případě zdravotních krizí. Při této analýze musí zohlednit dostupnost zásob v celé Evropě a operační kapacitu, aby bylo možné pomoci všem obyvatelům, v první řadě pak těm, jejichž zdraví je nejvíce ohroženo nebo kteří žijí ve vyloučení a v chudobě. Musí při ní posoudit také schopnost systémů zdravotní péče, nemocnic a jiných zdravotnických zařízení navýšit při vypuknutí krize kapacitu, aby mohly v maximální možné míře zachovat plánované zákroky a zároveň se postarat o další pacienty v důsledku krize. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Evropský výbor regionů tudíž považuje za naprosto nezbytné, aby úřad HERA v partnerství s dalšími příslušnými orgány EU sestavil srovnávací přehled zranitelných míst v oblasti zdravotní bezpečnosti a spolu s členskými státy a regiony vypracoval programy pro řešení mimořádných situací různého druhu a pro zátěžové testování zdravotnických systémů. Na základě výsledků těchto zátěžových testů by pak Komise a Rada měly pro jednotlivé členské státy a regiony formulovat doporučení týkající se posílení jejich zdravotnických systémů, reakceschopnosti na jednotlivých územích a v oblasti zdraví a v případě potřeby zajištění stejné míry ochrany pro jednotlivé skupiny obyvatelstva. Jejich plnění pak bude třeba monitorovat. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Úřad HERA by měl rovněž přispívat k rozvoji programů v rámci programu Horizont Evropa zkoumajících to, jak pomoci nejzranitelnějším skupinám obyvatelstva (například osobám žijícím v chudobě a ve vyloučení, menšinám, uprchlíkům, ženám, které se staly oběťmi násilí, starším lidem, osobám se zdravotním postižením nebo osobám s komorbiditami). V průběhu pandemie COVID-19 se totiž ukázalo, že právě tyto skupiny zasahují zdravotní krize mnohdy nejvíce. V rámci těchto programů bude třeba se konkrétně zaměřit také na problém nerovného přístupu ke zdravotní péči, se kterým se potýkají starší osoby, na duševní zdraví dětí a mladých lidí, na doplňkovost nemocniční a komunitní zdravotní péče a na zavádění inovací (zejména inovací digitálních) v rámci organizace zdravotnických systémů. V těchto programech musí být vždy uplatňován genderový přístup, díky němuž bude možné náležitě zohlednit potřeby žen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Stěžejním úkolem je připravit obyvatelstvo na budoucí katastrofy a epidemie, k čemuž musí úřad HERA napomoci. Na evropské úrovni je mimoto zapotřebí posílit a koordinovat programy pro zajištění prevence v oblasti veřejného zdraví, pro podporu zdraví, pro odstranění digitální propasti a pro boj proti dezinformacím. Tato opatření v oblasti zdravotní prevence musí být začleněna do všech veřejných politik. Činnost úřadu HERA musí být součástí ambicióznější evropské politiky v oblasti prevence stanovené v programu EU pro zdraví. Ten je třeba posílit a lépe v něm zohlednit také problematiku duševního zdraví, zdravotního postižení a boje proti chronickým onemocněním. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Je rovněž nezbytné provézt výzkum a vyvodit konkrétní poznatky z krize COVID-19 a z války na Ukrajině. Je tudíž třeba uskutečnit opatření s cílem zajistit, aby byly systémy zdravotní péče schopny rychle reagovat a aby bylo možné urychleně v praxi zavést protiopatření (modulární nemocnice, mobilní a zjednodušené zdravotnické prostředky, mobilní zdravotnické jednotky, menší očkovací centra, zajištění dostatku kvalifikovaných zdravotnických pracovníků apod.). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Bude nutné věnovat zvláštní pozornost specifickým problémům, s nimiž se potýkají odlehlé venkovské oblasti, horské oblasti a nejvzdálenější regiony. Je však třeba poukázat na to, že opatření tohoto druhu nejsou v pracovním programu úřadu HERA na rok 2022 téměř vůbec zahrnuta. Evropský výbor regionů to pokládá za politováníhodné a žádá, aby to bylo v roce 2023 napraveno. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Evropský výbor regionů se domnívá, že žádný z těchto kroků nijak nenarušuje pravomoci členských států, nýbrž nabízí každému státu naopak příležitost, jak v koordinaci s regiony účinněji ochránit své obyvatele. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Pro zvládání budoucích krizí by mohla být užitečná hloubková analýza, kterou by vypracovala Evropská komise a jež by se týkala výdajů, které byly během pandemie vynaloženy na zdravotní péči z Fondu soudržnosti a Nástroje pro oživení a odolnost. Komise by mohla v této analýze poukázat na osvědčené postupy používané na celostátní, regionální a místní úrovni, které by se daly využít při navrhování budoucích opatření pro předcházení zdravotním krizím a pro jejich řešení. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Evropský výbor regionů požaduje, aby byl k výdajům spojeným s posilováním systémů zdravotní péče a přípravou na krize, které se nevyhnutelně zvýší, uplatňován v rámci evropského semestru zvláštní přístup a aby byly v návaznosti na investiční iniciativu pro reakci na koronavirus za všech okolností způsobilé k podpoře z fondů politiky soudržnosti. Vyjadřuje znepokojení nad tím, že výdaje související se zdravím prozatím představují jen velmi malou část plánu na podporu oživení. Žádá, aby byla ve větší míře podporována odolnost a vybavenost měst a regionů v oblasti zdraví a civilní ochrany. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Evropský výbor regionů připomíná, že města a regiony se musí společně s Unií a členskými státy aktivně podílet na rozvíjení těchto nových přístupů k ochraně obyvatelstva. To platí ještě více v případě, kdy mají v oblasti zdraví konkrétní pravomoci a spravují systém nemocnic a zdravotní péče. V souladu se zásadou aktivní subsidiarity je nutné uznat tuto úlohu na vnitrostátní a evropské úrovni; |
| --- | --- |

25.

Poučení z války na Ukrajině

| 26. | Evropský výbor regionů je potěšen tím, že se úřad HERA zapojil do očkovací kampaně zaměřené na ukrajinské uprchlíky v EU a že podporuje mechanismus civilní ochrany Unie, v jehož rámci jsou s pomocí farmaceutického průmyslu a ministerstev zdravotnictví zajišťovány dodávky vakcín pro očkování dětí a dalších nezbytných zdravotnických potřeb. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Evropský výbor regionů se domnívá, že válka na Ukrajině nám jasně připomněla, že Evropa musí být připravena na nejrůznější krize. Vypuknutí ozbrojeného konfliktu v bezprostředním sousedství EU bylo stejně nenadálé jako příchod pandemie COVID-19 na její území. Tato válka má – zejména ve střední a východní Evropě – stále výraznější dopad na systémy zdravotní péče, který je třeba bedlivě sledovat, aby nenastal kolaps. Je zapotřebí urychleně rozvinout analytické a prognostické kapacity úřadu HERA, aby případná další katastrofa nezastihla Evropskou unii nepřipravenou. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Znovu tudíž zdůrazňuje, že je nutné zaměřit se prioritně na to, aby byla ve všech členských státech a regionech EU posílena schopnost systémů zdravotní péče rychle se přizpůsobit v případě nepředvídaných událostí. O to důležitější tedy teď je sestavit srovnávací přehled zranitelných míst v oblasti zdravotní bezpečnosti a vypracovat programy pro zátěžové testování zdravotnických systémů. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Evropský výbor regionů upozorňuje na rizika spojená s ozářením v důsledku možného poškození civilní jaderné infrastruktury a s přerušením léčby chronických onemocnění, mj. rakoviny a AIDS (Ukrajina patří k zemím s nejvyšším výskytem tohoto onemocnění v Evropě). I ta by totiž mohla mít dopad na zdravotnické systémy v hostitelských zemích. |
| --- | --- |

29.

| 30. | V důsledku války na Ukrajině přicházejí do EU miliony neočkovaných osob. Proto je nezbytné posílit mezinárodní spolupráci s cílem zajistit přístup k protiopatřením, zejména pak k očkovacím látkám, a to především v našem sousedství. Evropský výbor regionů je tedy znepokojen tím, že tato opatření zaujímají v pracovním programu úřadu HERA na rok 2022 jen nepatrné místo. |
| --- | --- |

30.

Využívání politiky v oblasti průmyslu a zadávání veřejných zakázek ve prospěch zdraví

| 31. | Evropský výbor regionů vítá iniciativy, které byly přijaty od začátku krize s cílem zajistit rychlejší dostupnost protiopatření, a také návrh nařízení Rady o opatřeních k řešení krize. Domnívá se však, že stávající návrhy ještě nepostačují k tomu, aby bylo možné účinně se připravit na zdravotní krize. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Evropský výbor regionů zdůrazňuje, že před vypuknutím krizí hraje důležitou roli průmyslová a inovační politika a že je bezpodmínečně nutné vytvořit nový regulační a akční rámec, aby mohla EU v oblasti zdraví dosáhnout soběstačnosti a byla schopná průmyslově vyrábět výrobky, které vzejdou z výzkumného a inovačního procesu. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Evropský výbor regionů je toho názoru, že si EU musí vytvořit podmínky pro to, aby byla na svém území schopná vyrábět „klíčová“ protiopatření, která se při řešení různých druhů krizí do velké míry shodují. K tomu, aby bylo možné vyrábět v Evropě tyto léčivé přípravky, včetně v nich obsažených účinných látek, a také zdravotnické prostředky, testovací a diagnostické prostředky a „základní“ vybavení, je zcela nezbytné uplatňovat proaktivní politiku v oblasti zadávání veřejných zakázek, v jejímž rámci bude možné pokrýt případné vyšší pořizovací náklady. V současnosti není z ničeho patrné, jakým způsobem mohou evropská pravidla a zásady postupu přispět k dosažení tohoto cíle, který má přitom zásadní význam. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Vyjadřuje hluboké znepokojení nad obtížnou situací mnoha podniků, jež na začátku krize z podnětu veřejných orgánů investovaly, aby pomohly zajistit nedostávající se zboží, které je však dnes namísto od nich nakupováno ve třetích zemích. Domnívá se, že z této krize nebyla vyvozena ponaučení a že je nutné se touto otázkou neprodleně zabývat. V první řadě žádá, aby byly při vytváření a doplňování strategických zásob na vnitrostátní i evropské úrovni pokud možno používány výrobky, které byly vyrobeny v Evropě. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Evropský výbor regionů tudíž vyzývá Evropskou komisi, aby zvážila a navrhla odpovídající legislativní rámec, na jehož základě bude možné se odchýlit od pravidel státní podpory a zadávání veřejných zakázek, zejména co se týče „klíčových“ protiopatření. V oblasti zdraví by mělo být popřípadě možné realizovat podobnou iniciativu, jaká momentálně probíhá v oblasti polovodičů (evropský akt o čipech). |
| --- | --- |

35.

| 36. | Tento nový právní rámec by měl zmírnit pravidla zadávání veřejných zakázek, zejména těch na inovativní řešení, zpřísnit kontrolu zahraničních investic a umožnit poskytování dostatečně rozsáhlé přímé podpory, aby bylo možné účinně přispět k urychlení fáze vývoje zdravotnických inovací (například očkovacích látek) a jejich uvedení na trh. EU totiž v současnosti z právních důvodů nemůže podnikat stejné kroky jako Spojené království nebo USA, což ohrožuje její přístup k očkovacím látkám. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Evropský výbor regionů se znepokojením konstatuje, že bylo promarněno hodně času. Vyjadřuje politování nad tím, že spolu se zveřejněním pracovního programu úřadu HERA na rok 2022 nebyla zahájena odpovídající iniciativa. Vyzývá Komisi, aby co nejdříve předložila návrh Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Evropský výbor regionů bere na vědomí nejnovější pokrok, jehož bylo dosaženo z hlediska strukturace výzkumu a inovací v oblasti připravenosti na zdravotní krize. Francouzské předsednictví jednoznačně podporuje významný projekt společného evropského zájmu, který má podpořit inovace v různých segmentech zdravotnického průmyslu, a posílit tak průmyslovou politiku a strategickou pozici Unie v tomto odvětví. Mimoto zahájila Komise v dubnu 2021 konzultace s cílem navázat v rámci pracovního programu Horizont Evropa na období 2023–2024 evropské partnerství mezi subjekty veřejného sektoru, které by bylo zaměřeno na otázky připravenosti na pandemie a koordinovalo by výzkumné činnosti členských států. V současnosti však neexistuje rámec, který by zajistil soulad mezi veškerými opatřeními programu Horizont Evropa, jež mohou být využity při plnění úkolů úřadu HERA, a vyčleněnými prostředky, které činí pouze 1,7 miliardy EUR, ačkoli v předcházejících dvou rámcových programech byly na výzkum týkající se pandemií a očkovacích látek uvolněny 4 miliardy EUR. Evropský výbor regionů proto žádá, aby:






  — | byla zřízena vědecká rada úřadu HERA, která by měla pluralitní charakter a na jejíž činnosti by se podílely zainteresované strany. Tato rada by měla za úkol stanovit vědecké priority a plán v oblasti výzkumu a inovací, který by měl program Horizont Evropa realizovat, |
| --- | --- | --- |

38.

—

byla zřízena vědecká rada úřadu HERA, která by měla pluralitní charakter a na jejíž činnosti by se podílely zainteresované strany. Tato rada by měla za úkol stanovit vědecké priority a plán v oblasti výzkumu a inovací, který by měl program Horizont Evropa realizovat,

| — | bylo z programu Horizont Evropa uvolněno více finančních prostředků na pokrytí potřeb úřadu HERA v oblasti výzkumu a inovací, |
| --- | --- |

—

bylo z programu Horizont Evropa uvolněno více finančních prostředků na pokrytí potřeb úřadu HERA v oblasti výzkumu a inovací,

| — | byla zahájena diskuse o vytvoření budoucí „mise“, která by byla zaměřena na otázky připravenosti na zdravotní krize a řešení těchto krizí a umožňovala by horizontální přístup v rámci programu Horizont Evropa, vědeckou a operativní koordinaci a zapojení všech zainteresovaných stran, přičemž zvláštní důraz by měl být kladen na podporu spolupráce veřejného a soukromého sektoru. |
| --- | --- |

—

byla zahájena diskuse o vytvoření budoucí „mise“, která by byla zaměřena na otázky připravenosti na zdravotní krize a řešení těchto krizí a umožňovala by horizontální přístup v rámci programu Horizont Evropa, vědeckou a operativní koordinaci a zapojení všech zainteresovaných stran, přičemž zvláštní důraz by měl být kladen na podporu spolupráce veřejného a soukromého sektoru.

| 39. | Jedním ze zcela prvořadných úkolů úřadu HERA by měl být výzkum v oblasti antimikrobiální rezistence. Nadužívání antimikrobiálních látek při chovu hospodářských zvířat i v oblasti lidského zdraví představuje časovanou bombu. Nenalezneme-li urychleně nějaké řešení, pak se pravděpodobně záhy ocitneme v situaci, kdy nebudeme moci použít žádný léčivý přípravek ani léčebný postup. Téměř všechna nová antibiotika, která byla uvedena na trh v posledních desetiletích, jsou obměnou skupin antibiotik objevených v 80. letech 20. století. Komise v tomto ohledu zatím nedosáhla jednoznačných výsledků, jak dokládá zpráva Účetního dvora z roku 2019 (5). Je tudíž nezbytné posílit systémy v oblasti zdravotní prevence, aby mohly koordinovat všechny subjekty, které se na místní úrovni, v nemocničních zařízeních a v rámci komunit podílejí na kontrole používání antimikrobiálních látek, a také investovat do výzkumu nových antibiotik a alternativních profylaktických metod. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Nový legislativní rámec by umožnil navázat strategické partnerství mezi EU a farmaceutickým průmyslem, aby tak mohly být lépe zohledňovány cíle obecného zájmu v oblasti veřejného zdraví. Přímá podpora ze strany EU by měla na oplátku vést k rozsáhlejší industrializaci v Evropě, zajištění přednostního přístupu k výrobkům a možnosti kontrolovat ceny protiopatření a postup udělování licencí. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Bylo by rovněž vhodné se zamyslet nad tím, jaká opatření jsou zamýšlena v oblasti výzkumu a inovací a jakou úlohu bude úřad HERA v tomto ohledu hrát. Je nutné co nejdříve zlepšit provádění této složky v rámci programu Horizont Evropa, aby měl úřad HERA co nejdříve k dispozici plán pro oblast výzkumu a inovací, v němž bude upřesněn způsob využití 1,8 miliardy EUR, jež má do svého rozpočtu z uvedeného programu získat. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Evropský výbor regionů zdůrazňuje, že je nutné neprodleně posílit síť inovativních malých a středních podniků v oblasti lékařských protiopatření, ale také dostupnost veškerých prostředků a vybavení, jež umožňují ochránit obyvatelstvo a překonat krize. V první řadě je zapotřebí podpořit zakládání podniků a inovace, což je především v kompetenci měst a regionů, a následně těmto podnikům pomoci, aby byly schopny růst a rozvíjet svou kapacitu provádět klinická hodnocení a vyrábět tyto výrobky v Evropě. |
| --- | --- |

42.

| 43. | V souvislosti s tím bude nutné vynaložit značné investice a navýšit kapitál dotčených podniků. Bude tedy zjevně nezbytné zapojit Evropskou radu pro inovace (ERI), aby bylo možné lépe uspořádat evropský inovační ekosystém, pokud jde o vývoj protiopatření a řešení zdravotních krizí, a posílit intervenční nástroje v oblasti rizikového a rozvojového kapitálu, aby mohly inovativní podniky růst a zároveň zůstat usazeny v Evropě. Tyto kroky musí rovněž zajistit, aby bylo možné rozložit průmyslové riziko spojené s vývojem a výrobou protiopatření. |
| --- | --- |

43.

| 44. | V souvislosti s vyvíjením účinných lékařských protiopatření musí být zajištěno flexibilnější řízení klinických hodnocení, přičemž je nutné dodržovat etická pravidla a chránit osobní údaje. Úřad HERA musí navrhnout silnější rámec pro spolupráci s Evropskou agenturou pro léčivé přípravky (EMA), aby bylo možné provádět koordinaci středně a velmi rozsáhlých klinických hodnocení. Ta totiž v nejhorších fázích krize COVID-19 citelně chyběla. Prvními slibnými kroky k nápravě těchto nedostatků jsou iniciativy VACCELERATE a inkubátor HERA. Je však třeba navázat výraznější operační kontakty s vnitrostátními orgány, aby bylo možné rychleji odstranit veškeré regulační či formální překážky. V tomto ohledu by mělo značný posun přinést přezkoumání nové evropské farmaceutické strategie, zejména pak zavedení centrálního povolování klinických hodnocení léčivých přípravků, které je nutné schválit před jejich uvedením na evropský trh. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Stěžejní roli hraje také výzkumná infrastruktura. Při překonávání závažných zdravotních hrozeb přeshraničního rozsahu je nezbytné mít k dispozici odpovídající analytická zařízení, vysoce výkonné počítače, úložiště dat získaných na základě epidemiologických a komplexních kohortových studií, aby bylo možné zkoumat nová rizika a modelové scénáře reakce. |
| --- | --- |

45.

Mezinárodní postup založený na prevenci a solidaritě

| 46. | Evropský výbor regionů je toho názoru, že je v zájmu Evropy, aby se angažovala tam, kde vznikají nová zdravotní rizika, a to s cílem omezit působení těchto rizik v Unii. Úřad HERA proto musí mít možnost navázat ihned po zjištění rizik spolupráci s řadou partnerů (k nimž na mezinárodní úrovni patří OSN a Rada Evropy) a ve spolupráci s dotčenými zeměmi se podílet na opatřeních prováděných za hranicemi EU a využívat k tomuto účelu značné množství zdrojů. Tato spolupráce musí probíhat také ve fázi přípravy a zahrnovat zejména opatření v oblasti prevence, snížení zranitelnosti a zajištění připravenosti společnosti na krize. Za tímto účelem musí úřad HERA navázat partnerství se subjekty občanské společnosti, s místními a mezinárodními nevládními organizacemi a s mnohostrannými organizacemi, které se podílejí na programech v oblasti prevence rizik. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Nestačí zrušit práva duševního vlastnictví k očkovacím látkám a dalším zdravotnickým výrobkům, jestliže méně rozvinuté země nemají kapacitu je samy vyrábět. Evropský výbor regionů žádá, aby byla dle potřeby regulována cena určitých léčivých přípravků a farmaceutický průmysl měl povinnost udělovat výrobní licence, jak navrhuje WHO. Požaduje, aby politiky EU napomáhaly k vyvíjení výrobků uzpůsobených specifickým podmínkám méně rozvinutých zemí. Vyzývá Unii, aby uplatňovala aktivní politiku transferu technologií a podpory místní výroby a poskytovala odpovídající přímou podporu s cílem pomoci zajistit přístup obyvatelstva ke zdravotní péči všude tam, kde je to zapotřebí. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Evropský výbor regionů poukazuje na to, že evropští občané zcela jednoznačně požadují, aby EU zaujala v oblasti zdraví výraznější úlohu. VR se s tímto požadavkem ztotožňuje. Podotýká, že tomu v současnosti brání stávající znění článku 168 Smluv, které je velmi restriktivní. Domnívá se, že by se o otázce posílení evropských pravomocí v oblasti zdravotní bezpečnosti mělo jednat v návaznosti na Konferenci o budoucnosti Evropy. EU by již nyní měla mít možnost vyvíjet rozsáhlejší iniciativu v oblasti zdraví na základě svých pravomocí týkajících se vnitřního trhu. Dále by mělo být možné posílit program EU pro zdraví. Je rovněž třeba zajistit, aby se ministři zdravotnictví členských států EU scházeli pravidelně v rámci tematického složení Rady, a nikoli pouze dvakrát ročně na okraj zasedání Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele (EPSCO). |
| --- | --- |

48.

V Bruselu dne 27. dubna 2022.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://cor.europa.eu/cs/news/Pages/COVID-19-CoR-President-calls-for-a-EU-Health-Emergency-Mechanism-to-support-regions-and-cities.aspx.

1

(2)  Úř. věst. C 440, 18.12.2020, s. 15.

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12008M005:CS:HTML.

3

(4)  Zejména Střediska pro koordinaci odezvy na mimořádné události (ERCC – civilní ochrana), Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMA) a Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC).

4

(5)  https://www.eca.europa.eu/cs/Pages/DocItem.aspx?did=%7b8892C8C4-6776-4B27-BE36-C181456EED71%7d.

5

---

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 301/40 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 301/40

---

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Hospodářství EU po pandemii COVID-19: důsledky pro správu ekonomických záležitostí

(2022/C 301/07)

| Zpravodaj: | Elio DI RUPO (BE/SES), ministerský předseda Valonska |
| --- | --- |
| Odkaz: | Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Hospodářství EU po pandemii COVID-19: důsledky pro správu ekonomických záležitostí
  COM(2021) 662 final |

Zpravodaj:

Elio DI RUPO (BE/SES), ministerský předseda Valonska

Odkaz:

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Hospodářství EU po pandemii COVID-19: důsledky pro správu ekonomických záležitostí

COM(2021) 662 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

| 1. | vítá sdělení Hospodářství EU po pandemii COVID-19: důsledky pro správu ekonomických záležitostí, které předložila Evropská komise. Oceňuje, že zde Komise ukazuje svou ochotu provést reformu hospodářských a fiskálních pravidel a také zohlednit dopad krize COVID-19. Je také potěšen oznámením, že v polovině roku 2022 Komise předloží legislativní návrh; |
| --- | --- |

1.

| 2. | domnívá se, že reforma evropské správy ekonomických záležitostí musí rovněž brát zřetel na návrhy občanů, o nichž se jednalo v rámci Konference o budoucnosti Evropy; |
| --- | --- |

2.

| 3. | připomíná, že zejména v jeho zprávách věnovaných barometru z let 2020 a 2021 (1) se uvádí, že vícerozměrné dopady krize COVID-19 jsou asymetrické a mají územní rozměr. Tyto dopady prohlubují některé již existující rozdíly mezi regiony, mezi členskými státy a uvnitř těchto států, přičemž místní a regionální orgány jsou v přední linii boje proti pandemii a jejím dopadům, ale také při provádění opatření na podporu občanů a podniků a při přípravě postupného a udržitelného oživení; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatuje, že občané v celé EU vyzývají orgány veřejné moci, státy, regiony a místní a regionální orgány, aby jim pomohly řešit nejen důsledky pandemie COVID-19, ale také ekologickou a digitální transformaci, kterou si EU přeje uskutečnit, a v současnosti rovněž dopady války na Ukrajině; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že již před krizí COVID-19 došlo v některých členských státech ke značnému nahromadění nedokončených investic, např. v oblasti obnovy infrastruktury a renovace budov, a že veřejné investice byly pozastaveny, aby bylo možné financovat opatření zaměřená na řešení uvedené krize. Avšak čím déle jsou tyto investice odkládány, tím více se prodražují; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uvádí, že EU se nachází v rozhodujícím okamžiku a musí nalézt cesty a prostředky k zajištění soudržnosti a prosperity evropských občanů; |
| --- | --- |

6.

Reakce na krizi

| 7. | vítá úspěch programu SURE financovaného z dluhopisů vydaných Evropskou komisí a žádá Komisi, aby na tento nástroj řádně navázala tím, že předloží bílou knihu, která na základě vyhodnocení programu SURE představí politické možnosti vytvoření stálého evropského systému zajištění v nezaměstnanosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vítá rovněž úspěch zelených dluhopisů vydaných v rámci nástroje NextGenerationEU, které představují největší emise zelených dluhopisů na světě a jež přispějí k financování investic v oblasti klimatu prostřednictvím Nástroje pro oživení a odolnost; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opakuje, že podporuje aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu (poprvé v historii eurozóny). Tato aktivace sehrála důležitou úlohu při reakci členských států, regionů a místních a regionálních orgánů na tuto krizi tím, že umožnila plně využít veřejné rozpočtové prostředky ke zmírnění dopadů pandemie COVID-19, a to zejména těch sociálních; |
| --- | --- |

9.

| 10. | konstatuje, že válka na Ukrajině ukázala význam energetické nezávislosti pro Evropskou unii, a zdůrazňuje, že je třeba urychlit transformaci energetiky. Obává se však, že na základě toho, že energie ze zemního plynu a jaderná energie jsou v nařízení o taxonomii klasifikovány jako energie udržitelné, vzniknou pobídky, jež budou v rozporu s rychlým rozvojem energie z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

10.

| 11. | lituje, že veřejný dluh se vlivem těchto opatření zvýšil: v roce 2020 vzrostla míra veřejného zadlužení o 13 procentních bodů, přičemž v celé EU dosáhla 92 % HDP a v eurozóně 100 % (2); |
| --- | --- |

11.

| 12. | zastává názor, že pokud by byla za současného stavu rámce pro správu ekonomických záležitostí a v kontextu energetické krize, geopolitické nestability a úsilí o oživení po pandemii COVID-19 úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu zrušena, mělo by požadované snížení dluhu za následek návrat k politikám úsporných opatření, za něž by bylo třeba zaplatit obrovskou hospodářskou, sociální a environmentální cenu. Požaduje proto, aby obecná úniková doložka zůstala v platnosti, dokud nebude co nejrychleji zaveden revidovaný rámec pro správu ekonomických záležitostí; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podporuje analýzu Evropské fiskální rady týkající se toho, že reforma Paktu o stabilitě a růstu musí vést k udržitelnosti veřejného dluhu, přičemž hlavním funkčním pravidlem by bylo postupné uvolňování veřejných výdajů s cílem zaměřit se na postupné snižování míry zadlužení až na udržitelnou výši, a to tempem, které bude uzpůsobeno vnitrostátním podmínkám; (3) |
| --- | --- |

13.

Revidovaný rámec správy

| 14. | zdůrazňuje, že evropský rámec správy ekonomických záležitostí má významný vliv na všechny úrovně správy a především na místní a regionální samosprávy, které jsou zodpovědné bezmála za třetinu veřejných výdajů a více než polovinu veřejných investic v celé Evropské unii, přičemž mezi členskými státy existují silné rozdíly (4); |
| --- | --- |

14.

| 15. | opakuje, že Pakt o stabilitě a růstu a ostatní prvky stávajícího evropského rámce správy ekonomických záležitostí mají pět zásadních nedostatků: nežádoucí procyklické účinky, vysokou komplexnost, neefektivnost, nedostatečné zohlednění ukazatelů týkajících se udržitelného rozvoje a dobrých životních podmínek a v neposlední řadě nedostatečnou transparentnost a demokratickou legitimitu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | domnívá se, že revidovaný rámec evropské správy ekonomických záležitostí musí zajistit transparentní rozhodování, do něhož bude zapojen Evropský parlament a vnitrostátní parlamenty a – v závislosti na rozdělení pravomocí v rámci členských států – i parlamentní shromáždění s legislativními pravomocemi. Tato spolupráce musí rovněž umožnit zapojení místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů, občanské společnosti a akademické obce; |
| --- | --- |

16.

| 17. | domnívá se, že tento revidovaný rámec musí rovněž zohlednit velmi vysokou míru veřejného dluhu, který je třeba snižovat postupně, neboť jej nelze podstatně snížit ze dne na den, a to vzhledem ke krizi COVID-19 a nákladům způsobeným přírodními katastrofami, k dalším mimořádným okolnostem, výrazným rozdílům mezi členskými státy i v jejich rámci, nové makroekonomické situaci (velmi nízké sazby dluhopisů, vyčerpání možností měnové politiky a velká nejistota ohledně inflace, úrokových sazeb a trhu práce), nutnosti vyhnout se politikám úsporných opatření a environmentálním, energetickým, technologickým a sociálním požadavkům; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opakuje svůj názor, že je třeba upustit od jednomyslného rozhodování v daňové oblasti, aby tak Evropská unie mohla přijímat nezbytná rozhodnutí kvalifikovanou většinou stejně jako v jiných oblastech politik, neboť to umožňuje lépe bojovat proti zneužívání daňových systémů a sdílet informace mezi členskými státy. Toto ustanovení nadále respektuje pravomoci celostátní, regionální či místní úrovně v oblasti výběru daní nebo určování sazeb daní; |
| --- | --- |

18.

| 19. | znovu zdůrazňuje, že je nutné, aby pravidla, která mají být uplatňována, byla jasně srozumitelná pro vlády států, regionální a místní samosprávy i občany. V této souvislosti vítá postoj Komise, která podpořila zjednodušená fiskální pravidla, jejichž dodržování by bylo posuzováno na základě pozorovatelných ukazatelů. Připomíná, že je nanejvýš důležité začlenit proticyklickou stabilizaci očištěnou od cyklických vlivů; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je toho názoru, že rámec správy, jehož účelem je dosáhnout zdravých rozpočtů, se musí opírat nejen o odůvodněné výdaje, ale také o zdravé a vyvážené příjmy. Připomíná, že v důsledku daňových úniků a daňových podvodů přicházejí veřejné rozpočty v EU každoročně o stovky miliard EUR a že boj proti daňovým podvodům je jedním z hlavních témat, u nichž by si nejvíce evropských občanů přálo, aby se řešily na evropské úrovni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | domnívá se, že správa ekonomických záležitostí musí být založena na rovnováze mezi ukazateli souvisejícími s rozpočtovou kázní a ukazateli týkajícími se sociální soudržnosti a poskytování infrastruktury a služeb obecného hospodářského zájmu všem občanům, např. veřejného zdraví a dobrých životních podmínek. Z toho důvodu je přesvědčen, že v návaznosti na postup při makroekonomické nerovnováze, který zahrnuje rozmanitější ukazatele včetně míry nezaměstnanosti, musí reformovaná správa ekonomických záležitostí zohledňovat i další environmentální a sociální cíle. Tato problematika nesmí být vůči ukazatelům souvisejícím s rozpočtovou kázní odsunuta na vedlejší kolej; |
| --- | --- |

21.

| 22. | znovu navrhuje, aby byl postup při makroekonomické nerovnováze rozšířen o pomocné ukazatele související s regionálními rozdíly, a je přesvědčen, že by také mohl zohlednit pokrok dosažený při provádění cílů udržitelného rozvoje. Ty zahrnují nejen ochranu životního prostředí, ale také sociální, ekonomická a správní kritéria a podporuje je 193 států z celého světa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poukazuje na to, že nápravná opatření v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze v členských státech mají rozdílné dopady na jednotlivé regiony a jsou obzvláště negativní v regionech s méně diverzifikovanými ekonomikami, jako jsou nejvzdálenější regiony, které mají strukturální a výjimečná omezení uvedená v článku 349 SFEU. Tyto regiony jsou vysoce citlivé vůči vnějším otřesům a restriktivní hospodářské politiky zde mají výraznější dopad v podobě poklesu investic a zaměstnanosti; |
| --- | --- |

23.

Uvážlivá podpora veřejných investic

| 24. | stále připisuje evropskému rámci správy ekonomických záležitostí částečnou odpovědnost za výrazné snížení veřejných investic, k němuž došlo po krizi eurozóny, jelikož tento rámec dostatečně nezohledňuje rozdíl mezi běžnými výdaji a dlouhodobými investičními výdaji. V období mezi lety 2009 a 2018 v EU veřejné investice celkově poklesly o 20 % (jako podíl na HDP). Investice realizované místními a regionálními orgány se snížily přibližně o 25 % a o 40 % a více v několika členských státech, které krize postihla nejvíce. (5) Je toho názoru, že je nezbytně nutné zabránit tomu, aby se tento scénář po krizi COVID-19 opakoval. Investice na místní a regionální úrovni mohou rozhodujícím způsobem přispět k oživení hospodářství; |
| --- | --- |

24.

| 25. | připomíná zjištění Evropské fiskální rady, že členské státy s vysokou úrovní veřejných investic měly tendenci tyto investice během postupu při nadměrném schodku výrazně snižovat (6), a konstatování samotné Komise, že rozpočtový rámec nezabránil poklesu investic (7); |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdůrazňuje, že VR již ve svém stanovisku k interpretačnímu sdělení z roku 2015 k tomuto tématu (8) uvedl, že je stávající flexibilita týkající se investic v rámci Paktu o stabilitě a růstu příliš restriktivní a omezená a že ji ostatně požadovaly pouze dva členské státy, a i v těchto případech měla jen zanedbatelný dopad; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdůrazňuje, že aby mohla EU čelit současným velkým výzvám, potřebuje zároveň extrémně vysoké finanční prostředky – jen na ekologickou a digitální transformaci (9) je to 650 EUR miliard ročně, a navíc téměř 200 miliard EUR ročně na sociální infrastrukturu (10); |
| --- | --- |

27.

| 28. | domnívá se, že odrazování od schodkového financování veřejných investic, včetně investic ze strany místních a regionálních orgánů, k čemuž dochází ve stávajícím rozpočtovém rámci, může v současném kontextu mimořádných investičních potřeb vést k nedostatečným investicím na úkor budoucích generací a cílů, které si EU stanovila, a to zejména v oblasti klimatu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vítá skutečnost, že Komise konečně jasně uznává, že je nezbytné, aby rámec správy podporoval investice, a zejména veřejné investice v environmentální a digitální oblasti a v oblasti budování odolnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opětovně vyjadřuje již často formulovaný požadavek, aby veřejné výdaje členských států a místních a regionálních orgánů na spolufinancování programů podporovaných strukturálními a investičními fondy v souladu s příslušnými limity EU pro spolufinancování nebyly uváděny mezi strukturálními, veřejnými či podobnými výdaji, které jsou definovány v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Jedná se o „zlaté pravidlo spolufinancování“. Upozorňuje na skutečnost, že investice veřejných orgánů, jako jsou investice do ekologické, digitální a sociální transformace a do zachování evropské konkurenceschopnosti, jsou důležité pro budoucí generace, a proto by se k nim mělo odpovídajícím způsobem přistupovat; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdůrazňuje, že takové zlaté pravidlo spolufinancování by mělo automaticky (tím, že se bude jednat o druh projektu podporovaný ze strukturálních a investičních fondů) zvláště příznivý vliv na úsilí o řešení velkých současných výzev a provádění evropských priorit: hospodářské, sociální a územní soudržnosti, posílení odolnosti, provádění sociálních, environmentálních a digitálních politik atd. Zvláštní důraz na tyto priority ve finančním rámci by tak posílil celkovou soudržnost evropských politik; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzývá Komisi, aby po změně svých návrhů s přihlédnutím k hospodářským a rozpočtovým škodám způsobeným pandemií COVID-19 předložila bílou knihu o reformě správy ekonomických záležitostí založené na potenciálním provádění takového zlatého pravidla v souladu s příslušnými limity EU pro spolufinancování. Komise by ve svém posouzení měla rovněž zvážit jiné nástroje, např. výdajové pravidlo, které na základě trendu hospodářského růstu a úrovně zadlužení stanoví limit pro roční nárůst celkových vládních výdajů a může pomoci zajistit důvěru veřejnosti zvýšením transparentnosti, snížením administrativní zátěže a nastolením rovnováhy mezi rozpočtovou kázní a zachováním dostatečné kapacity pro veřejné investice; |
| --- | --- |

32.

| 33. | připomíná, že tyto výdaje jsou ze své povahy investicemi obecného evropského zájmu, jejichž pákový efekt ve smyslu udržitelného růstu a posílení územní soudržnosti byl prokázán; |
| --- | --- |

33.

| 34. | dále doporučuje vytvoření „zlatého pravidla týkajícího se environmentálních opatření a sociální soudržnosti“, které by vylučovalo započtení veřejných investic do projektů zaměřených na podporu přechodu k společnosti udržitelné z environmentálního a ekonomického hlediska a z hlediska sociální soudržnosti, jak ji definují cíle udržitelného rozvoje a Zelená dohoda. A to vzhledem k tomu, že jsou tyto investice uznávány jako zásadně důležité nejen pro oživení po krizi COVID-19, ale také v zájmu zajištění prosperity a kvality života budoucích generací; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zastává názor, že dalším řešením by mohlo být vynětí orgánů místní a regionální samosprávy z oblasti působnosti pravidel Paktu o stabilitě a růstu. Celkové veřejné investice těchto orgánů představovaly v roce 2019 na úrovni Evropské unie 49,2 % celkových veřejných investic (11), zatímco jejich hrubé zadlužení činilo pouhých 6,0 % hrubého domácího produktu Evropské unie (12), takže není příčinou vysoké úrovně veřejného dluhu. Kromě toho se sektor místních samospráv zadlužuje pouze z důvodu investic, nikoli za účelem makroekonomické stabilizace prostřednictvím běžných výdajů, a místní orgány jsou interně pod rozpočtovou kontrolou regionálních nebo celostátních orgánů. Výbor důrazně vyzývá Komisi, aby prozkoumala možnost vyjmout místní orgány z oblasti působnosti pravidel Paktu o stabilitě a růstu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | obecně považuje za nezbytné zohledňovat zásadu „nepoškozování soudržnosti“, která je obsažena ve sdělení Komise k osmé zprávě o soudržnosti, aby se zajistila doplňkovost a součinnost mezi politikou soudržnosti a dalšími politikami EU, a zabránilo se tak narušení procesu konvergence a prohlubování regionálních rozdílů; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzývá Komisi, aby do konce roku 2022 předložila legislativní návrh na přepracování rámce správy ekonomických záležitostí, který bude založen zejména na provádění těchto zlatých pravidel v kombinaci s výdajovým pravidlem. Bylo by tak možné nastolit rovnováhu mezi rozpočtovou kázní a zachováním dostatečné kapacity pro veřejné investice; |
| --- | --- |

37.

| 38. | navrhuje však, aby výdaje, které podle vlád spadají do některého ze zlatých pravidel, podléhaly v zájmu zajištění jejich správnosti přísnému dohledu na dvou úrovních: ze strany nezávislých vnitrostátních fiskálních rad a ze strany Evropské fiskální rady, která bude Radě a Evropskému parlamentu předkládat veřejné výroční zprávy; |
| --- | --- |

38.

Důkladně přepracovaný evropský semestr

| 39. | připomíná, že správa ekonomických záležitostí, která se v praxi provádí prostřednictvím koordinačního cyklu evropského semestru, není v oblasti provádění reforem dostatečně účinná; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rovněž zdůrazňuje, že rozsah „strukturálních“ reforem zvažovaných v rámci evropského semestru nebyl nikdy vymezen v evropských právních textech, zejména co se týče jejich relevance a přidané hodnoty na evropské úrovni. Má za to, že taková nedostatečná definice omezuje možné interakce mezi reformami prováděnými na vnitrostátní úrovni a politikami Společenství (právní předpisy a finanční programy) a představuje problém v souvislosti se zásadou subsidiarity; |
| --- | --- |

40.

| 41. | domnívá se, že je nutné, aby evropský semestr tvořil – za stejných podmínek a v součinnosti se svými hospodářskými a rozpočtovými cíli – rámec pro provádění požadavků v oblasti životního prostředí a sociální soudržnosti, které jsou stanoveny v cílech udržitelného rozvoje OSN a jež se EU a její členské státy zavázaly splnit do roku 2030; |
| --- | --- |

41.

| 42. | je přesvědčen, že jeho návrh kodexu chování pro zapojení místních a regionálních orgánů do evropského semestru (13) může řešit nedostatečnou účinnost evropského semestru tím, že lépe zohlední místní a regionální podmínky, a že jeho provádění je i nadále nezbytné, a to tím spíše, že vnitrostátní plány v rámci Nástroje pro oživení a odolnost jsou částečně založeny na doporučeních evropského semestru pro jednotlivé země; |
| --- | --- |

42.

| 43. | domnívá se, že toto dvojí zaměření evropského semestru, pokud jde o jeho cíle, ale také o jeho fungování, může posílit jeho demokratickou legitimitu i legitimitu systému evropské správy ekonomických záležitostí jako celek, která je stále příliš slabá. |
| --- | --- |

43.

V Bruselu dne 27. dubna 2022.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Evropský výbor regionů, Regionální a místní barometr EU v roce 2020, 12. října 2020, a Výroční regionální a místní barometr EU v roce 2021, 12. října 2021.

1

(2)  Evropská komise, Evropská hospodářská prognóza, podzim 2021 (v angličtině), Institutional Paper 160, listopad 2021.

2

Evropská hospodářská prognóza, podzim 2021

(3)  Viz výroční zpráva Evropské fiskální rady za rok 2021: https://bit.ly/3HqqvIQ (v angličtině).

3

(4)  Číselné údaje za rok 2018, zdroj: Eurostat, datový kód: TEC00023 a TEC00022.

4

(5)  Eurostat, datový kód: TEC00022.

5

(6)  Evropská fiskální rada, Assessment of the EU fiscal rules with a focus on the six-pack and two-pack legislation (Posouzení fiskálních pravidel EU se zaměřením na balíčky šesti a dvou právních aktů týkajících se správy ekonomických záležitostí), s. 76.

6

(7)  Evropská komise, sdělení Přezkum správy ekonomických záležitostí, (COM(2020) 55 final ze dne 5. února 2020).

7

Přezkum správy ekonomických záležitostí

(8)  Stanovisko VR Optimální využití flexibility v rámci současných pravidel Paktu o stabilitě a růstu, (COR-2015-01185) (Úř. věst. C 313, 22.9.2015, s. 22), zpravodajka: Olga ZRIHEN (BE/SES), přijato dne 9. července 2015.

8

Optimální využití flexibility v rámci současných pravidel Paktu o stabilitě a růstu

(9)  Evropská komise, Hospodářství EU po pandemii COVID-19: důsledky pro správu ekonomických záležitostí, (COM(2021) 662 final ze dne 19. října 2020).

9

Hospodářství EU po pandemii COVID-19: důsledky pro správu ekonomických záležitostí

(10)  Evropská komise, pracovní dokument útvarů Komise: Identifying Europe’s recovery needs (Zjišťování potřeb Evropy v oblasti oživení) (v angličtině) (SWD(2020) 98 final ze dne 27. května 2020).

10

(11)  Zdroj: Eurostat, Národní účty.

11

(12)  Zdroj: Eurostat, Národní účty.

12

(13)  Stanovisko VR Zlepšit řízení evropského semestru – kodex chování pro zapojení místních a regionálních orgánů (COR-2016-05386) (Úř. věst. C 306, 15.9.2017, s. 24), zpravodaj: Rob Jonkman (NL/EKR), přijato dne 11. května 2017.

13

Zlepšit řízení evropského semestru – kodex chování pro zapojení místních a regionálních orgánů

---

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 301/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 301/45

---

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Zajištění globální minimální úrovně zdanění nadnárodních skupin v Unii

(2022/C 301/08)

| Hlavní zpravodaj: | Federico BORGNA (IT/SES) |
| --- | --- |
| Odkaz: | návrh směrnice Rady o zajištění globální minimální úrovně zdanění nadnárodních skupin v Unii
  COM(2021) 823 final |

Hlavní zpravodaj:

Federico BORGNA (IT/SES)

Odkaz:

návrh směrnice Rady o zajištění globální minimální úrovně zdanění nadnárodních skupin v Unii

COM(2021) 823 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

7. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| I když je
  nezbytné odradit od praktik vyhýbání se daňovým povinnostem, je třeba zabránit nepříznivým dopadům na menší nadnárodní podniky na vnitřním trhu. Z tohoto důvodu by se tato směrnice měla vztahovat pouze na subjekty nacházející se v Unii, které jsou členy nadnárodních skupin podniků nebo velkých vnitrostátních skupin, které dosahují roční prahové hodnoty konsolidovaných výnosů ve výši nejméně 750 000 000  EUR. Tato prahová hodnota by byla v souladu s prahovou hodnotou stávajících mezinárodních daňových pravidel, jako jsou pravidla pro podávání zpráv podle jednotlivých zemí. Subjekty spadající do působnosti této směrnice se označují jako členské subjekty. Některé subjekty by měly být z její působnosti vyloučeny na základě svého konkrétního účelu a statusu. Vyloučenými subjekty by byly subjekty, které nejsou založeny na zisku a vykonávají činnost v obecném zájmu a které z těchto důvodů pravděpodobně nebudou v členském státě, v němž se nacházejí, zdaněny. V zájmu ochrany těchto zvláštních zájmů je nezbytné vyloučit z působnosti této směrnice vládní subjekty, mezinárodní organizace, neziskové organizace a penzijní fondy.
  Investiční fondy a subjekty investování do nemovitostí by měly být z její působnosti rovněž vyloučeny, pokud jsou na vrcholu vlastnického řetězce, neboť u těchto tzv. průtokových subjektů jsou dosažené příjmy daněny na úrovni vlastníků. | Je
  nezbytné odradit od praktik vyhýbání se daňovým povinnostem. Zároveň
  je třeba zabránit nepříznivým dopadům na menší nadnárodní podniky na vnitřním trhu. Z tohoto důvodu by se tato směrnice měla vztahovat pouze na subjekty nacházející se v Unii, které jsou členy nadnárodních skupin podniků nebo velkých vnitrostátních skupin, které dosahují roční prahové hodnoty konsolidovaných výnosů ve výši nejméně 750 000 000  EUR. Tato prahová hodnota by byla v souladu s prahovou hodnotou stávajících mezinárodních daňových pravidel, jako jsou pravidla pro podávání zpráv podle jednotlivých zemí. Subjekty spadající do působnosti této směrnice se označují jako členské subjekty. Některé subjekty by měly být z její působnosti vyloučeny na základě svého konkrétního účelu a statusu. Vyloučenými subjekty by byly subjekty, které nejsou založeny na zisku a vykonávají činnost v obecném zájmu a které z těchto důvodů pravděpodobně nebudou v členském státě, v němž se nacházejí, zdaněny. V zájmu ochrany těchto zvláštních zájmů je nezbytné vyloučit z působnosti této směrnice vládní subjekty
  (včetně místních a regionálních orgánů a sdružení těchto orgánů)
  , mezinárodní organizace, neziskové organizace a penzijní fondy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

I když je
  nezbytné odradit od praktik vyhýbání se daňovým povinnostem, je třeba zabránit nepříznivým dopadům na menší nadnárodní podniky na vnitřním trhu. Z tohoto důvodu by se tato směrnice měla vztahovat pouze na subjekty nacházející se v Unii, které jsou členy nadnárodních skupin podniků nebo velkých vnitrostátních skupin, které dosahují roční prahové hodnoty konsolidovaných výnosů ve výši nejméně 750 000 000  EUR. Tato prahová hodnota by byla v souladu s prahovou hodnotou stávajících mezinárodních daňových pravidel, jako jsou pravidla pro podávání zpráv podle jednotlivých zemí. Subjekty spadající do působnosti této směrnice se označují jako členské subjekty. Některé subjekty by měly být z její působnosti vyloučeny na základě svého konkrétního účelu a statusu. Vyloučenými subjekty by byly subjekty, které nejsou založeny na zisku a vykonávají činnost v obecném zájmu a které z těchto důvodů pravděpodobně nebudou v členském státě, v němž se nacházejí, zdaněny. V zájmu ochrany těchto zvláštních zájmů je nezbytné vyloučit z působnosti této směrnice vládní subjekty, mezinárodní organizace, neziskové organizace a penzijní fondy.
  Investiční fondy a subjekty investování do nemovitostí by měly být z její působnosti rovněž vyloučeny, pokud jsou na vrcholu vlastnického řetězce, neboť u těchto tzv. průtokových subjektů jsou dosažené příjmy daněny na úrovni vlastníků.

Je
  nezbytné odradit od praktik vyhýbání se daňovým povinnostem. Zároveň
  je třeba zabránit nepříznivým dopadům na menší nadnárodní podniky na vnitřním trhu. Z tohoto důvodu by se tato směrnice měla vztahovat pouze na subjekty nacházející se v Unii, které jsou členy nadnárodních skupin podniků nebo velkých vnitrostátních skupin, které dosahují roční prahové hodnoty konsolidovaných výnosů ve výši nejméně 750 000 000  EUR. Tato prahová hodnota by byla v souladu s prahovou hodnotou stávajících mezinárodních daňových pravidel, jako jsou pravidla pro podávání zpráv podle jednotlivých zemí. Subjekty spadající do působnosti této směrnice se označují jako členské subjekty. Některé subjekty by měly být z její působnosti vyloučeny na základě svého konkrétního účelu a statusu. Vyloučenými subjekty by byly subjekty, které nejsou založeny na zisku a vykonávají činnost v obecném zájmu a které z těchto důvodů pravděpodobně nebudou v členském státě, v němž se nacházejí, zdaněny. V zájmu ochrany těchto zvláštních zájmů je nezbytné vyloučit z působnosti této směrnice vládní subjekty
  (včetně místních a regionálních orgánů a sdružení těchto orgánů)
  , mezinárodní organizace, neziskové organizace a penzijní fondy.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 2

Čl. 2 odst. 3 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| a) | vládní subjekt, mezinárodní organizace, nezisková organizace, penzijní fond
  , investiční fond, který je nejvyšším mateřským subjektem, a subjekt investování do nemovitostí, který je nejvyšším mateřským subjektem
  ; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

a)

vládní subjekt, mezinárodní organizace, nezisková organizace, penzijní fond
  , investiční fond, který je nejvyšším mateřským subjektem, a subjekt investování do nemovitostí, který je nejvyšším mateřským subjektem
  ;

| a) | vládní subjekt
  (včetně místních a regionálních orgánů a sdružení těchto orgánů)
  , mezinárodní organizace, nezisková organizace
  a
   penzijní fond; |
| --- | --- |

a)

vládní subjekt
  (včetně místních a regionálních orgánů a sdružení těchto orgánů)
  , mezinárodní organizace, nezisková organizace
  a
   penzijní fond;

Odůvodnění

Slouží k vyjasnění textu. Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 3

Čl. 3 odst. 31 písm. d)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| d) | vládnímu subjektu, mezinárodní organizaci, neziskové organizaci, penzijnímu fondu
  , investičnímu subjektu, který není součástí nadnárodní skupiny podniků, nebo životní pojišťovně, pokud je dividenda získána v souvislosti s činnostmi penzijního fondu, které podléhají dani stejným způsobem jako penzijní fond
  ; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

d)

vládnímu subjektu, mezinárodní organizaci, neziskové organizaci, penzijnímu fondu
  , investičnímu subjektu, který není součástí nadnárodní skupiny podniků, nebo životní pojišťovně, pokud je dividenda získána v souvislosti s činnostmi penzijního fondu, které podléhají dani stejným způsobem jako penzijní fond
  ;

| d) | vládnímu subjektu
  (včetně místních a regionálních orgánů a sdružení těchto orgánů)
  , mezinárodní organizaci, neziskové organizaci
  a
   penzijnímu fondu; |
| --- | --- |

d)

vládnímu subjektu
  (včetně místních a regionálních orgánů a sdružení těchto orgánů)
  , mezinárodní organizaci, neziskové organizaci
  a
   penzijnímu fondu;

Odůvodnění

Slouží k vyjasnění textu. Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 4

Článek 11

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Uplatňování pravidla pro nedostatečně zdaněné platby v nadnárodní skupině podniků | Uplatňování pravidla pro nedostatečně zdaněné platby v nadnárodní skupině podniků |
| Pokud se nejvyšší mateřský subjekt nadnárodní skupiny podniků nachází v jurisdikci třetí země, která neuplatňuje kvalifikované pravidlo zahrnutí příjmů, zajistí členské státy, aby její členské subjekty nacházející se v Unii podléhaly v členském státě, v němž se nacházejí, dorovnávací dani za dané účetní období („dorovnávací daň podle pravidla pro nedostatečně zdaněné platby“) ve vztahu k částce přidělené tomuto členskému státu v souladu s článkem 13.
  Dorovnávací dani podle pravidla pro nedostatečně zdaněné platby nepodléhají
  členské subjekty, které jsou investičním subjektem a penzijním fondem. | Pokud se nejvyšší mateřský subjekt nadnárodní skupiny podniků nachází v jurisdikci třetí země, která neuplatňuje kvalifikované pravidlo zahrnutí příjmů, zajistí členské státy, aby její členské subjekty nacházející se v Unii podléhaly v členském státě, v němž se nacházejí, dorovnávací dani za dané účetní období („dorovnávací daň podle pravidla pro nedostatečně zdaněné platby“) ve vztahu k částce přidělené tomuto členskému státu v souladu s článkem 13. Dorovnávací dani podle pravidla pro nedostatečně zdaněné platby nepodléhají
  penzijní fondy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Uplatňování pravidla pro nedostatečně zdaněné platby v nadnárodní skupině podniků

Uplatňování pravidla pro nedostatečně zdaněné platby v nadnárodní skupině podniků

Pokud se nejvyšší mateřský subjekt nadnárodní skupiny podniků nachází v jurisdikci třetí země, která neuplatňuje kvalifikované pravidlo zahrnutí příjmů, zajistí členské státy, aby její členské subjekty nacházející se v Unii podléhaly v členském státě, v němž se nacházejí, dorovnávací dani za dané účetní období („dorovnávací daň podle pravidla pro nedostatečně zdaněné platby“) ve vztahu k částce přidělené tomuto členskému státu v souladu s článkem 13.

Dorovnávací dani podle pravidla pro nedostatečně zdaněné platby nepodléhají
  členské subjekty, které jsou investičním subjektem a penzijním fondem.

Pokud se nejvyšší mateřský subjekt nadnárodní skupiny podniků nachází v jurisdikci třetí země, která neuplatňuje kvalifikované pravidlo zahrnutí příjmů, zajistí členské státy, aby její členské subjekty nacházející se v Unii podléhaly v členském státě, v němž se nacházejí, dorovnávací dani za dané účetní období („dorovnávací daň podle pravidla pro nedostatečně zdaněné platby“) ve vztahu k částce přidělené tomuto členskému státu v souladu s článkem 13. Dorovnávací dani podle pravidla pro nedostatečně zdaněné platby nepodléhají
  penzijní fondy.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 5

Článek 12

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Uplatňování pravidla pro nedostatečně zdaněné platby v jurisdikci nejvyššího mateřského subjektu | Uplatňování pravidla pro nedostatečně zdaněné platby v jurisdikci nejvyššího mateřského subjektu |
| Pokud se nejvyšší mateřský subjekt nadnárodní skupiny podniků nachází v jurisdikci s nízkým zdaněním, zajistí členské státy, aby její členské subjekty nacházející se v členském státě podléhaly dorovnávací dani podle pravidla pro nedostatečně zdaněné platby za dané účetní období a ve vztahu k částce přidělené tomuto členskému státu v souladu s článkem 13, a to ve vztahu k nízce zdaněným členským subjektům, které se nacházejí v jurisdikci nejvyššího mateřského subjektu, bez ohledu na to, zda tato jurisdikce uplatňuje kvalifikované pravidlo zahrnutí příjmů.
  Dorovnávací dani podle pravidla pro nedostatečně zdaněné platby nepodléhají
  členské subjekty, které jsou investičním subjektem a penzijním fondem. | Pokud se nejvyšší mateřský subjekt nadnárodní skupiny podniků nachází v jurisdikci s nízkým zdaněním, zajistí členské státy, aby její členské subjekty nacházející se v členském státě podléhaly dorovnávací dani podle pravidla pro nedostatečně zdaněné platby za dané účetní období a ve vztahu k částce přidělené tomuto členskému státu v souladu s článkem 13, a to ve vztahu k nízce zdaněným členským subjektům, které se nacházejí v jurisdikci nejvyššího mateřského subjektu, bez ohledu na to, zda tato jurisdikce uplatňuje kvalifikované pravidlo zahrnutí příjmů. Dorovnávací dani podle pravidla pro nedostatečně zdaněné platby nepodléhají
  penzijní fondy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Uplatňování pravidla pro nedostatečně zdaněné platby v jurisdikci nejvyššího mateřského subjektu

Uplatňování pravidla pro nedostatečně zdaněné platby v jurisdikci nejvyššího mateřského subjektu

Pokud se nejvyšší mateřský subjekt nadnárodní skupiny podniků nachází v jurisdikci s nízkým zdaněním, zajistí členské státy, aby její členské subjekty nacházející se v členském státě podléhaly dorovnávací dani podle pravidla pro nedostatečně zdaněné platby za dané účetní období a ve vztahu k částce přidělené tomuto členskému státu v souladu s článkem 13, a to ve vztahu k nízce zdaněným členským subjektům, které se nacházejí v jurisdikci nejvyššího mateřského subjektu, bez ohledu na to, zda tato jurisdikce uplatňuje kvalifikované pravidlo zahrnutí příjmů.

Dorovnávací dani podle pravidla pro nedostatečně zdaněné platby nepodléhají
  členské subjekty, které jsou investičním subjektem a penzijním fondem.

Pokud se nejvyšší mateřský subjekt nadnárodní skupiny podniků nachází v jurisdikci s nízkým zdaněním, zajistí členské státy, aby její členské subjekty nacházející se v členském státě podléhaly dorovnávací dani podle pravidla pro nedostatečně zdaněné platby za dané účetní období a ve vztahu k částce přidělené tomuto členskému státu v souladu s článkem 13, a to ve vztahu k nízce zdaněným členským subjektům, které se nacházejí v jurisdikci nejvyššího mateřského subjektu, bez ohledu na to, zda tato jurisdikce uplatňuje kvalifikované pravidlo zahrnutí příjmů. Dorovnávací dani podle pravidla pro nedostatečně zdaněné platby nepodléhají
  penzijní fondy.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 6

Čl. 36 odst. 2 písm. b)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| b) | vládní subjekt, mezinárodní organizace, nezisková organizace nebo
  jiný
  penzijní fond
  než subjekt penzijních služeb, které jsou daňovým rezidentem v jurisdikci, v níž se nachází nejvyšší mateřský subjekt, a drží vlastnické podíly představující právo na nejvýše 5 % ze zisků a aktiv nejvyššího mateřského subjektu
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

b)

vládní subjekt, mezinárodní organizace, nezisková organizace nebo
  jiný
  penzijní fond
  než subjekt penzijních služeb, které jsou daňovým rezidentem v jurisdikci, v níž se nachází nejvyšší mateřský subjekt, a drží vlastnické podíly představující právo na nejvýše 5 % ze zisků a aktiv nejvyššího mateřského subjektu
  .

| b) | vládní subjekt
  (včetně místních a regionálních orgánů a sdružení těchto orgánů)
  , mezinárodní organizace, nezisková organizace nebo penzijní fond. |
| --- | --- |

b)

vládní subjekt
  (včetně místních a regionálních orgánů a sdružení těchto orgánů)
  , mezinárodní organizace, nezisková organizace nebo penzijní fond.

Odůvodnění

Slouží k vyjasnění textu. Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 7

Čl. 37 odst. 3 písm. c)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| c) | vládní subjekt, mezinárodní organizace, nezisková organizace nebo
  jiný
  penzijní fond
  než subjekt penzijních služeb, které jsou daňovým rezidentem v jurisdikci, v níž se nachází nejvyšší mateřský subjekt, a drží vlastnické podíly představující právo na nejvýše 5 % ze zisků a aktiv nejvyššího mateřského subjektu
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

c)

vládní subjekt, mezinárodní organizace, nezisková organizace nebo
  jiný
  penzijní fond
  než subjekt penzijních služeb, které jsou daňovým rezidentem v jurisdikci, v níž se nachází nejvyšší mateřský subjekt, a drží vlastnické podíly představující právo na nejvýše 5 % ze zisků a aktiv nejvyššího mateřského subjektu
  .

| c) | vládní subjekt
  (včetně místních a regionálních orgánů a sdružení těchto orgánů)
  , mezinárodní organizace, nezisková organizace nebo penzijní fond. |
| --- | --- |

c)

vládní subjekt
  (včetně místních a regionálních orgánů a sdružení těchto orgánů)
  , mezinárodní organizace, nezisková organizace nebo penzijní fond.

Odůvodnění

Slouží k vyjasnění textu. Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 8

Článek 53a (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Tři roky po vstupu této směrnice v platnost zhodnotí Evropská komise výsledky, které přinesla, a může navrhnout její změnu, zejména pokud jde o úpravu definic týkajících se maximální hodnoty obratu a minimální sazby daně tak, aby odpovídaly vývoji na mezinárodní úrovni. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Tři roky po vstupu této směrnice v platnost zhodnotí Evropská komise výsledky, které přinesla, a může navrhnout její změnu, zejména pokud jde o úpravu definic týkajících se maximální hodnoty obratu a minimální sazby daně tak, aby odpovídaly vývoji na mezinárodní úrovni.

Odůvodnění

Vzhledem k tomu, že při přípravě předmětné směrnice neprovedla Evropská komise posouzení jejích dopadů, je o to důležitější provést toto hodnocení následně, aby byly prozkoumány výsledky a důsledky jejího provádění.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Obecné připomínky

| 1. | vítá návrh směrnice Rady o zajištění globální minimální úrovně zdanění nadnárodních skupin v Unii (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | potvrzuje, že je v článku 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU) zakotven udržitelný rozvoj Evropy, založený na vyváženém hospodářském růstu a na cenové stabilitě, vysoce konkurenceschopném sociálně tržním hospodářství směřujícím k plné zaměstnanosti a společenskému pokroku, a že je v článku 113 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) stanoveno, že Rada jednomyslně přijme ustanovení k harmonizaci nezbytné pro vytvoření a fungování vnitřního trhu a zabránění narušení hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnívá se, že dosavadní práce OECD na přípravě opatření k boji proti erozi základu daně a přesouvání zisku mimo EU může mít významný pozitivní dopad mj. na místní a regionální orgány, a to nejen pokud jde o vyšší příjmy z daní, které budou mít členské státy k dispozici, ale také z hlediska zajištění větší spravedlnosti a konkurenceschopnosti malých a středních podniků, které mají v současné době na vnitrostátní a místní úrovni méně příznivé daňové podmínky, zatímco dopady na zaměstnanost a pracovníky jsou pozitivní; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je přesvědčen, že zavedení navrhované minimální úrovně zdanění je prvním krokem k vytvoření jednotného systému zdanění v rámci EU, který je více než kdy jindy nutný k zajištění odpovídající hospodářské soutěže mezi podniky na evropském vnitřním trhu, ke zvýšení konkurenceschopnosti Evropy a k zamezení svévolnému přemisťování nebo ukončování výroby, které má závažné důsledky pro pracovníky, již jsou nuceni hledat nové zaměstnání nebo dojíždět daleko za prací, aby o ni nepřišli; |
| --- | --- |

4.

| 5. | domnívá se, že je naprosto nezbytné, aby předpisy nezvýšily byrokratickou zátěž pro podniky, což by jim bránilo v rozvoji, a to zejména v oblasti výzkumu a inovací a klimatické neutrality, které jsou víc než kdy jindy nepostradatelné pro potřebnou digitální a ekologickou transformaci; |
| --- | --- |

5.

Dokonalá harmonizace právních předpisů v EU

| 6. | doufá, že směrnice bude uplatňována komplexně a jednotně ve všech členských státech EU, ale také v plném souladu s dohodou OECD. Nebudou-li v rámci EU nebo mezi EU a třetími zeměmi harmonizována minimální daňová pravidla, může to vyvolat případné spory týkající se dvojího zdanění, což by mělo bezprostřední negativní dopad na velký počet nejvýznamnějších světových podniků a potenciální dopad na jejich dodavatele (jimiž jsou často malé a střední podniky), pokud jde o příjem z vybraných daní, obchod a investice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | považuje za zásadní, aby byly do směrnice EU zapracovány připomínky OECD a další technické podrobnosti týkající se vzorových pravidel, a to v plném rozsahu, aniž by byly převzaty ukvapeně a bez případného vyloučení opatření zavedených v důsledku nařízení; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje, že v konečném znění směrnice i při jejím následném uplatňování musí být používána společná a jednoznačná terminologie. Některé z nových definic používaných ve směrnici by nemusely být v plném souladu s již zavedenými definicemi používanými v mezinárodním daňovém právu. K zaručení větší právní jistoty bude nutné provést křížovou kontrolu překladů směrnice EU, aby byl zajištěn přesný soulad s pojmy daňového práva jednotlivých zemí; |
| --- | --- |

8.

| 9. | požaduje, aby se v souvislosti s velkými vnitrostátními skupinami vynaložilo veškeré možné úsilí na zaručení souladu nové minimální sazby daně s právními předpisy EU, a zabránilo se tak právní nejistotě. Důrazně doporučuje, aby byla pro tyto čistě vnitrostátní skupiny pokud možno zavedena zjednodušující opatření. V současné době není jasné, kolik velkých čistě vnitrostátních skupin v EU existuje a s jak vysokými fiskálními a administrativními náklady by bylo takové opatření spojeno; |
| --- | --- |

9.

Spolupráce s třetími zeměmi a rovné podmínky pro ně

| 10. | doufá, že EU bude při převádění minimální sazby daně OECD do právních předpisů průběžně spolupracovat se svými globálními partnery a prosazovat své politické směry, aby zabránila tomu, že budou muset evropské podniky dodržovat přísnější předpisy než jejich přímí konkurenti, což by EU odsunulo do omezenějšího podnikatelského prostředí s nižším hospodářským růstem, menším počtem pracovních míst a limitovanějšími kapacitami a zdroji umožňujícími reagovat na výzvy spojené s inovacemi. Zejména se domnívá, že neúčast Spojených států na prvním pilíři by mohla ohrozit účel a rovnováhu dohody OECD jako takové; |
| --- | --- |

10.

| 11. | požaduje, aby EU pozorně sledovala dopad, který bude mít zavedení systému druhého pilíře na chování investorů a podniků, a byla tak s to porozumět tomu, jakým způsobem se nové právní předpisy odrazí v investicích, zaměstnanosti, růstu, obchodování či daních. Toto monitorování je nutné k zabránění negativnímu dopadu na pracovníky (ve formě nižších mezd), spotřebitele (ve formě vyšších cen) nebo akcionáře (ve formě nižších dividend). Jelikož je nezbytné, aby minimální sazbu daně uplatňovali všichni hlavní obchodní partneři EU, musí třetí země dodržovat mezinárodní právo, aby se zabránilo tomu, že budou muset podniky z EU dodržovat přísnější předpisy než ostatní a vypořádat se s nekoordinovaným globálním systémem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že pravidlo pro nedostatečně zdaněné platby (UTPR) může do určité míry omezit vznik nerovných podmínek pro podniky, neřeší však situaci úplně, zejména proto, že je velmi složité uplatňovat toto pravidlo v praxi a mohlo by snížit atraktivitu EU např. z hlediska činností v oblasti výzkumu a vývoje nebo investic do transformace energetiky a přechodu ke klimatické neutralitě; |
| --- | --- |

12.

| 13. | považuje za nutné předejít potenciálnímu dvojímu zdanění podniků z EU například kvůli chybějící koordinaci mezi BEP či IIR v Evropě a BEAT či GILTI ve Spojených státech; |
| --- | --- |

13.

Sladění s pobídkami a dalšími daňovými předpisy EU

| 14. | doporučuje, aby byla v rámci zásadního omezování zdanění zisků právnických osob na evropské úrovni (o polovinu za posledních 25 let) vyhodnocena řada opatření namířených proti obcházení pravidel, která byla přijata v uplynulých deseti letech, a posouzena jejich účinnost, účelnost, konzistentnost a přidaná hodnota EU z hlediska výnosu daně (včetně toho, jakým způsobem členské státy tyto právní předpisy uplatňovaly při své auditní činnosti); |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzývá Komisi, aby posoudila, zda lze mechanismus EU pro řešení sporů z roku 2017 použít pro druhý pilíř, nebo zda je nutné ho upravit; |
| --- | --- |

15.

| 16. | domnívá se, že by Komise a daňové orgány členských států měly aktualizovat a přepracovat své daňové systémy tak, aby bylo zaručeno, že budou stále s to podporovat (zelené) inovace, růst a zaměstnanost. Členské státy v uplynulých desetiletích navrhly a zavedly různé vnitrostátní daně a četné pobídky s cílem stimulovat zaměstnanost a inovace v místních ekonomikách. Významnou skutečností je, že se v nedávné době začaly množit daňové pobídky navržené konkrétně pro účely podpoření ochrany klimatu, bezpečnosti dodávek energie a výzkumu a vývoje v rámci Zelené dohody pro Evropu. Některé daňové pobídky, které se v členských státech v současné době poskytují, tedy již po vstupu směrnice v platnost nebudou možné nebo nebudou z hlediska investic tak atraktivní. Bylo by proto žádoucí, aby Komise vypracovala příručku, v níž by objasnila, jak do budoucna koncipovat daňové pobídky tak, aby byly v souladu s požadavky kladenými v rámci druhého pilíře (např. pobídky poskytující úlevy na daně z příjmu nebo příspěvky na sociální zabezpečení výzkumných pracovníků, nebo režimy zrychlených odpisů k podpoření investic); |
| --- | --- |

16.

| 17. | domnívá se, že je nezbytně nutné, aby členské státy EU i nadále poskytovaly daňové pobídky k přilákání zahraničních investic, za předpokladu, že budou podněcovat subjekty reálné ekonomiky k nabírání většího počtu zaměstnanců, k vyplácení vyšších mezd pracovníkům či k investování do hmotných aktiv. Činnost nadnárodních podniků totiž závisí mj. na místních malých a středních podnicích, pokud jde o výrobní vstupy jejich hodnotových řetězců, a jejich přítomnost může mít pozitivní dopad na místní podnikatelské prostředí; |
| --- | --- |

17.

| 18. | souhlasí s požadavkem podnikatelské sféry na zavedení testovací fáze při ukládání stanovených sankcí, například v prvním roce uplatňování směrnice, aby měly všechny podniky možnost se obeznámit s novými pravidly a aby byly sankce ukládané jednotlivým subjektům, které nedodržují právní předpisy, přiměřené a nevztahovaly se na ty subjekty, které právní předpisy nedodržují z důvodu pozdního přizpůsobení postupů, a nikoli úmyslně; |
| --- | --- |

18.

| 19. | v souvislosti s povinností podávat informace doporučuje, aby si správci daně vyměňovali informace týkající se podniků výhradně oficiální cestou při zachování přísné důvěrnosti a respektování odpovídajících podmínek jejich použití, aby se zabránilo nekontrolovanému úniku citlivých informací. Je nicméně nutné dodržovat povinnost transparentnosti, která je stanovena v dokumentu OECD Doporučení Rady o společných přístupech ke státem podporovaným vývozním úvěrům a environmentálním a sociálním aspektům; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzývá k zavedení administrativních zjednodušení s cílem snížit náklady na přizpůsobení se novým právním předpisům jak pro podniky, tak pro daňové orgány. Musí se totiž učinit vše pro to, aby byla administrativní zátěž co nejnižší. Pro podniky je snazší se obeznámit s novými pravidly, pokud není právní předpis příliš komplikovaný. Zkrátí se tak rovněž nezbytné přechodné období a pro daňové orgány bude snazší ověřovat, zda jsou nové právní předpisy skutečně uplatňovány. |
| --- | --- |

20.

V Bruselu dne 28. dubna 2022.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  (COM(2021) 823 final).

1

---

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 301/51 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 301/51

---

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Evropská strategie pro univerzity

(2022/C 301/09)

| Zpravodaj: | Emil BOC (RO/ELS), starosta města Kluž |
| --- | --- |
| Odkaz: | Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o Evropské strategii pro univerzity
  COM(2022) 16 final |

Zpravodaj:

Emil BOC (RO/ELS), starosta města Kluž

Odkaz:

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o Evropské strategii pro univerzity

COM(2022) 16 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

| 1. | vítá zapojení a podporu Unie při prosazování excelence ve vzdělávání. V této souvislosti zdůrazňuje, že důležitou roli má Evropská strategie pro univerzity jako součást balíčku opatření týkajících se terciárního vzdělávání, jenž umožní do roku 2025 uskutečnit Evropský prostor vzdělávání; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že civilizace, která posiluje demokratické hodnoty v Evropě, může existovat pouze pod podmínkou, že se investuje do lidského kapitálu. Vynikající systém vzdělávání, jehož jádrem jsou silné univerzity, je základem pro celoživotní učení; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje, že je důležité zvýšit kvalitu vzdělávání a výzkumu na evropských univerzitách a na místní a regionální úrovni zajistit dostupnost podpory specifických cílů tohoto strategického záměru; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uznává zvláštní význam univerzit ve společnosti a jejich přínos k udržitelnému, odolnému a inkluzivnímu rozvoji členských států i místních komunit a regionů, jenž je založen na demokratických hodnotách. Role univerzit je mnohem důležitější v krizových situacích, protože je mohou pomoci překonat a přispět k oživení po krizi (1); |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzdvihuje zásadní význam univerzit pro řešení globálních problémů. EU již dlouho upozorňuje na to, že je třeba navzájem úzce propojit výzkum, výuku, učení a inovace na univerzitách a zároveň poskytovat univerzitám více finančních prostředků, aby byla zajištěna nezbytná úroveň kvality. Univerzity jsou zdrojem nových výzkumných poznatků a propagátory inovací, a hrají tudíž klíčovou úlohu při řešení naléhavých společenských problémů, které byly zjištěny v rámci misí EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že univerzity je třeba považovat za základní součást evropské kultury a že rozmanitost akademického sektoru, který sdružuje vzdělávací subjekty, výzkumné ústavy, odborné školy atd., je strategickou výhodou; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konstatuje, že přítomnost univerzit na místní a regionální úrovni je povětšinou významnou konkurenční výhodou pro komunity, v nichž se nacházejí (2). Investory například zajímají a přitahují komunity, v nichž je vysoce kvalifikovaná pracovní sila a příležitosti pro spolupráci s akademickou obcí a pro přenos technologií a know-how z univerzit do podnikatelského sektoru. Přítomnost univerzity v těchto komunitách rovněž vytváří značné příjmy (3), neboť studenti, akademičtí pracovníci a další zaměstnanci zde významným způsobem utrácejí (jedná se o podstatný multiplikační účinek, pokud jde o spotřebu vytvářenou univerzitami). Kromě těchto výhod, které lze ekonomicky vyčíslit, vede přítomnost univerzit k vytváření kosmopolitního klimatu na místní úrovni, pro nějž jsou typické přítomnost zahraničních studentů a akademických pracovníků a hodnoty související s tolerancí, kulturní, náboženskou a etnickou rozmanitostí atd. (4); |
| --- | --- |

7.

| 8. | vítá víceúrovňový přístup navržený v Evropské strategii pro univerzity, která předpokládá sladění cílů veřejné politiky a investic na unijní, národní, regionální a místní úrovni. Poukazuje však na to, že by při navrhování a realizaci ideálního modelu univerzity pro budoucnost bylo prospěšné posílit místní a regionální rozměr; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poukazuje na to, že je důležité budovat strategická partnerství mezi místními a regionálními orgány a univerzitami, a to i při navrhování strategií místního a regionálního rozvoje. Univerzity hrají klíčovou úlohu při budování místně orientovaných ucelených systémů, pro něž poskytly dobrý základ regionální strategie pro inteligentní specializaci; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uznává, že místní a regionální orgány mohou podporovat univerzity vytvářením a posilováním místních a regionálních podmínek (přístup k infrastruktuře všech typů a ke službám, kvalita života, inkluzivní prostředí atd.), které mohou zvýšit konkurenceschopnost univerzit na světovém trhu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poukazuje na to, že na území EU již existuje vynikající tradice spolupráce mezi univerzitami z různých členských států prostřednictvím programu ERASMUS+, kterou je třeba dále zúročit; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konstatuje, že úloha univerzit ve společnosti se nyní mění a že univerzity kromě tradičních funkcí (které se týkají především výuky a výzkumu) přebírají nové funkce (5). Univerzity se v současnosti nově definují jako důležité subjekty, pokud jde o technologické a sociální inovace, podnikání, přenos technologií do hospodářství atd. Nestaví se mimo komunity a společnost a stávají se aktéry angažovanými v komunitě, kteří mohou významně přispět k řešení společenských problémů (6); |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že univerzity jsou klíčovými aktéry při prosazování stěžejních cílů Unie, jako jsou ekologická a digitální transformace. Univerzity mají v těchto oblastech značné odborné znalosti, ale zároveň mohou zavádět a šířit osvědčené postupy v těchto oblastech v místních komunitách, v nichž působí; |
| --- | --- |

13.

| 14. | konstatuje, že univerzity mohou nabídnout řešení a nástroje k řešení některých hlavních problémů, s nimiž se Unie potýká, jako je například fenomén odlivu mozků (7) a odchod obyvatel z venkova. Negativní dopady spojené s odlivem mozků a význam cirkulace mozků úzce souvisejí se spoluprací univerzit, místních a regionálních orgánů, podniků a občanské společnosti a s partnerstvími mezi nimi. Zdůrazňuje, že je třeba vynaložit podstatně větší úsilí o snížení rozdílů v oblasti znalostí a inovací v Evropě a odstranění rozdílů v oblasti inovací mezi Evropou a Spojenými státy; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poukazuje na význam nepřetržitého a rozsáhlého identifikování a využívání osvědčených postupů na místní a regionální úrovni v rámci spolupráce místních a regionálních orgánů s univerzitami. V této souvislosti se pro místní a regionální orgány v členských státech stává prioritou vytvoření nadnárodních sítí zaměřených na šíření osvědčených postupů za široké účasti zúčastněných stran v terciárním vzdělávání. Tuto síť lze zohlednit v rámci Evropské strategie pro univerzity; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poukazuje na to, že univerzity se v tomto procesu transformace a přijímání nových úkolů potýkají se značnými obtížemi a překážkami. S finančními problémy se s největší pravděpodobností budou potýkat ve všech členských státech. V této souvislosti navrhuje, aby byla vypracována investiční strategie, která zohlední regionální, vnitrostátní a evropské financování, a požaduje, aby se přihlédlo ke spolupráci mezi veřejným, soukromým a neziskovým sektorem s cílem posílit kapacity evropských univerzit. Konstatuje rovněž, že existují problémy spojené s mírou autonomie univerzit nebo s politickým zasahováním do důležitých rozhodnutí týkajících se financování univerzit, náboru a výběru akademických pracovníků, svobody projevu a výběru témat a zaměření výzkumu, příležitostí pro svobodnou komunikaci bez cenzury výsledků výzkumu atd.; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že je důležité, aby se místní a regionální orgány v členských státech aktivně zapojily do posilování rozmanitých místních a regionálních ekosystémů a podporovaly spolupráci a důvěru mezi různými sektory v EU. Poukazuje na to, že univerzity musí být na místní a regionální úrovni považovány za součást širších ekosystémů zahrnujících různé zúčastněné strany (8). Aby univerzity mohly poskytovat nové dovednosti zaměřené na kreativní řešení problémů, má zásadní význam využívání technologií, účinná komunikace v rámci komunity a spolupráce mezi nimi a příslušnými místními subjekty; |
| --- | --- |

17.

| 18. | konstatuje, že hlavními prioritami Evropské strategie pro univerzity jsou prohlubování nadnárodní spolupráce mezi univerzitami a rozvoj evropského rozměru terciárního vzdělávání. V této souvislosti se domnívá, že místní a regionální orgány mohou v rámci možností podporovat nadnárodní spolupráci univerzit (důležitým nástrojem v této oblasti aliancí univerzit zaměřených na excelenci je iniciativa „Evropské univerzity“ v rámci programu Erasmus+). Místní a regionální orgány se mohou připojit k postupům navrženým ve strategii, jako je iniciativa „Evropská studentská karta“. Tato karta by mohla být uznávána nejen v akademickém prostředí, ale také ve vztazích nadnárodních studentů, výzkumných pracovníků a akademických pracovníků s místními správními orgány (např. pro povolení k pobytu, průkazy na veřejnou dopravu, přístup do muzeí); |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány v členských státech by v souvislosti s Evropskou strategií pro univerzity měly působit jako zprostředkovatelé, kteří dokáží sdružovat různé zúčastněné strany v dané komunitě v rámci iniciativ a projektů týkajících se univerzit. Konstatuje rovněž, že místní a regionální orgány nemají v mnoha členských státech přímou odpovědnost, pokud jde o financování univerzit. Místní a regionální orgány však mohou stimulovat financování univerzit a jejich iniciativ z různých zdrojů, a vytvářet tak synergie na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bere na vědomí, že univerzity čelí nutnosti přepracovat studijní programy tak, aby co nejlépe reagovaly na rychlý technologický pokrok, ekologickou a digitální transformaci a strukturální změny na evropských trzích práce, jež vyžadují nové dovednosti (9). Zdůrazňuje rovněž, že v tomto procesu přepracovávání studijních programů a rozvoje těchto nových dovedností mohou hrát významnou úlohu místní a regionální orgány. Zároveň podtrhuje, že ačkoli univerzity významně přispívají ke zvyšování zaměstnatelnosti a hospodářské konkurenceschopnosti v rámci globalizované ekonomiky, musí být zachována autonomní povaha terciárního vzdělávání; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje úlohu místních a regionálních orgánů při vytváření a posilování místních a regionálních ekosystémů, které podporují aktivní spolupráci a vytváření sítí mezi veřejnými orgány na nižší než celostátní úrovni, podniky/průmyslem a univerzitami. Místní a regionální orgány by měly v těchto ekosystémech přijmout roli iniciátorů a zprostředkovatelů, kteří identifikují příležitosti ke spolupráci, přidělují různé zdroje, včetně finančních, na provádění činností v oblasti vytváření sítí a spolupráce a podporují vytváření struktur, jako jsou vzdělávací klastry na místní a/nebo regionální úrovni. Vzdělávací klastry jsou vynikajícím nástrojem, který má poskytnout prostor pro dialog a spolupráci mezi hlavními aktéry zapojenými do formálního vzdělávání s cílem podpořit mladé lidi v jejich odborné přípravě. Prostřednictvím vzdělávacích klastrů mohou místní a regionální orgány ve spolupráci s dalšími aktéry v ekosystému zavést nástroje, jako jsou inovační fondy, minigranty pro začínající podniky v určitých klíčových oblastech atd.; |
| --- | --- |

21.

| 22. | domnívá se, že způsob, jakým se dnešní studenti potřebují učit, je v některých případech zcela odlišný od minulosti. Nyní potřebují příležitosti k uplatnění teoretických koncepcí v reálných situacích a také k řešení problémů, které vnímají ve svých místních a regionálních komunitách. Místní a regionální orgány mohou společně s vysokými školami a dalšími aktéry místního a regionálního ekosystému usnadnit takové pedagogické zkušenosti, například podporou živých laboratoří, předkládáním otázek veřejné politiky k analýze, rozvojem společných strategických projektů ve prospěch komunity, usnadňováním spolupráce s dalšími zúčastněnými stranami na místní a regionální úrovni atd.; |
| --- | --- |

22.

| 23. | domnívá se, že místní a regionální orgány mohou ve spolupráci s univerzitami a dalšími subjekty místního/regionálního ekosystému výrazně podpořit mladé podnikatele, včetně studentů nebo absolventů, tím, že jim usnadní přístup ke klíčovým zdrojům potřebným pro inovace. Mnoho mladých lidí/studentů potřebuje zdroje, jako jsou laboratoře, nové technologie, nové kontakty pro rozvoj podnikatelských nápadů a/nebo produktů a služeb. Místní a regionální orgány mohou ve spolupráci s dalšími subjekty, které těmito zdroji disponují, usnadnit mladým podnikatelům přístup ke zdrojům potřebným pro inovace (prostorům, odborné přípravě, poradenství atd.); |
| --- | --- |

23.

| 24. | poukazuje na to, že místní a regionální orgány mohou rozvíjet inteligentní vztahy s univerzitami, pokud jde o rozvoj místní a regionální komunity. Univerzity musí vytvářet znalosti a služby pro komunity, v nichž působí. Místní a regionální orgány mohou tento vztah usnadnit vytvářením programů zaměřených na trvalé zapojení univerzit do řešení místních a regionálních problémů, využívání univerzit pro poradenství a odborné znalosti, šíření osvědčených postupů, jakmile se objeví, aby tyto postupy mohlo provádět více komunit a veřejných orgánů. Uznání ze strany veřejnosti a podpora zapojení univerzit hrají zvlášť důležitou úlohu při legitimizaci různých akademických a/nebo profesních drah a jsou pro univerzity podnětem k tomu, aby co nejlépe využívaly zapojení akademických pracovníků, výzkumných pracovníků a studentů na místní úrovni; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poukazuje na to, že z přítomnosti univerzit mohou mít stejný prospěch různé místní a regionální komunity všech velikostí. Místní orgány mohou významně přispět k rozvoji univerzit a jejich atraktivitě tím, že vytvoří podmínky pro vysokou kvalitu života a povzbudí postoje a chování, které podporují toleranci, začlenění, multikulturalismus a bezpečnost ve veřejném prostoru. Univerzity mohou určité činnosti a organizační složky umístit nejen do velkých městských center, ale také do středně velkých a malých měst. Úlohou místních a regionálních orgánů může být usnadnit umístění univerzitních pracovišť a/nebo výzkumných ústavů v těchto menších komunitách prostřednictvím podpory a poskytování cenově dostupných možností ubytování pro studenty, možnosti využít veřejné budovy pro určité výukové, výzkumné či osvětové aktivity, rozvíjení dobrých ukazatelů kvality života, nebo využití určitých výhod, které ve velkých městských centrech neexistují; |
| --- | --- |

25.

| 26. | domnívá se, že digitální transformaci na místní a regionální úrovni lze urychlit spoluprací s univerzitami a plným využitím jejich zdrojů v této oblasti. Univerzity mohou v rámci svých vztahů s místními a regionálními orgány poskytovat poradenství nebo provádět strategie digitální transformace na místní nebo regionální úrovni. Pokud jde o digitální dovednosti, univerzity mohou ve spolupráci s místními orgány nabízet krátkodobé kurzy nebo odbornou přípravu pro širokou veřejnost se zaměřením na určité skupiny ohrožené vyloučením (starší osoby, lidé s nízkým vzděláním atd.); |
| --- | --- |

26.

| 27. | místní a regionální orgány mohou podporovat rozvoj hybridních kampusů, a tak podnítit proces digitální transformace v komunitách a na univerzitách, zajistit rovné příležitosti, podporovat sociální integraci, zlepšit konkurenceschopnost mladých lidí na trhu práce, posílit práci s mládeží, prosazovat zákaz diskriminace a mezikulturní porozumění. V zájmu zajištění rovných příležitostí by se v hybridních kampusech měla věnovat pozornost komunikaci a šíření informací, aby byly skutečně dostupné všem mladým lidem, kterým jsou určeny, a zejména těm, kteří žijí v okrajových regionech. Místní a regionální orgány mohou rovněž finančně podpořit otevření těchto hybridních kampusů různým zainteresovaným stranám v dané komunitě, včetně ohrožených/znevýhodněných skupin, zranitelných a ohrožených mladých lidí – jako například těch, kteří nemají zaměstnání ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET) –, nezaměstnaných mladých lidí, žen, uprchlíků, osob se zdravotním postižením a důchodců atd. V politikách EU a členských států je zapotřebí klást na začleňování ohrožených mladých lidí prvořadý důraz; |
| --- | --- |

27.

| 28. | domnívá se, že univerzity mají značný přehled a odborné znalosti, pokud jde o ekologickou transformaci. Mohou být také vzorem osvědčených postupů se vzdělávací a informační úlohou v souvislosti s touto transformací. Univerzity mohou ve spolupráci s místními a regionálními orgány rozvíjet zelené kampusy a zapojit se do procesů obnovy měst tím, že budou komunitě nabízet tyto kampusy nebo modelové budovy z hlediska energetické účinnosti nebo ekodesignu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | oceňuje začlenění jasného plánu, ročních ukazatelů a referenčních kritérií za účelem provádění strategie, jak již VR prosazoval, s cílem posoudit pokrok při plnění cílů Evropského prostoru vzdělávání. Přesto upozorňuje na to, že je třeba zahrnout místní a regionální rozměr do vytvoření evropského střediska pro sledování odvětví vysokoškolského vzdělávání, což by umožnilo uplatnit plánovaný srovnávací přehled i na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | konstatuje, že místní a regionální orgány mohou evropské univerzity podporovat v jejich úsilí o internacionalizaci a podporu globální úlohy Evropské unie. Jde o podporu zapojení evropských univerzit do ambiciózních nadnárodních aliancí, které rozvíjejí dlouhodobou systémovou spolupráci v oblasti excelentního vzdělávání, výzkumu a inovací a poskytují studentům, akademickým a výzkumným pracovníkům a zaměstnancům stálé příležitosti pro akademickou mobilitu. |
| --- | --- |

30.

V Bruselu dne 28. dubna 2022.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Howard, G., Weinstein, R., Yang, Y. (2021), Do universities improve local economic resilience?, IZA DP No. 14422, dostupné z: https://docs.iza.org/dp14422.pdf.

1

(2)  Fonseca, L., Nieth, L. (2021), The role of universities in regional development strategies: A comparison across actors and policy stages, European Urban and Regional Studies, 22(3); Goddard, J, Puukka, J. (2008), The engagement of higher education institutions in regional development: an overview of the opportunities and challenges, Higher Education Management and Policy, 20(2): 11–41.

2

European Urban and Regional Studies

Higher Education Management and Policy

(3)  Chirca, A., Lazar, D.T. (2021), Cluj-Napoca without students: an estimation of the gap in the city’s economy, Transylvanian Review of Administrative Sciences, 66E: 44–59.

3

Transylvanian Review of Administrative Sciences

(4)  Goddard, J., Vallance, P. (2014), The university and the city, Higher Education, 68(2): 319–321.

4

Higher Education

(5)  Liddle J., Addidle G.D. (2022), The Changing Role of Universities in Society: Key Influences in The Role of Universities and HEIs in the Vulnerability Agenda. Rethinking University-Community Policy Connections. Palgrave Macmillan, Cham. https://doi.org/10.1007/978-3-030-89086-5_3.

5

(6)  Myklebust, J.P., Smidt, H. (2021), What is the role of universities in global upskilling?, University World News, dostupné z: https://www.universityworldnews.com/post.php?story=20210129110449887.

6

University World News

(7)  Hammerbauer, M., Pavletić, P., Vespa, M. (2021) Brain drain in higher education in European context, Final report- ESC41, dostupné z: https://www.esu-online.org/wp-content/uploads/2021/03/Brain-Drain-final-report-ESC41-Google-Docs.pdf.

7

(8)  Reichert, S. (2019), The Role of Universities in Regional Innovation Ecosystems, EUA Study, dostupné z: https://www.eua.eu/downloads/publications/eua%20innovation%20ecosystem%20report_final_digital.pdf.

8

(9)  Jackson, N. J. (2011) Learning for a complex world: A lifewide concept of learning, education and personal development. Bloomington, IN: Author House; Williams, S., Dodd, L. J., Steele, C., & Randall, R. (2015), A systematic review of current understandings of employability, Journal of Education and Work, Vol. 29, No. 8, s. 877–901.

9

Journal of Education and Work

---

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 301/56 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 301/56

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Budoucí státní podpora EU v odvětvích zemědělství, lesnictví a ve venkovských oblastech

(2022/C 301/10)

| Zpravodaj: | Guido MILANA (IT/SES), člen zastupitelstva obce Olevano Romano |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Guido MILANA (IT/SES), člen zastupitelstva obce Olevano Romano

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

| 1. | vítá, že Evropská komise nedávno předložila nové návrhy týkající se poskytování státní podpory v zemědělství, jež vstoupí v platnost dne 1. ledna 2023; |
| --- | --- |

1.

| 2. | připomíná, že podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU jsou státní podpory poskytované podnikům, pokud by mohly narušit hospodářskou soutěž mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, jsou však zavedeny určité výjimky; |
| --- | --- |

2.

| 3. | připomíná, že pokud jde o odvětví zemědělství, lesnictví a venkovské oblasti, je analýza Komise při vyhodnocování existence takového narušení založena na pokynech pro poskytování státní podpory v odvětvích zemědělství, lesnictví a ve venkovských oblastech a že tyto pokyny zahrnují programové období 2014–2022; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že článek 81 nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1305/2013 (1) o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova stanoví, že financování opatření, na něž se nevztahuje příloha I SFEU, musí být prováděno prostřednictvím pravidel pro poskytování státní podpory; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že toto provázání předpokládá, že délka platnosti pravidel pro poskytování státní podpory bude v souladu s délkou platnosti pravidel pro rozvoj venkova; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bere na vědomí, že Komise za tímto účelem zahájila v roce 2019 konzultaci, jejíž výsledky jsou obsaženy v pracovním dokumentu SWD(2021) 107 final (2); |
| --- | --- |

6.

| 7. | připomíná, že Evropský parlament a Rada mezitím schválily nové právní předpisy týkající se SZP, zejména nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115 (3), kterým se stanoví pravidla podpory pro strategické plány, s přihlédnutím ke stanovisku Výboru regionů k nové společné zemědělské politice (SZP); |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje, že nové návrhy týkající se poskytování státní podpory musí zohledňovat novou SZP a být s ní i nadále v souladu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že zemědělské podniky budou muset provádět strategie Zelené dohody pro Evropu, zejména strategii v oblasti biologické rozmanitosti a strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že je nezbytné pomoci zemědělským a lesnickým podnikům při ekologické transformaci, zejména menším podnikům, které se nacházejí ve strategických oblastech regionů a jejichž role spočívá převážně v péči o dané území a jeho ochraně; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzývá Komisi, aby u dovážených výrobků požadovala splnění evropských norem pro výrobu a reciprocitu nebo reciproční doložky, stejně jako se vyžadují u výrobců z EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzývá Komisi, aby zvýšila podíl hraničních kontrol a požadovala postupy, jako je ošetření dováženého výrobku za studena; |
| --- | --- |

12.

| 13. | připomíná, že Výbor regionů se k oběma strategiím již vyjádřil ve stanovisku Evropského výboru regionů Biologicky rozmanitá města a regiony po roce 2020 v rámci 15. zasedání konference smluvních stran Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti a strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 (4) a ve stanovisku Evropského výboru regionů Od zemědělce ke spotřebiteli – místní a regionální rozměr (5); |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje klíčovou úlohu místních orgánů při definování a řízení některých postupů spojených s náhradou určitých podpor, zejména podpory související s řízením rizik v zemědělství; |
| --- | --- |

14.

| 15. | připomíná, že kraje a obce se nejen podílejí na definování vnitrostátních strategických plánů stanovených v nařízení (EU) 2021/2115, ale jsou rovněž příjemci intervencí v oblasti rozvoje venkova a přispívají k definování přístupu zdola nahoru, který je stanoven v rámci iniciativy LEADER; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konstatuje, že státní podpora poskytnutá odvětví zemědělství na evropské úrovni se v období let 2014–2019 snížila ze 7,6 miliardy na 6 miliard, avšak zvýšila se během pandemie COVID-19; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že zemědělské, lesnické a zemědělsko-potravinářské podniky v tomto období nikdy nepřestaly vyrábět, a tak zajišťovaly plynulé zásobování, jak je stanoveno v článku 39 SFEU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdůrazňuje, že válka mezi Ruskem a Ukrajinou způsobila nestabilitu na trzích se surovinami a dodávkami potravin; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje v této souvislosti význam společné zemědělské politiky pro soběstačnost a potravinové zabezpečení; |
| --- | --- |

19.

| 20. | připomíná, že toto zásobování bylo možné rovněž díky možnosti využívat podporu, kterou Komise stanovila ad hoc v souvislosti s krizí vyvolanou onemocněním COVID-19; |
| --- | --- |

20.

| 21. | dále konstatuje, že většina státní podpory, s výjimkou zvláštní podpory v souvislosti s krizí COVID-19, byla poskytnuta především v rámci plánů rozvoje venkova, zejména na opatření nespadající mezi cíle přílohy I Smlouvy (zemědělské produkty); |
| --- | --- |

21.

| 22. | bere na vědomí, že postup pro zahrnutí státní podpory do plánů rozvoje venkova byl složitý; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konstatuje, že ačkoli jsou nařízení č. 1305/2013 týkající se podpory, kterou EZFRV poskytuje na uskutečňování cílů rozvoje venkova, a pokyny pro poskytování státní podpory v odvětví zemědělství, lesnictví a ve venkovských oblastech v letech 2014–2020 velmi podobné, nejsou opatření v oblasti rozvoje venkova vždy plně v souladu s ustanoveními pravidel pro poskytování státní podpory; |
| --- | --- |

23.

| 24. | bere na vědomí, že konzultace zahájená Komisí odhalila některé aspekty stávajících pravidel pro poskytování státní podpory, které jsou již zastaralé; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podtrhuje, že cíl zajistit rovné podmínky všem podnikům v Evropské unii je i nadále klíčový; |
| --- | --- |

25.

| 26. | bere na vědomí, že některá opatření je třeba zachovat a přizpůsobit, zejména pokud jde o řízení rizik; |
| --- | --- |

26.

| 27. | bere na vědomí, že podpora v odvětví lesnictví byla využívána převážně pro opatření na rozvoj venkova a že bude vzhledem k důležitosti lesů nezbytné její provádění usnadnit; |
| --- | --- |

27.

| 28. | domnívá se, že je nezbytné podporovat zemědělské a lesnické podniky při ekologické transformaci, zejména mikropodniky, místní drobné zemědělské podniky a krátké potravinové řetězce, které i vzhledem k vysokým cenám potravin a vstupním nákladům např. na energii a hnojiva, na nichž se podepsala válka na Ukrajině, by samy o sobě nebyly schopny se s těmito důsledky vyrovnat. V tomto ohledu vítá sdělení Evropské komise Zajištění potravinového zabezpečení a posílení odolnosti potravinových systémů; |
| --- | --- |

28.

| 29. | navrhuje sjednotit kritéria týkající se povinností v oblasti informování a zveřejňování, zejména pokud jde o lhůty pro oznámení režimů podpory, na které se vztahují nařízení o výjimkách; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdůrazňuje, že právě přijatá reforma SZP je založena na zásadě subsidiarity, a proto je důležité, aby tuto zásadu respektovala i pravidla pro poskytování státní podpory, aniž by byla zároveň narušena hospodářská soutěž mezi zemědělci v různých členských státech; |
| --- | --- |

30.

| 31. | domnívá se, že je klíčové tuto zásadu subsidiarity zachovat, zejména pokud jde o úlohu místních orgánů, které jsou nejblíže územním celkům, jež hrají neodmyslitelnou úlohu při řízení opatření na místní úrovni. |
| --- | --- |

31.

Navrhuje proto:

Zjednodušení

| 32. | neukládat členským státům povinnost, aby každoročně zasílaly sdělení týkající se událostí, které mohou být přirovnány k přírodním katastrofám, epizoocii, napadení rostlin chorobami nebo škůdci, protože pokud je za takové uznají vnitrostátní orgány, není nutné je dále sdělovat Komisi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | neukládat členským státům povinnost zveřejňovat informace o jednotlivých příjemcích podpory nižší než 75 000 EUR v případě zemědělské produkce a nižší než 500 000 EUR v případě zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nekomplikovat postupy týkající se části věnované společnému hodnocení oznámené podpory; |
| --- | --- |

34.

| 35. | stanovit možnost poskytovat na základě nařízení o blokových výjimkách v zemědělství (6) investiční podporu i na produkty pocházející z jednoho odvětví, zejména pokud je tato podpora určena ke kompenzaci následků událostí, které mohou být přirovnány k přírodním katastrofám, nebo k náhradě škod způsobených epizoocií či napadením rostlin chorobami nebo škůdci; |
| --- | --- |

35.

| 36. | stanovit koncepci „jednoho portálu“ pro oznamování státní podpory ve vnitrostátních strategických plánech podle nařízení (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vzhledem ke značným rozdílům mezi odvětvím zemědělství a ostatními odvětvími stanovit zvláštní právní předpis pro uplatňování nařízení de minimis v zemědělství. Požaduje zejména, aby se během tříletého období zvýšila maximální částka podpory de minimis na 50 000 EUR a aby se určila částka (např. 1 000 EUR), pod níž by se vyloučilo uplatňování nařízení de minimis (podpora ve velmi omezené výši); |
| --- | --- |

37.

| 38. | změnit nařízení de minimis pro odvětví zemědělství tak, aby bylo jednodušší, zejména aby byla zrušena kontrola požadavku jediného podniku; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ponechat definici podniku v obtížích na členských státech; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zjednodušit správní postupy pro podporu ve prospěch místních orgánů, zejména pokud využívají opatření státní podpory. Požaduje se zejména, aby nebyly označeny za velké podniky; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zavést jednodušší postupy, aby místní a regionální orgány mohly řešit především místní a regionální potřeby a mimořádné události; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zjednodušit postupy pro poskytování státní podpory na reklamní a propagační účely a zejména nepovažovat obecné institucionální propagační činnosti, které neodkazují na konkrétní značky a nemotivují spotřebitele k nákupu produktu, za podporu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pokud jde o zjednodušené náklady, ty jsou momentálně slučitelné s pravidly státní podpory pouze v případě, že se na ně vztahují opatření podpory, která jsou spolufinancována ze zdrojů EU. VR požaduje, aby bylo možné využívat zjednodušené vykazování nákladů bez ohledu na evropské spolufinancování. Nezdá se, že by bylo opodstatněné nadále stanovovat různé metody výpočtu způsobilých nákladů v závislosti na finančním zdroji krytí programu; |
| --- | --- |

43.

Ekologizace

| 44. | pomáhat zemědělským a lesnickým podnikům, především mikropodnikům, při ekologické transformaci; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zajistit dostatečně pružné uplatňování pravidel státní podpory v případě krizí, jako je krize způsobená pandemií COVID-19 a krize vyvolaná válkou na Ukrajině, pro něž by byly stanoveny přiměřené a konsistentní mezní hodnoty podpory, které by zemědělcům umožnily pokračovat ve výrobě potravin a pro spotřebitele dále zajišťovaly spravedlivé spotřebitelské ceny. Dále navrhuje zjednodušit postupy provádění a poskytování podpor a snížit administrativní zátěž, zejména pokud jde o konečné příjemce; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zjednodušit některé postupy poskytování státní podpory na investice do výroby energie z obnovitelných zdrojů, zejména pokud jde o rozsah motivačního účinku: |
| --- | --- |

46.

| 47. | zavést vyšší procentuální podíl investic pro malé a střední zemědělské podniky investující do ekologické transformace; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vytvořit podporu ad hoc na opatření uhlíkového zemědělství, která by zemědělce za tento důležitý úkol odměňovala; |
| --- | --- |

48.

| 49. | domnívá se, že roztříštěnost zemědělských podniků je negativním faktorem, který brání vstupu na trh a zahájení ekologické transformace, kterou má zemědělství provést; |
| --- | --- |

49.

Územní soudržnost

| 50. | vzhledem ke specifické povaze odvětví zemědělství považuje za nezbytné nově definovat pojem malé a střední podniky v odvětví zemědělství přeformulováním definice mikropodniků stanovené v čl. 2 odst. 3 přílohy I nařízení (EU) č. 702/2014 s cílem vytvořit ad hoc definici pro toto odvětví, a proto navrhuje definovat nový typ mikropodniku v zemědělství. |
| --- | --- |

50.

| 51. | podporovat zemědělské a lesnické malé a střední podniky v horských a vnitrozemských oblastech a v nejvzdálenějších regionech kvůli jejich roli spočívající v péči o dané území a jeho ochraně; |
| --- | --- |

51.

| 52. | odměňovat za zachování a ochranu stanovišť malé a střední zemědělské podniky, které dodržují parametry uvedené v odstavci 50 a které se nacházejí v horských oblastech nebo ve vnitrozemských či znevýhodněných oblastech, jak je členské státy definují ve svých vnitrostátních strategických plánech; |
| --- | --- |

52.

| 53. | požaduje rovněž, aby podniky nacházející se ve vysokohorských oblastech měly možnost nakoupit pozemky za částku přesahující 10 % celkových způsobilých výdajů na dotčenou operaci, jak je stanoveno v čl. 73 odst. 3 písm. c) nařízení (EU) 2021/2115, aby bylo možné provést konsolidaci půdy nezbytnou k udržení jejich hospodářské činnosti a vykonávání jejich role spočívající v péči o dané území a jeho ochraně; |
| --- | --- |

53.

| 54. | umožnit odvětví lesnictví využívat postupu pro udělení výjimky z oznamovací povinnosti i na činnosti mimo vnitrostátní strategické plány; |
| --- | --- |

54.

| 55. | umožnit, aby infrastrukturní opatření v odvětví lesnictví implicitně nebyla považována za podporu, pokud se týkají neproduktivních investic; |
| --- | --- |

55.

| 56. | upravit stávající právní předpisy pro řízení rizik, zejména snížit práh výše škod pro definici událostí, které lze přirovnat k přírodním katastrofám, na 20 %, jak je stanoveno v nařízení (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

56.

| 57. | stanovit zvýšení prahové hodnoty náhrady škod u preferenčního pojištění a jiných nástrojů řízení rizik, jak je stanoveno v článku 76 nařízení (EU) 2021/2115. Tato prahová hodnota by měla umožnit zachování současných nákladů na pojištění zemědělských podniků; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vyjmout z oznamovací povinnosti podporu poskytovanou na náhradu škod způsobených chráněnými druhy zvířat; |
| --- | --- |

58.

| 59. | určit, že u těchto škod bude možné stanovit náhradu škody za ztrátu příjmů, jak je již stanoveno u škod, které vedou ke ztrátě výrobních nástrojů; |
| --- | --- |

59.

| 60. | umožnit, aby kromě škod způsobených chráněnými druhy zvířat byla náhrada poskytována i za jiné druhy zvířat, přičemž jejich definice by měla být ponechána na celostátních, regionálních a místních orgánech vzhledem k tomu, že se jejich výskyt v jednotlivých zemích liší; |
| --- | --- |

60.

| 61. | nepovažovat za podporu institucionální propagační aktivity, které neodkazují na konkrétní značky; |
| --- | --- |

61.

| 62. | měla by být poskytnuta přiměřená podpora pro zahájení podnikání v nezemědělských činnostech ve venkovských oblastech. Jedná se o přizpůsobení omezené částky podpory maximální výši podpory pro zakládání zemědělských podniků (100 000 EUR). Neexistuje žádný důvod k rozlišování, které by znevýhodňovalo diverzifikaci v nezemědělských podnicích, protože jde i tak o velmi omezené částky; |
| --- | --- |

62.

| 63. | s cílem pomoci malým a středním podnikům, které využívají projekty komunitně vedeného místního rozvoje nebo projekty operačních skupin, žádá, aby:






  — | byla s ohledem na velkou různorodost těchto projektů, na nichž vzájemně spolupracuje mnoho různých subjektů, rozšířena oblast působnosti i na místní orgány, místní akční skupiny, vysoké školy a jiné subjekty bez ohledu na jejich velikost, |
| --- | --- | --- |

63.

—

byla s ohledem na velkou různorodost těchto projektů, na nichž vzájemně spolupracuje mnoho různých subjektů, rozšířena oblast působnosti i na místní orgány, místní akční skupiny, vysoké školy a jiné subjekty bez ohledu na jejich velikost,

| — | byla zvýšena celková částka omezené podpory poskytované na projekt na 300 000 EUR pro projekty komunitně vedeného místního rozvoje a na 500 000 EUR pro projekty operačních skupin evropského inovačního partnerství. |
| --- | --- |

—

byla zvýšena celková částka omezené podpory poskytované na projekt na 300 000 EUR pro projekty komunitně vedeného místního rozvoje a na 500 000 EUR pro projekty operačních skupin evropského inovačního partnerství.

V Bruselu dne 28. dubna 2022.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 487).

1

(2)  Viz Commission Staff Working Document: Evaluation of the instruments applicable to State aid in the agricultural and forestry sectors and in rural areas (tento dokument v češtině bohužel neexistuje).

2

Commission Staff Working Document: Evaluation of the instruments applicable to State aid in the agricultural and forestry sectors and in rural areas

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115 ze dne 2. prosince 2021, kterým se stanoví pravidla podpory pro strategické plány, jež mají být vypracovány členskými státy v rámci společné zemědělské politiky (strategické plány SZP) a financovány Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) a Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV), a kterým se zrušují nařízení (EU) č. 1305/2013 a (EU) č. 1307/2013 (Úř. věst. L 435, 6.12.2021, s. 1).

3

(4)  Úř. věst. C 440, 18.12.2020, s. 20.

4

(5)  Úř. věst. C 37, 2.2.2021, s. 22.

5

(6)  Nařízení Komise (EU) č. 702/2014 ze dne 25. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie prohlašují určité kategorie podpory v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 193, 1.7.2014, s. 1).

6

---

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 301/61 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 301/61

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Nová Lesní strategie EU do roku 2030

(2022/C 301/11)

| Zpravodaj: | Joan CALABUIG RULL (ES/SES), tajemník pro otázky Evropské unie a vnější vztahy, vláda autonomní oblasti Valencie |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Joan CALABUIG RULL (ES/SES), tajemník pro otázky Evropské unie a vnější vztahy, vláda autonomní oblasti Valencie

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (dále jen „VR“),

Obecné připomínky

| 1. | vítá skutečnost, že Lesní strategie EU (dále jen strategie) stanoví politický rámec pro obhospodařování a ochranu evropských lesů s cílem zlepšit jejich ekosystémové služby, zajistit zdroj obživy, zejména ve venkovských oblastech, a podpořit lesní bioekonomiku vycházející z udržitelných postupů obhospodařování lesů coby multifunkční nástroj zakotvený v přírodě, přičemž kombinuje regulační a finanční opatření a stanoví plán do roku 2030; |
| --- | --- |

1.

| 2. | domnívá se, že Lesní strategie EU do roku 2030, která nahrazuje strategii v oblasti lesnictví přijatou v roce 2013 (1), jejíž přezkum proběhl v roce 2018 (2), stanoví rámec pro evropskou spolupráci v oblasti lesů a zdůrazňuje klíčový význam udržitelného obhospodařování lesů pro zajištění dobrých životních podmínek a obživy občanů a ochrany biologické rozmanitosti a ekosystémů odolných vůči změně klimatu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | oceňuje, že byly vyhodnoceny a zkorigovány některé konkrétní lesnické postupy uplatňované v určitých regionech, které jsou prováděny za účelem ochrany biologické rozmanitosti, ale také kvality půdy a vody a odolnosti vůči narušením způsobeným změnou klimatu (vodní stres, hurikány, sněžení, škůdci a lesní požáry); |
| --- | --- |

3.

| 4. | uznává ústřední úlohu lesních ekosystémů v rámci Zelené dohody pro Evropu (3), evropského klimatického paktu (4), evropského právního rámce pro klima (5) a Strategie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 (6) a zdůrazňuje, že různá odvětví založená na lesním hospodaření – včetně těch, jež využívají přínosy nesouvisející s těžbou dřeva – mohou a měla by přispívat k udržitelné, klimaticky neutrální a sociálně a ekonomicky konkurenceschopné oběhové bioekonomice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstatuje, že odvětví lesnictví bylo vyňato z první zprávy expertní platformy pro environmentální kritéria evropské taxonomie, neboť lesy představují citlivé odvětví, v jehož rámci je obtížné nalézt rovnováhu mezi různými potřebami a zájmy zúčastněných stran. Konstatuje rovněž, že stanovisko odborníků není pro Evropskou komisi závazné; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzývá Komisi, aby k cílům v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti a cílům v oblasti lesní bioekonomiky, tedy jednomu ze základních pilířů Zelené dohody pro Evropu, přistupovala vyváženým a z environmentálního, sociálního a ekonomického hlediska spravedlivým způsobem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že členské státy a místní a regionální orgány s kompetencemi v oblasti lesnictví vypracovaly a zavedly celostátní a/nebo regionální strategie, politiky, programy a nástroje pro udržitelné obhospodařování lesů, a je proto zapotřebí spolupráce a konstruktivní dialog mezi členskými státy, Komisí, zúčastněnými stranami a občanskou společností; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzdvihuje, že lesy přinášejí prostřednictvím kompletní škály ekosystémových služeb – včetně těch, jež nesouvisejí s těžbou dřeva – mnohostranný užitek celé společnosti. Rozhodnutí týkající se lesů jsou proto důležitá pro široké skupiny občanů a správců lesů; |
| --- | --- |

8.

Potřeba posílit dialog mezi zúčastněnými stranami v oblasti lesnictví, regionálními a místními orgány, členskými státy a Komisí

| 9. | považuje stanovení rámce a společných cílů na evropské úrovni za velmi pozitivní krok, avšak naléhavě žádá, aby se – s ohledem na rozmanitost lesů v Evropě – zabránilo jakémukoli oslabení subsidiarity a úlohy členských států v této oblasti a postupovalo se na základě lépe uzpůsobeného regionálního přístupu. VR rovněž sdílí názor, že ačkoli Smlouvy neuvádějí „lesní politiku“ mezi výslovnými pravomocemi EU, má EU širokou škálu pravomocí v souvisejících oblastech, které jsou vykonávány prostřednictvím přijímání právních textů zabývajících se problematikou lesnictví; |
| --- | --- |

9.

| 10. | upozorňuje rovněž na to, že obhospodařování lesů má významný dopad především v řídce osídlených a odlehlých oblastech, v nichž lesní hospodářství představuje jeden z hlavních zdrojů obživy; |
| --- | --- |

10.

| 11. | doporučuje posílit komunikaci, dialog a zapojení členských států, místních a regionálních orgánů a subjektů působících v tomto odvětví (veřejných a soukromých vlastníků, profesních sdružení, podniků působících v lesním odvětví, odborníků na ochranu přírody, vědců včetně klimatologů atd.) do přípravy příslušných dokumentů v rámci existujících konzultačních orgánů, jako tomu bylo v případě předchozích strategií. Předběžná diskuse byla totiž dle našeho názoru omezená a bylo by vhodné ji zlepšit, a to s cílem dosáhnout mezi všemi zúčastněnými stranami, které mají zájem o to, aby naše lesy přinášely užitek, co nejširšího konsensu. Stal se však opak – byl předložen konečný dokument, což bylo podloženo argumentem, že značná část toho, co obsahuje, již byla součástí strategie v oblasti biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | doporučuje, aby byly do provádění opatření obsažených ve strategii zapojeny zúčastněné strany, jichž se konkrétně dotýkají (regionální a místní orgány, občanská společnost a podniky), aby se tak administrativní zátěž, zejména pro vlastníky lesů a podniky, ale také pro místní a regionální orgány, snížila na minimum; |
| --- | --- |

12.

Potřeba dosáhnout konsensu na evropské úrovni

| 13. | vyjadřuje politování nad tím, že v EU nebylo dosaženo dostatečného politického konsensu – v posledních týdnech a měsících je totiž strategie ve stávajícím znění stále častěji kritizována. Tyto kritické hlasy zaznívají ze strany unijních orgánů, jako je Evropský hospodářský a sociální výbor (stanovisko NAT/831 Nová Lesní strategie EU do roku 2030 (7)), vlád členských států, regionálních vlád a politických stran, které je podporují, poslanců Evropského parlamentu z různých politických frakcí a zástupců odvětví lesnictví (sdružení veřejných a soukromých vlastníků lesů, orgánů správy lesů na místní a regionální úrovni, podnikatelských sdružení, vnitrostátních a regionálních odvětvových platforem); |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyjadřuje politování nad tím, že nebyly dodrženy závěry Rady o posílené budoucí spolupráci v EU dosažené během německého předsednictví a že byl navržen přístup „shora dolů“, přičemž nebyly dostatečně zohledněny stávající struktury (např. regionální/národní soupisy lesů), že se zavádějí ustanovení a opatření výhradně na straně Komise, která není odpovědná za politiku v oblasti lesnictví, a že nebyl v dostatečné míře zapojen příslušný poradní výbor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uznává obecné cíle strategie spočívající v zajištění osvědčených postupů v oblasti obhospodařování lesů v členských státech a regionálních a místních územních celcích, upozorňuje však Komisi na to, že je třeba nalézt rovnováhu mezi environmentálními, sociálními a hospodářskými aspekty obhospodařování lesů, se zahrnutím ochrany coby způsobem obhospodařování, a zdůrazňuje, že je důležité respektovat a zachovávat rozmanitost lesů, postupy plánování a udržitelného obhospodařování lesů a doby střídání v členských státech a v rámci regionálních a místních územních celků; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konstatuje, že z pohledu klíčových subjektů působících v odvětví lesnictví (soukromí a veřejní vlastníci, odborníci, podniky a velká část vědecké obce v tomto oboru) přístup strategie plně neodpovídá realitě v praxi – ty dokonce uvedly, že postupy udržitelného obhospodařování lesů zjevně nejdou správným směrem, a musí se proto výrazně změnit; |
| --- | --- |

16.

| 17. | bere na vědomí, že údaje ukazují, že na určitých územích dochází k úbytku biologické rozmanitosti a že stav přírodních stanovišť sítě Natura 2000 z hlediska ochrany není dobrý, a to i proto, že neexistuje odpovídající rámec pobídek pro jejich správce (ceny, odměna za externality, vhodný regulační rámec upravený podle podmínek jednotlivých regionů). Jde o klíčový aspekt, kterým by se měla tato strategie zabývat a na nějž by měly být v rozpočtech EU i členských států vyčleněny dodatečné finanční prostředky. Výbor požaduje, aby byla posílena spolupráce s cílem podpořit úsilí zaměřené na obnovu ekosystémů, včetně stanovení cílů pro obnovu poškozených lesních ekosystémů; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnívá se, že multifunkční lesnictví je nástrojem udržitelného obhospodařování lesů, který je v převážné většině regionů – a zejména v těch regionech, které jsou nejvíce zasaženy změnou klimatu – hluboce zakořeněn, a že obecně vzato vlastníci lesů i odborníci, kteří se zabývají jejich obhospodařováním, usilují o zachování biologické rozmanitosti i dalších ekosystémových služeb lesů, o snížení stupně nebezpečnosti a omezení výskytu lesních požárů a současně o posílení odolnosti lesů, o jejich životaschopnost a růst. Díky tomu aktivně přispívají k rozvoji místních ekonomik a možností obživy ve venkovských oblastech; |
| --- | --- |

18.

| 19. | doporučuje zaujmout mnohem systematičtější přístup, jenž by prostřednictvím ukazatelů týkajících se i jiných aspektů, než je podíl mezi těžbou a přírůstkem dřeva, postihl rozmanitost a složitost udržitelného obhospodařování lesů, vlastnická práva a realitu, jíž čelí vlastníci, odborníci, veřejné a soukromé podniky a místní a regionální orgány, jakož i úspěchy na poli udržitelného rozvoje, jichž dosáhlo evropské odvětví lesnictví. Domnívá se, že v zájmu ochrany lesů v určitých oblastech je naprosto nezbytné podpořit, mj. i finančně, aktivní udržitelné obhospodařování, jehož cílem je maximalizovat pozitivní externality ekosystémových služeb a zamezit poškozování lesů i životního prostředí, k němuž dochází v důsledku neudržování zalesněných ploch; |
| --- | --- |

19.

| 20. | v souvislosti s biologickou rozmanitostí je třeba zdůraznit, že díky některým nejvzdálenějším regionům má EU původní lesy amazonského a subtropického charakteru, které představují jedinečnou laboratoř pro vědecký výzkum, specializaci a inovace (např. pro farmaceutický výzkum a využití rostlinných extraktů). Biologická rozmanitost těchto regionů se na evropské biologické rozmanitosti podílí téměř 80 % a má zásadní význam pro ekologickou rovnováhu planety. Místní a regionální orgány jsou strážci tohoto drahocenného pokladu a potřebují k jeho správě a zachování odpovídající podporu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | domnívá se, že ačkoli Lesní strategie EU úzce souvisí se Strategií v oblasti biologické rozmanitosti a může v tomto ohledu posílit soudržnost, měla by být založena na jiném, inkluzivnějším a systémovějším přístupu, tak aby mohla svá opatření účinně a konzistentně sladit s cíli společných politik v oblasti ekologické transformace a změny klimatu. V konečném důsledku by tak bylo možné naplnit environmentální a sociální cíle EU a cíle týkající se růstu, včetně zelených pracovních míst. Díky tomu by Lesní strategie EU reflektovala to, že je naprosto nezbytné, aby existoval soulad mezi příslušnými politikami EU, které se týkají udržitelného obhospodařování lesů, a byl by podpořen potenciál tohoto odvětví, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje v rámci Zelené dohody pro Evropu; |
| --- | --- |

21.

V rámci útvarů Komise je zapotřebí větší horizontálnosti

| 22. | strategii hodnotí pozitivně jako výsledek společné práce GŘ AGRI, ENV a CLIMA, doporučuje však zapojit různé další útvary Komise, jichž se týkají otázky lesnictví (GŘ GROW, ENER, REGIO), aby tak byly na základě systematického a inkluzivního přístupu zahrnuty všechny sociální, hospodářské a environmentální aspekty. V opačném případě bude pojetí strategie nekompletní a neobjektivní; |
| --- | --- |

22.

| 23. | doporučuje jasně definovat úlohu Stálého lesnického výboru jako ústředního aktéra strategie, aby mohli své postoje vyjádřit zástupci odvětví i další klíčové zúčastněné strany a bylo umožněno aktivní využívání lesů v různých regionech EU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | dále doporučuje, aby se přihlédlo k morfologii území; zapotřebí jsou jak inovace, tak investice do infrastruktury – aby se tak usnadnila logistika a umožnila digitalizace, a to za účelem modernizace lesních hodnotových řetězců, jež pomáhají bránit upouštění od využívání zdrojů a vylidňování – a rovněž vhodný systém pobídek; |
| --- | --- |

24.

Úloha regionální a místní úrovně

| 25. | doporučuje zohlednit územní rozměr lesů, jež se z velké části nacházejí v neobydlených oblastech (jde o vnitrozemské horské oblasti, oblasti s chladným klimatem, záplavové oblasti, oblasti s neúrodnou půdou), jako využívání půdy (jež narostlo o 43 %), a integrovat politiky členských států a místních a regionálních orgánů v oblasti územního plánování a politiky týkající se vylidňování; |
| --- | --- |

25.

| 26. | považuje za nezbytné uznat nejen zásadu subsidiarity, ale také sdílenou pravomoc v oblasti lesnictví, a to vzhledem k různým právním předpisům v oblasti životního prostředí a ochrany krajiny, které mají dopad na politiku v oblasti lesnictví, a zohledňovat různé pokyny týkající se lesů, mimo jiné v souvislosti s různými lesnickými postupy a různými typy vlastnictví lesů v jednotlivých členských státech, které jsou dány biologickou, sociální, hospodářskou a kulturní rozmanitostí lesů v jednotlivých regionech EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdůrazňuje, že je třeba, aby hlavní aspekty strategie definovaly zásady dohodnuté na evropské úrovni. Přitom však musí být možné, aby prostředky nezbytné k dosažení cílů byly stanoveny na úrovni jednotlivých států, aby byly v souladu s politikami a předpisy regionálních a místních orgánů s pravomocemi v oblasti lesnictví. Zdůrazňuje, že udržitelné obhospodařování lesů, konkurenceschopnost a ziskovost odvětví jako celku a přiměřená soudržnost politik jsou zárukou ochrany lesů; |
| --- | --- |

27.

K řešení hlavních výzev EU je nezbytná vzájemná slučitelnost environmentální, sociální a hospodářské funkce lesů

| 28. | domnívá se, že ve strategii musí být dostatečně zohledněn význam celé škály lesních produktů a služeb poskytovaných lesy, a proto by biohospodářská strategie a udržitelné obhospodařování lesů měly zaručit rovnováhu mezi funkcemi lesů, včetně poskytování různých ekosystémových služeb. V případě, že je upřednostněn pouze jeden aspekt, dochází k narušení rovnováhy; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje, že odvětví lesnictví (obhospodařování a těžba, průmyslové zpracování dřeva a papíru) v roce 2018 v EU přímo zaměstnávalo 2,1 milionu lidí, přičemž vytvořilo hrubou přidanou hodnotu ve výši 109,855 miliard EUR. Kromě toho bylo 1,2 milionu osob zaměstnáno ve výrobě dřevěného nábytku a v odvětvích souvisejících s papírovým tiskem, které vygenerovaly hrubou přidanou hodnotu ve výši (v tomto pořadí) 25 a 31 miliard EUR. V roce 2018 působilo v odvětvích založených na lesnictví 397 000 podniků, což představuje 15 % výrobních podniků. Dále je třeba doplnit, že odvětví týkající se bioenergie, výstavby z dřevěných materiálů a nedřevních lesních produktů poskytla další 4 miliony pracovních míst; |
| --- | --- |

29.

| 30. | konstatuje, že zachování biologické rozmanitosti, obnova ekosystémů a zvýšení propadů uhlíku jsou zásadními prvky strategie. V důsledku toho však strategie není v dostatečném souladu s cíli v oblasti klimatu a udržitelného socioekonomického růstu, což je jedním z nejproblematičtějších aspektů strategie; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzdvihuje sociální rozměr lesů v EU – 60 % lesní plochy je v soukromém vlastnictví více než 16 milionů vlastníků lesů. Převážná většina z nich jsou malí vlastníci, kteří jsou přítomni ve všech regionech, přičemž v průměru připadá na jednoho vlastníka třináct hektarů; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zastává názor, že zásady udržitelného obhospodařování lesů přistupují k udržitelnosti uceleným způsobem, tedy z hlediska ekologického, ekonomického a sociálního. Proto je třeba udržitelné obhospodařování lesů vnímat jako nejlepší způsob, jak lesy obhospodařovat prostřednictvím jejich ochrany nebo je chránit prostřednictvím jejich obhospodařování, a tedy jak překonat domnělou dualitu mezi obhospodařováním a ochranou, jež je spíše než v realitě obhospodařování lesů v praxi přítomna v politickém diskurzu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poukazuje na to, že lesy ve vlastnictví místních a regionálních orgánů představují přibližně 14 % (22 milionů hektarů) celkové lesní plochy. Místní a regionální orgány nejsou jen vlastníky lesů, ale řídí také provádění politiky v oblasti lesnictví a spravují související rozpočty, dohlížejí na dodržování právních předpisů a poskytují podporu soukromým vlastníkům, pokud jde o udržitelné obhospodařování lesů. Musí přitom vždy respektovat politiky v oblasti lesnictví, jež jsou v kompetenci členských států, a opatření EU vyplývající z různých odvětvových politik, a současně usilovat o sladění environmentálních, sociálních a hospodářských funkcí lesů; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poukazuje na to, že v rámci debat, které celý proces provázejí, se vytváří chybná dichotomie mezi environmentálními a socioekonomickými funkcemi lesů, což vede v rámci diskusí k předpojatosti a odvádí pozornost od hlavního cíle, jímž je udržitelný rozvoj: dlouhodobá ochrana zdraví našich lesů, schopnost bojovat proti klimatické krizi prostřednictvím odolných ekosystémů, udržitelné hospodaření se zdroji a zodpovědné a účinné zpracovávání lesních produktů, a to s cílem zajistit dobré životní podmínky a kvalitu života milionům evropských občanů; |
| --- | --- |

34.

| 35. | doporučuje posílit obsah strategie, pokud jde o některé cíle v oblasti životního prostředí (voda, půda, krajina), a více zdůraznit klíčový přínos lesních produktů, jež jsou plodem udržitelného obhospodařování lesů a udržitelného průmyslového zpracování, pro bioekonomiku coby hlavní pilíř Zelené dohody pro Evropu. V případě těchto produktů je důležité financování technologicky inovativních procesů, aby se tak posílily zejména prvozpracovatelské podniky, jež sice představují slabý článek lesního a dřevozpracujícího průmyslu, ale zato mají největší potenciál pro zhodnocení místních zdrojů; |
| --- | --- |

35.

| 36. | doporučuje, aby byl kladen větší důraz na definice a opatření v rámci udržitelného obhospodařování lesů zaměřená na zlepšení koloběhu vody a ochrany půdy, zejména ve středomořských a horských ekosystémech, a poukazuje na to, že je třeba posílit ukazatele, aby tak bylo možno zdokonalit udržitelné obhospodařování lesů, které je předpokladem pro dlouhodobé poskytování ekosystémových služeb; |
| --- | --- |

36.

| 37. | doporučuje, aby byly znovu vymezeny cíle, tak aby bylo více zviditelněno zajištění udržitelné rovnováhy a vzájemné slučitelnosti mezi environmentálními, sociálními a hospodářskými funkcemi lesů, a to na základě udržitelného a multifunkčního obhospodařování lesů v různých typech zalesněných oblastí (lesy boreální, kontinentální, středomořské, horské, městské), aniž by se upouštělo od ochrany biologické rozmanitosti a dalších environmentálních služeb; |
| --- | --- |

37.

| 38. | domnívá se, že by se v Lesní strategii EU měl klást větší důraz na důležitost prosazování inkluzivnosti a rovnosti v odvětví lesnictví. Nová Lesní strategie EU by v souladu s novou Strategií EU pro rovnost žen a mužů platnou od března 2020 měla prosazovat větší genderovou rovnost, pokud jde o účast na trhu práce, aby odvětví lesnictví dosáhlo svého plného potenciálu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | doporučuje zdůraznit úlohu lesů v nejodlehlejších, horských nebo těch nejvíce znevýhodněných oblastech, kde je procento zalesněných oblastí vyšší a které jsou více ohroženy vylidňováním a v nichž navíc lesní hodnotové řetězce představují hlavní příležitosti z hlediska zaměstnanosti a hospodářské činnosti související s mobilizací a prvotním zpracováním lesních zdrojů; |
| --- | --- |

39.

| 40. | konstatuje, že úloha lesů v rámci rozvoje oběhového biohospodářství je prezentována spíše z hlediska rizika než jako příležitost, a zdůrazňuje důležitou úlohu, kterou hrají produkty z biologického materiálu v dekarbonizaci díky snižování spotřeby fosilních paliv a materiálů vyrobených z fosilních surovin, což je jeden z hlavních cílů stanovených Komisí. V rámci dekarbonizace je však třeba brát v potaz posouzení životního cyklu lesních produktů a podporovat výrobu produktů s dlouhou životností; |
| --- | --- |

40.

| 41. | doporučuje podporovat místní zpracování výrobků ze dřeva a nedřevních lesních produktů s cílem snížit dopad na životní prostředí; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vítá doporučení vyplynuvší z panelové diskuse občanů v rámci Konference o budoucnosti Evropy, které vyzývá k tomu, aby byl kladen zvláštní důraz na opětovné zalesňování vytěžených nebo zničených lesů a zalesňování oblastí s degradovanou půdou a aby byla podporována odpovědnějších řešení pro lepší využívání dřeva (8); |
| --- | --- |

42.

| 43. | doporučuje, aby byly znovu vymezeny cíle a synergie této strategie v návaznosti na biohospodářskou strategii z roku 2012, jež byla zrevidována v roce 2018 (9), a aby byly v rámci tohoto procesu zahrnuty a podpořeny lesní produkty, a to jak dřevní (vedle řeziva také biokompozity, biopaliva, produkty určené pro biorafinérie a produkty s vysokou přidanou hodnotou určené pro chemický, potravinářský a kosmetický průmysl a pro výrobu parfémů), tak i nedřevní lesní produkty (korek, houby, volně rostoucí plody, aromatické a léčivé rostliny, pryskyřice). Při tom je nutné zohlednit fakt, že se tyto produkty podílejí na zmírňování změny klimatu, což je dáno tím, že v rámci celého svého životního cyklu plní funkci propadu uhlíku, a rovněž substitučním efektem vůči jiným materiálům, které jsou čistými emitenty skleníkových plynů; |
| --- | --- |

43.

| 44. | doporučuje, aby byly znovu vymezeny cíle a synergie v návaznosti na nový akční plán pro oběhové hospodářství z roku 2020 (10), který je základním pilířem Zelené dohody pro Evropu, a aby bylo zdůrazněno zpětné získávání a recyklace lesních produktů ve všech souvisejících řetězcích, které zpracovávají a využívají odpad; |
| --- | --- |

44.

| 45. | doporučuje, aby byl zaveden systém pro předávání osvědčených postupů většiny podniků (optimalizované, racionální a odpovědné využívání zdrojů, certifikace spotřebitelského řetězce, ekodesign, energetická účinnost, materiálové nebo energetické využití odpadů) do celého odvětví lesního průmyslu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdůrazňuje, že v rámci cíle Lesní strategie EU by měla být uznána nejen funkce lesů, jež spočívá v propadu uhlíku, ale také jejich funkce coby zásobárny uhlíku, kterou by bylo možné posílit, neboť by významně přispěla k dosažení cíle klimatické neutrality EU do roku 2050. Poukazuje na to, že při posuzování substitučního efektu lesních produktů by měl být brán v úvahu dopad v rámci celého životního cyklu, aby bylo možné zhodnotit celkový potenciál odvětví lesnictví pro zmírňování změny klimatu. S rostoucím stářím lesů se navíc zároveň snižuje jejich funkce čistého propadu uhlíku; |
| --- | --- |

46.

| 47. | doporučuje, aby byly v souvislosti s lesy stanoveny jasné definice, které by rozlišily přinejmenším primární lesy, které nebyly nikdy obhospodařovány (0,7 % z celkového objemu), od lesů, jež v minulosti obhospodařovávány byly a od jejichž obhospodařování se v posledních desetiletích upustilo, a to s cílem účinně chránit primární lesy, zejména v některých regionech střední a východní Evropy, a rovněž za účelem revitalizace lesů, u nichž se upustilo od obhospodařování, v důsledku čehož mohou být ohroženy požáry, nemocemi a škůdci; |
| --- | --- |

47.

| 48. | domnívá se, že bioenergii je třeba vnímat jako příležitost pro realizaci opatření udržitelného obhospodařování lesů a jako obnovitelný zdroj pro účely procesů průmyslové transformace vedlejších produktů a recyklace, v souladu se směrnicí o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů z roku 2018 (11). Bioenergie je důležitá pro energetickou bezpečnost Evropy a její nezávislost na fosilních palivech; |
| --- | --- |

48.

| 49. | doporučuje přezkoumat navrhované změny v kritériích udržitelnosti pro bioenergii nebo postupy ošetřování lesů, neboť některá z navrhovaných opatření mohou v mnoha členských státech zvýšit zátěž regionálních a místních orgánů jakožto vlastníků lesů a institucí odpovědných za udržitelné obhospodařování lesů. Omezení související s přísnou právní ochranou 10 % lesů totiž přinese velmi významnou kompenzaci, ovšem bez jasného finančního závazku ze strany Komise. Měla by se používat kritéria udržitelnosti pro bioenergii stanovená ve směrnici o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů z roku 2018; |
| --- | --- |

49.

| 50. | domnívá se, že socioekonomická funkce odvětví lesnictví je v mnoha regionech důležitá pro rozvoj venkova a místních ekonomik, a vyjadřuje politování nad tím, že strategie nestanoví jako jeden ze svých prioritních cílů jasné a jednoznačné posílení využívání dřevních lesních zdrojů i nedřevních lesních produktů a také jejich průmyslové zpracování evropskými podniky (přičemž v naprosté většině případů jde o malé a střední podniky nacházející se ve venkovských regionech) na základě udržitelných postupů pro obhospodařování lesů a v rámci zelené bioekonomiky; |
| --- | --- |

50.

| 51. | domnívá se, že by Lesní strategie EU měla podporovat a posilovat vzdělávání v oblasti udržitelného obhospodařování lesů ve všech sférách, zejména ve školách a v organizacích občanské společnosti, ale také v rámci osvětových mediálních kampaní, a to s cílem napravit neznalost evropských občanů ohledně postupů udržitelného obhospodařování lesů a jeho tří aspektů, tedy aspektu ekologického, hospodářského a sociálního. |
| --- | --- |

51.

| 52. | domnívá se, že strategie by měla zahrnovat mezinárodní rozměr zaměřený na zastavení celosvětového odlesňování a úbytku biologické rozmanitosti, a to s využitím zkušeností, předávaných znalostí a osvědčených postupů v oblasti udržitelného obhospodařování lesů, jež jsou uplatňovány v členských státech a převážnou většinou místních a regionálních orgánů. V této souvislosti vítá návrh nařízení o dodávání na trh Unie a vývozu z Unie určitých komodit a produktů spojených s odlesňováním a znehodnocováním lesů a o zrušení nařízení (EU) č. 995/2010 (12), který předložila Komise a jehož záměrem je omezit dovoz komodit souvisejících s odlesňováním a znehodnocování lesů na celém světě. Zdůrazňuje rovněž, že návrh je doplněn o tabulkový dotazník pro posuzování subsidiarity (13), který poskytuje důkladnou analýzu týkající se otázky subsidiarity; |
| --- | --- |

52.

Potřeba dosáhnout konsensu na vědecko-technické úrovni

| 53. | doporučuje, aby strategie upozornila na osvědčené postupy v oblasti lesnictví, jež měly v posledních desetiletích v evropských lesích dobré výsledky (nepřetržitý růst lesních ploch, nárůst propadů uhlíku, rozšiřování chráněných oblastí a ekosystémů, větší využívání, rozvoj odpovědných podniků a odvětví, zlepšení odborné přípravy v otázkách udržitelného obhospodařování lesů a odborné přípravy lesníků). Dále doporučuje, aby strategie tuto činnost, díky které se EU drží na celosvětové špičce v oblasti dobré lesnické praxe a která je pro zbytek zemí příkladem, výslovně ocenila; |
| --- | --- |

53.

| 54. | naléhavě vyzývá k tomu, aby byly respektovány definice udržitelného obhospodařování lesů a zejména procesu FOREST EUROPE vyplývající z mezinárodních závazků přijatých EU a jejími členskými státy; |
| --- | --- |

54.

| 55. | doporučuje, aby byly vypracovány další studie ohledně plánování možného provádění, a to s cílem zabránit duplicitě se stávajícími systémy, a aby bylo jasně stanoveno, jaké mohou být synergie, přidaná hodnota a poměr nákladů a přínosů navrhované certifikace přírodě blízkého lesnického hospodaření a nezávislého certifikátu EU a rovněž „strategických plánů pro lesy“ v kontextu již existujících systémů certifikace lesů (PEFC, FSC), které jsou uznávané a prováděné v mezinárodním měřítku, a strategií, plánů a programů udržitelného obhospodařování lesů, kterými již členské státy a místní a regionální orgány disponují. Je třeba rovněž vyjasnit, zda by měl být tento nový systém povinný, či dobrovolný, a jaký bude právní základ těchto nových opatření; |
| --- | --- |

55.

| 56. | žádá, aby strategie jasně označila přínosy lesa nesouvisející s těžbou dřeva v celé jejich škále; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzývá k přezkumu a analýze hodnocení, jež provedli odborníci na lesní vědy včetně lesních ekologů v celé Evropě, kteří varují, že navrhované politiky nemusí dostatečně zohledňovat potenciální nárůst rizik spojených se závažnými narušeními (požáry, hurikány, silné sněžení a škůdci), přičemž zvláštní pozornost je třeba věnovat lesům, které jsou obzvláště zranitelné v kontextu klimatické krize; |
| --- | --- |

57.

| 58. | navrhuje zajistit širší konsensus založený na přesnosti vědecko-technických poznatků ohledně předpokladů, z nichž vychází jak Lesní strategie EU, tak i Strategie v oblasti biologické rozmanitosti, a to prostřednictvím reprezentativního panelu vědeckých odborníků vyznačujících se precizností a disponujících zkušenostmi ve všech aspektech hodnotového řetězce založeného na lesnictví a různých druhů lesů v Evropě; |
| --- | --- |

58.

| 59. | domnívá se, že je třeba zajistit, aby bylo možné – za určitých podmínek stanovených na základě vědeckých analýz – podpořit určitá chráněná stanoviště v některých lokalitách sítě Natura 2000, kterým hrozí narušení nebo která již jsou narušena v důsledku změny klimatu, tak aby se přeorientovala na odolnější biocenózy; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uznává a vítá návrh na odpovědný sběr údajů a zdůrazňuje, že je důležité zveřejnit nový legislativní návrh týkající se monitorování lesů, podávání zpráv a sběru údajů o lesích v EU; |
| --- | --- |

60.

Potřeba vyjasnit zásadní otázky před zahájením realizace strategie

| 61. | domnívá se, že strategie nenabízí soudržný a ucelený cíl pro evropské odvětví lesnictví do roku 2030, zahrnuje však několik opatření a iniciativ, z nichž mnohé jsou stále vágní a pouze některé z nich disponují orientačním harmonogramem provádění; |
| --- | --- |

61.

| 62. | domnívá se, že pokud jde o realizaci strategie, prvním nezbytným krokem je vysvětlit pojmy a opatření a vypracovat akční plán, který objasní cíle, rozsah, načasování a povinnosti. Tento akční plán musí respektovat postoje členských států, místních a regionálních orgánů a subjektů činných v tomto odvětví ke strategii a jejich připomínky k navrhovanému postupu. Měl by také zohlednit stanoviska VR, Evropského parlamentu a zúčastněných stran z celého odvětví lesnictví; |
| --- | --- |

62.

| 63. | doporučuje, aby bylo vyjasněno, jaký vztah by měl být mezi novými ukazateli, prahovými hodnotami a rozmezími udržitelného obhospodařování lesů a kritérii a ukazateli stanovenými v rámci ministerské konference FOREST EUROPE, vzhledem k tomu, že EU a její členské státy jsou signatáři dohody FOREST EUROPE. Dále má za to, že jsou zapotřebí informace ohledně právního základu, který bude opodstatněním těchto opatření, a ohledně toho, co znamená „zpočátku na bázi dobrovolnosti“, pokud jde o možné budoucí kroky. Rovněž by měl být vysvětlen pojem „blíž k přírodě“; |
| --- | --- |

63.

| 64. | doporučuje, aby byl s členskými státy a subjekty činnými v tomto odvětví důkladně projednán rozsah a proveditelnost plateb za ekosystémové služby a aby byla následně prováděna ověření skutečného stavu s cílem posoudit, zda by finanční mechanismy stanovené ve strategii (SZP, uhlíkové zemědělství a uhlíková certifikace) umožnily dosáhnout zamýšlených cílů; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vítá zavedení monitorování lesů koordinovaného na celounijní úrovni, avšak domnívá se, že je třeba posoudit přidanou hodnotu a poměr nákladů a přínosů nového návrhu týkajícího se monitorování lesů, podávání zpráv a sběru údajů o lesích v EU, jakož i existující a chybějící údaje a informace, a uznat, že vzdálená data včetně informací ze satelitů a jinak získaných informací jsou nákladově efektivní způsob, jak ve spolupráci s národními soupisy lesů, které již byly vypracovány nebo právě probíhají, zlepšit znalostní základnu. Je nutné se zaměřit na subsidiaritu, náklady a administrativní zátěž, které jsou v této souvislosti zásadními aspekty; Monitorování lesů v celé EU může poskytnout přidanou hodnotu za předpokladu, že jej budou podporovat členské státy a místní a regionální orgány a že bude vycházet z údajů z terénu sesbíraných v rámci národních a regionálních soupisů a ze zkušeností s nařízením o monitorování lesů a environmentálních interakcí. Dále je rovněž třeba jasně vymezit charakter (dobrovolnost versus povinnost), formát a přesný účel národních strategických plánů a nabídnout nákladově efektivní pobídky vlastníkům lesů, aby se podíleli na shromažďování údajů; |
| --- | --- |

65.

Udržitelné obhospodařování lesů vyžaduje více evropských finančních prostředků

| 66. | doporučuje, aby byly jasným způsobem a na základě realistického přístupu vyčleněny finanční prostředky. Ačkoliv významné navýšení financování určeného pro udržitelné obhospodařování lesů a ochranu biologické rozmanitosti lze interpretovat jako krok na podporu lesů provedený v rámci realizace strategie, není totiž – vzhledem k závislosti na fondech, pro které již byly vymezeny jiné cíle a účely (např. SZP), a k tomu, že z jiných fondů v celkovém kontextu brexitu, hospodářské krize v důsledku pandemie COVID-19 a růstu inflace příspěvky nepoplynou – smysluplné se domnívat, že v krátkodobém či střednědobém výhledu dojde k obratu, pokud jde o současné nedostatečné financování v oblasti lesů a biologické rozmanitosti ze strany EU; |
| --- | --- |

66.

| 67. | doporučuje, aby Komise pomohla místním a regionálním orgánům zajistit – díky zjednodušení administrativních postupů – snazší přístup k dostupným evropským fondům (EZFRV, EFRR, NextGenerationEU) pro účely udržitelného obhospodařování lesů; |
| --- | --- |

67.

| 68. | doporučuje vyčlenit více finančních zdrojů na odbornou přípravu, výzkum a vývoj a předávání znalostí na evropské a mezinárodní úrovni za účelem spolupráce a předávání a uplatňování osvědčených postupů v oblasti udržitelného obhospodařování lesů a hodnotových řetězců lesního hospodářství ve všech regionech Evropy a světa; |
| --- | --- |

68.

| 69. | má za to, že by prostřednictvím nové Lesní strategie EU měly být podporovány iniciativy, jejichž účelem je vytvářet platformy pro meziregionální spolupráci a financování související s lesy a dekarbonizovaným hospodářstvím. |
| --- | --- |

69.

V Bruselu dne 28. dubna 2022.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2013) 659 final.

1

(2)  COM(2018) 811 final.

2

(3)  Zelená dohoda pro Evropu: https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_cs.

3

(4)  COM(2020) 788 final.

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 ze dne 30. června 2021, kterým se stanoví rámec pro dosažení klimatické neutrality a mění nařízení (ES) č. 401/2009 a nařízení (EU) 2018/1999 („evropský právní rámec pro klima“) (Úř. věst. L 243, 9.7.2021, s. 1).

5

(6)  COM(2020) 380 final.

6

(7)  Úř. věst. C 152, 6.4.2022, s. 169.

7

(8)  Doporučení vyplynuvší z panelové diskuse občanů o změně klimatu a životním prostředí v rámci Konference o budoucnosti Evropy.

8

(9)  COM(2018) 673 final a SWD(2018) 431 final.

9

(10)  COM(2020) 98 final.

10

(11)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

11

(12)  COM(2021) 706 final.

12

(13)  SWD(2021) 325 final.

13

---

III Přípravné akty

Výbor regionů

149. plenární zasedání VR, 27. 4. 2022–28. 4. 2022

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 301/70 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 301/70

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Na cestě k sociálně spravedlivému provádění Zelené dohody

(2022/C 301/12)

| Zpravodaj: | Csaba BORBOLY (RO/ELS), předseda rady župy Harghita, Rumunsko |
| --- | --- |
| Odkazy: | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Sociální fond pro klimatická opatření
  COM(2021) 568 final
  Návrh směrnice Rady, kterou se mění struktura rámcových předpisů Unie o zdanění energetických produktů a elektřiny (přepracované znění)
  COM(2021) 563 final |

Zpravodaj:

Csaba BORBOLY (RO/ELS), předseda rady župy Harghita, Rumunsko

Odkazy:

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Sociální fond pro klimatická opatření

COM(2021) 568 final

Návrh směrnice Rady, kterou se mění struktura rámcových předpisů Unie o zdanění energetických produktů a elektřiny (přepracované znění)

COM(2021) 563 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Sociální fond pro klimatická opatření

COM(2021) 568 final

Pozměňovací návrh 1

7. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V zájmu provádění závazků týkajících se směřování ke klimatické neutralitě byly přezkoumány a pozměněny právní předpisy Unie v oblasti klimatu a energetiky s cílem urychlit snižování emisí skleníkových plynů. | V zájmu provádění závazků týkajících se směřování ke klimatické neutralitě byly přezkoumány a pozměněny právní předpisy Unie v oblasti klimatu a energetiky s cílem urychlit snižování emisí skleníkových plynů.
  Tyto pozměňovací návrhy by měly být v souladu se zásadami evropského pilíře sociálních práv a měly by zajistit, aby každý mohl plně využívat výhod spravedlivé transformace a aby nikdo nebyl opomenut. Nový Sociální fond pro klimatická opatření by přispěl k ochraně a posílení postavení nejzranitelnějších domácností a uživatelů mobility, a tím také k odstranění energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility v celé Evropě. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V zájmu provádění závazků týkajících se směřování ke klimatické neutralitě byly přezkoumány a pozměněny právní předpisy Unie v oblasti klimatu a energetiky s cílem urychlit snižování emisí skleníkových plynů.

V zájmu provádění závazků týkajících se směřování ke klimatické neutralitě byly přezkoumány a pozměněny právní předpisy Unie v oblasti klimatu a energetiky s cílem urychlit snižování emisí skleníkových plynů.
  Tyto pozměňovací návrhy by měly být v souladu se zásadami evropského pilíře sociálních práv a měly by zajistit, aby každý mohl plně využívat výhod spravedlivé transformace a aby nikdo nebyl opomenut. Nový Sociální fond pro klimatická opatření by přispěl k ochraně a posílení postavení nejzranitelnějších domácností a uživatelů mobility, a tím také k odstranění energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility v celé Evropě.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 2

8. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Tyto změny mají různé hospodářské a sociální dopady na jednotlivá odvětví hospodářství, na
  občany
  a na členské státy. Zejména začlenění emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (1) by mělo zajistit další hospodářskou pobídku pro investice do snižování spotřeby fosilních paliv, a tím do urychlení snižování emisí skleníkových plynů. V kombinaci s jinými opatřeními by toto opatření mělo ve střednědobém až dlouhodobém horizontu snížit náklady na budovy a silniční dopravu a poskytnout nové příležitosti pro tvorbu pracovních míst a investice. | Tyto změny mají různé hospodářské a sociální dopady na jednotlivá odvětví hospodářství, na
  domácnosti, mikropodniky a malé podniky, regiony a města
  a na členské státy. Zejména začlenění emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (2) by mělo zajistit další hospodářskou pobídku pro investice do snižování spotřeby fosilních paliv, a tím do urychlení snižování emisí skleníkových plynů. V kombinaci s jinými opatřeními by toto opatření mělo ve střednědobém až dlouhodobém horizontu snížit náklady na budovy a silniční dopravu a poskytnout nové příležitosti pro tvorbu pracovních míst a investice. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Tyto změny mají různé hospodářské a sociální dopady na jednotlivá odvětví hospodářství, na
  občany
  a na členské státy. Zejména začlenění emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (1) by mělo zajistit další hospodářskou pobídku pro investice do snižování spotřeby fosilních paliv, a tím do urychlení snižování emisí skleníkových plynů. V kombinaci s jinými opatřeními by toto opatření mělo ve střednědobém až dlouhodobém horizontu snížit náklady na budovy a silniční dopravu a poskytnout nové příležitosti pro tvorbu pracovních míst a investice.

Tyto změny mají různé hospodářské a sociální dopady na jednotlivá odvětví hospodářství, na
  domácnosti, mikropodniky a malé podniky, regiony a města
  a na členské státy. Zejména začlenění emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (2) by mělo zajistit další hospodářskou pobídku pro investice do snižování spotřeby fosilních paliv, a tím do urychlení snižování emisí skleníkových plynů. V kombinaci s jinými opatřeními by toto opatření mělo ve střednědobém až dlouhodobém horizontu snížit náklady na budovy a silniční dopravu a poskytnout nové příležitosti pro tvorbu pracovních míst a investice.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 3

10. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Navýšení ceny fosilních paliv může neúměrně zasáhnout zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele
  dopravy
  , kteří vynakládají na energii a dopravu větší část svých příjmů a kteří v některých regionech nemají přístup k alternativním, cenově dostupným řešením v oblasti mobility a dopravy a kteří nemusí mít finanční kapacitu na investice do snižování spotřeby fosilních paliv. | Navýšení ceny fosilních paliv může neúměrně zasáhnout zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky
  a malé podniky
  a zranitelné uživatele
  mobility
  , kteří vynakládají na energii a dopravu větší část svých příjmů a kteří v některých regionech nemají přístup k alternativním, cenově dostupným řešením v oblasti mobility a dopravy a kteří nemusí mít finanční kapacitu na investice do snižování spotřeby fosilních paliv.
  Dopad těchto opatření bude pravděpodobně také velmi odlišný v závislosti na konkrétních podmínkách a na situaci v jednotlivých regionech EU, přičemž tyto rozdíly by měly být cíleně prozkoumány. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Navýšení ceny fosilních paliv může neúměrně zasáhnout zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele
  dopravy
  , kteří vynakládají na energii a dopravu větší část svých příjmů a kteří v některých regionech nemají přístup k alternativním, cenově dostupným řešením v oblasti mobility a dopravy a kteří nemusí mít finanční kapacitu na investice do snižování spotřeby fosilních paliv.

Navýšení ceny fosilních paliv může neúměrně zasáhnout zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky
  a malé podniky
  a zranitelné uživatele
  mobility
  , kteří vynakládají na energii a dopravu větší část svých příjmů a kteří v některých regionech nemají přístup k alternativním, cenově dostupným řešením v oblasti mobility a dopravy a kteří nemusí mít finanční kapacitu na investice do snižování spotřeby fosilních paliv.
  Dopad těchto opatření bude pravděpodobně také velmi odlišný v závislosti na konkrétních podmínkách a na situaci v jednotlivých regionech EU, přičemž tyto rozdíly by měly být cíleně prozkoumány.

Odůvodnění

Je vhodné poukázat na to, že je třeba prozkoumat a analyzovat regionální a místní rozdíly. Sociální fond pro klimatická opatření by měl rozšířit svou působnost na zranitelné mikropodniky a malé podniky a nezaměřovat se pouze na mikropodniky.

Pozměňovací návrh 4

11. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Proto
  je třeba část příjmů generovaných
  začleněním budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES
  využít
  na řešení sociálních dopadů vyplývajících z tohoto začlenění, aby transformace byla spravedlivá a inkluzivní a nikdo nebyl opomenut. | Proto
  musí být příjmy generované
  začleněním budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES
  využity
  na řešení sociálních
  a hospodářských
  dopadů vyplývajících z tohoto začlenění, aby transformace byla spravedlivá a inkluzivní a nikdo nebyl opomenut. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Proto
  je třeba část příjmů generovaných
  začleněním budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES
  využít
  na řešení sociálních dopadů vyplývajících z tohoto začlenění, aby transformace byla spravedlivá a inkluzivní a nikdo nebyl opomenut.

Proto
  musí být příjmy generované
  začleněním budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES
  využity
  na řešení sociálních
  a hospodářských
  dopadů vyplývajících z tohoto začlenění, aby transformace byla spravedlivá a inkluzivní a nikdo nebyl opomenut.

Odůvodnění

Veškeré příjmy ze systému obchodování s emisemi pro budovy a silniční dopravu budou vynaloženy na opatření na řešení sociálních dopadů způsobených stanovením ceny uhlíku.

Pozměňovací návrh 5

12. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Tento aspekt nabývá ještě většího významu s ohledem na stávající úrovně energetické chudoby. Energetická chudoba je stav, kdy
  domácnosti nejsou schopny získat
  přístup k základním energetickým službám,
  jako je chlazení,


  když teploty stoupají, a
   vytápění. Asi 34 milionů Evropanů v roce 2018 uvedlo, že nejsou schopni udržet ve svém domově dostatečnou teplotu, a 6,9  % obyvatel Unie v celounijním průzkumu z roku 2019 sdělilo, že si nemohou dovolit dostatečně vytápět své domovy (3). Celkově Středisko pro sledování energetické chudoby odhaduje, že energetickou chudobou trpí více než 50 milionů domácností v Evropské unii. Energetická chudoba je proto pro Unii jedním z významných problémů. Ačkoliv sociální tarify nebo přímá podpora příjmů mohou domácnostem čelícím energetické chudobě poskytnout okamžitou úlevu, pouze cílená strukturální opatření, zejména
  renovace
  s energetickým dopadem, mohou zajistit trvalá řešení. | Tento aspekt nabývá ještě většího významu s ohledem na stávající úrovně energetické chudoby. Energetická chudoba je stav, kdy
  domácnost nemá
  přístup k základním energetickým službám,
  které podporují důstojnou životní úroveň a zdraví, včetně přiměřeného
  vytápění
  , chlazení
  ,
  osvětlení a energie k napájení spotřebičů, v příslušných vnitrostátních nebo regionálních souvislostech, v rámci stávající sociální politiky a dalších příslušných politik. Často jde o důsledek nízkých příjmů a nízké energetické účinnosti budov, a tedy skutečnosti, že tyto domácnosti vydávají významný podíl svého disponibilního příjmu za energie
  . Asi 34 milionů Evropanů v roce 2018 uvedlo, že nejsou schopni udržet ve svém domově dostatečnou teplotu, a 6,9  % obyvatel Unie v celounijním průzkumu z roku 2019 sdělilo, že si nemohou dovolit dostatečně vytápět své domovy (4). Celkově Středisko pro sledování energetické chudoby odhaduje, že energetickou chudobou trpí více než 50 milionů domácností v Evropské unii. Energetická chudoba
  a chudoba v oblasti mobility
  je proto pro Unii jedním z významných problémů.
  Přestože je význam této výzvy na úrovni Unie uznáván již více než deset let prostřednictvím různých iniciativ, právních předpisů a pokynů, neexistuje na úrovni Unie žádná standardní definice energetické chudoby nebo chudoby v oblasti mobility. Proto je zapotřebí vypracovat nezbytné ukazatele pro jejich měření, přičemž je třeba plně zohlednit regionální a místní rozmanitost, neboť pouze třetina členských států zavedla definici energetické chudoby. Proto nejsou k dispozici žádné transparentní a srovnatelné údaje o energetické chudobě v Unii. Měla by tedy být zavedena definice na úrovni Unie, aby bylo možné účinně řešit energetickou chudobu a měřit pokrok ve všech členských státech.
  Ačkoliv sociální tarify nebo přímá podpora příjmů mohou domácnostem čelícím energetické chudobě poskytnout okamžitou úlevu, pouze cílená strukturální opatření
  , uplatňování zásady „energetická účinnost v první řadě“ a instalace dalších obnovitelných zdrojů energie, mimo jiné prostřednictvím komunitních projektů,
  zejména
  modernizace
  s energetickým dopadem, mohou zajistit trvalá řešení
  a účinně pomoci v boji proti energetické chudobě
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Tento aspekt nabývá ještě většího významu s ohledem na stávající úrovně energetické chudoby. Energetická chudoba je stav, kdy
  domácnosti nejsou schopny získat
  přístup k základním energetickým službám,
  jako je chlazení,


  když teploty stoupají, a
   vytápění. Asi 34 milionů Evropanů v roce 2018 uvedlo, že nejsou schopni udržet ve svém domově dostatečnou teplotu, a 6,9  % obyvatel Unie v celounijním průzkumu z roku 2019 sdělilo, že si nemohou dovolit dostatečně vytápět své domovy (3). Celkově Středisko pro sledování energetické chudoby odhaduje, že energetickou chudobou trpí více než 50 milionů domácností v Evropské unii. Energetická chudoba je proto pro Unii jedním z významných problémů. Ačkoliv sociální tarify nebo přímá podpora příjmů mohou domácnostem čelícím energetické chudobě poskytnout okamžitou úlevu, pouze cílená strukturální opatření, zejména
  renovace
  s energetickým dopadem, mohou zajistit trvalá řešení.

Tento aspekt nabývá ještě většího významu s ohledem na stávající úrovně energetické chudoby. Energetická chudoba je stav, kdy
  domácnost nemá
  přístup k základním energetickým službám,
  které podporují důstojnou životní úroveň a zdraví, včetně přiměřeného
  vytápění
  , chlazení
  ,
  osvětlení a energie k napájení spotřebičů, v příslušných vnitrostátních nebo regionálních souvislostech, v rámci stávající sociální politiky a dalších příslušných politik. Často jde o důsledek nízkých příjmů a nízké energetické účinnosti budov, a tedy skutečnosti, že tyto domácnosti vydávají významný podíl svého disponibilního příjmu za energie
  . Asi 34 milionů Evropanů v roce 2018 uvedlo, že nejsou schopni udržet ve svém domově dostatečnou teplotu, a 6,9  % obyvatel Unie v celounijním průzkumu z roku 2019 sdělilo, že si nemohou dovolit dostatečně vytápět své domovy (4). Celkově Středisko pro sledování energetické chudoby odhaduje, že energetickou chudobou trpí více než 50 milionů domácností v Evropské unii. Energetická chudoba
  a chudoba v oblasti mobility
  je proto pro Unii jedním z významných problémů.
  Přestože je význam této výzvy na úrovni Unie uznáván již více než deset let prostřednictvím různých iniciativ, právních předpisů a pokynů, neexistuje na úrovni Unie žádná standardní definice energetické chudoby nebo chudoby v oblasti mobility. Proto je zapotřebí vypracovat nezbytné ukazatele pro jejich měření, přičemž je třeba plně zohlednit regionální a místní rozmanitost, neboť pouze třetina členských států zavedla definici energetické chudoby. Proto nejsou k dispozici žádné transparentní a srovnatelné údaje o energetické chudobě v Unii. Měla by tedy být zavedena definice na úrovni Unie, aby bylo možné účinně řešit energetickou chudobu a měřit pokrok ve všech členských státech.
  Ačkoliv sociální tarify nebo přímá podpora příjmů mohou domácnostem čelícím energetické chudobě poskytnout okamžitou úlevu, pouze cílená strukturální opatření
  , uplatňování zásady „energetická účinnost v první řadě“ a instalace dalších obnovitelných zdrojů energie, mimo jiné prostřednictvím komunitních projektů,
  zejména
  modernizace
  s energetickým dopadem, mohou zajistit trvalá řešení
  a účinně pomoci v boji proti energetické chudobě
  .

Odůvodnění

Měla by být stanovena jednoznačná a normalizovaná definice a vymezen pojem energetické chudoby, přičemž k jednotlivým sociálním, technickým, hospodářským a rozpočtovým aspektům je zapotřebí přistupovat společně, průřezově, pružně a koordinovaně.

Pozměňovací návrh 6

14. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Každý členský stát by za tímto účelem měl předložit Komisi sociální plán pro klimatická opatření (dále jen „plán“). Tyto plány by měly sledovat dva cíle. Zaprvé by měly
  poskytovat zranitelným domácnostem, zranitelným mikropodnikům a zranitelným uživatelům dopravy nezbytné zdroje na financování a provádění investic do energetické účinnosti, dekarbonizace vytápění a chlazení a do vozidel a mobility s nulovými a nízkými emisemi.
  Zadruhé by měly
  zmírňovat dopad navýšení nákladů na fosilní paliva na ty nejzranitelnější a tím zabránit energetické a dopravní chudobě během přechodného období, dokud tyto investice nebudou provedeny.
  Plány by měly mít investiční složku prosazující
  dlouhodobé
  řešení
  , jímž je snižování
  závislosti na fosilních palivech
  , a mohou obsahovat i jiná opatření, včetně dočasné přímé podpory příjmů s cílem zmírnit v krátkodobém horizontu negativní dopady na příjmy
  . | Každý členský stát by za tímto účelem měl předložit Komisi sociální plán pro klimatická opatření (dále jen „plán“). Tyto plány by měly sledovat dva cíle. Zaprvé by měly
  označit a zmapovat domácnosti ve stavu energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility nebo ohrožené energetickou chudobou, zranitelné mikropodniky a malé podniky a společně s místními a regionálními orgány, sociálními partnery a občanskou společností vypracovat podrobnou analýzu hlavních příčin energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility na jejich území. Plány by měly rovněž stanovit cíle pro postupné a účinné odstranění energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility.
  Zadruhé by měly
  poskytnout domácnostem ve stavu energetické chudoby a lidem, kteří čelí chudobě v oblasti mobility, stejně jako mikropodnikům a malým podnikům nezbytné zdroje na financování a realizaci investic do hloubkové renovace budov, zejména budov s nejvyšší energetickou náročností a sociálního bydlení, do pokrytí veškeré zbytkové poptávky po vytápění a chlazení energií z obnovitelných zdrojů a do mobility s nulovými emisemi.
  Plány by měly mít
  především
  investiční složku prosazující
  dlouhodobá
  řešení
  postupného odstraňování
  závislosti na fosilních palivech.
  Lze počítat i s dalšími opatřeními, jako je přímá podpora, která by však měla být časově omezená a podmíněná dlouhodobými investicemi s dlouhodobými dopady
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Každý členský stát by za tímto účelem měl předložit Komisi sociální plán pro klimatická opatření (dále jen „plán“). Tyto plány by měly sledovat dva cíle. Zaprvé by měly
  poskytovat zranitelným domácnostem, zranitelným mikropodnikům a zranitelným uživatelům dopravy nezbytné zdroje na financování a provádění investic do energetické účinnosti, dekarbonizace vytápění a chlazení a do vozidel a mobility s nulovými a nízkými emisemi.
  Zadruhé by měly
  zmírňovat dopad navýšení nákladů na fosilní paliva na ty nejzranitelnější a tím zabránit energetické a dopravní chudobě během přechodného období, dokud tyto investice nebudou provedeny.
  Plány by měly mít investiční složku prosazující
  dlouhodobé
  řešení
  , jímž je snižování
  závislosti na fosilních palivech
  , a mohou obsahovat i jiná opatření, včetně dočasné přímé podpory příjmů s cílem zmírnit v krátkodobém horizontu negativní dopady na příjmy
  .

Každý členský stát by za tímto účelem měl předložit Komisi sociální plán pro klimatická opatření (dále jen „plán“). Tyto plány by měly sledovat dva cíle. Zaprvé by měly
  označit a zmapovat domácnosti ve stavu energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility nebo ohrožené energetickou chudobou, zranitelné mikropodniky a malé podniky a společně s místními a regionálními orgány, sociálními partnery a občanskou společností vypracovat podrobnou analýzu hlavních příčin energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility na jejich území. Plány by měly rovněž stanovit cíle pro postupné a účinné odstranění energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility.
  Zadruhé by měly
  poskytnout domácnostem ve stavu energetické chudoby a lidem, kteří čelí chudobě v oblasti mobility, stejně jako mikropodnikům a malým podnikům nezbytné zdroje na financování a realizaci investic do hloubkové renovace budov, zejména budov s nejvyšší energetickou náročností a sociálního bydlení, do pokrytí veškeré zbytkové poptávky po vytápění a chlazení energií z obnovitelných zdrojů a do mobility s nulovými emisemi.
  Plány by měly mít
  především
  investiční složku prosazující
  dlouhodobá
  řešení
  postupného odstraňování
  závislosti na fosilních palivech.
  Lze počítat i s dalšími opatřeními, jako je přímá podpora, která by však měla být časově omezená a podmíněná dlouhodobými investicemi s dlouhodobými dopady
  .

Odůvodnění

Mapování by mělo zahrnovat i domácnosti, které se zatím nenacházejí ve stavu energetické chudoby, ale v blízké budoucnosti by do ní mohly snadno upadnout kvůli špatné tepelné izolaci a rostoucím cenám energií.

Pozměňovací návrh 7

15. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy (po konzultaci s orgány
  na regionální úrovni
  ) jsou nejpříhodnějším orgánem pro návrh a provádění plánů, které jsou upravené a zacílené s ohledem na místní, regionální a vnitrostátní poměry, jako jsou jejich stávající politiky v příslušných oblastech a plánované použití jiných relevantních fondů EU. Tímto způsobem je možné nejlépe zohlednit širokou rozmanitost různých situací, konkrétní znalosti místních a regionálních správních orgánů, výzkum a inovace a pracovněprávní vztahy a struktury pro sociální dialog, jakož i vnitrostátní tradice a přispět k účinné a efektivní celkové podpoře zranitelných osob. | Členské státy (po konzultaci s 
  regionálními, místními, městskými a jinými veřejnými
  orgány
  , občanskou společností a hospodářskými a sociálními partnery
  ) jsou nejpříhodnějším orgánem pro návrh a provádění plánů, které jsou upravené a zacílené s ohledem na místní, regionální a vnitrostátní poměry, jako jsou jejich stávající politiky v příslušných oblastech a plánované použití jiných relevantních fondů EU. Tímto způsobem je možné nejlépe zohlednit širokou rozmanitost různých situací, konkrétní znalosti místních a regionálních správních orgánů,
  sociálních a hospodářských partnerů a občanské společnosti,
  výzkum a inovace a pracovněprávní vztahy a struktury pro sociální dialog, jakož i vnitrostátní tradice a přispět k účinné a efektivní celkové podpoře zranitelných osob. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy (po konzultaci s orgány
  na regionální úrovni
  ) jsou nejpříhodnějším orgánem pro návrh a provádění plánů, které jsou upravené a zacílené s ohledem na místní, regionální a vnitrostátní poměry, jako jsou jejich stávající politiky v příslušných oblastech a plánované použití jiných relevantních fondů EU. Tímto způsobem je možné nejlépe zohlednit širokou rozmanitost různých situací, konkrétní znalosti místních a regionálních správních orgánů, výzkum a inovace a pracovněprávní vztahy a struktury pro sociální dialog, jakož i vnitrostátní tradice a přispět k účinné a efektivní celkové podpoře zranitelných osob.

Členské státy (po konzultaci s 
  regionálními, místními, městskými a jinými veřejnými
  orgány
  , občanskou společností a hospodářskými a sociálními partnery
  ) jsou nejpříhodnějším orgánem pro návrh a provádění plánů, které jsou upravené a zacílené s ohledem na místní, regionální a vnitrostátní poměry, jako jsou jejich stávající politiky v příslušných oblastech a plánované použití jiných relevantních fondů EU. Tímto způsobem je možné nejlépe zohlednit širokou rozmanitost různých situací, konkrétní znalosti místních a regionálních správních orgánů,
  sociálních a hospodářských partnerů a občanské společnosti,
  výzkum a inovace a pracovněprávní vztahy a struktury pro sociální dialog, jakož i vnitrostátní tradice a přispět k účinné a efektivní celkové podpoře zranitelných osob.

Odůvodnění

Místní a regionální orgány by měly být uznány za klíčové aktéry při provádění a přípravě plánů.

Občanská společnost a hospodářští a sociální partneři také plní významnou úlohu.

Pozměňovací návrh 8

16. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Klíčem ke spravedlivé transformaci směrem ke klimatické neutralitě je zajistit, aby tato opatření a investice byly zvlášť zacílené na domácnosti trpící energetickou chudobou nebo na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele
  dopravy
  . Podpůrná opatření na podporu omezování emisí skleníkových plynů by měla pomoci členským státům řešit sociální dopady vyplývající z obchodování s emisemi pro odvětví budov a silniční dopravy. | Klíčem ke spravedlivé transformaci směrem ke klimatické neutralitě je zajistit, aby tato opatření a investice byly zvlášť zacílené na domácnosti trpící energetickou chudobou nebo na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky
  a malé podniky
  a zranitelné uživatele
  mobility
  . Podpůrná opatření na podporu omezování emisí skleníkových plynů by měla pomoci členským státům
  , regionům a městům
  řešit sociální dopady vyplývající z obchodování s emisemi pro odvětví budov a silniční dopravy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Klíčem ke spravedlivé transformaci směrem ke klimatické neutralitě je zajistit, aby tato opatření a investice byly zvlášť zacílené na domácnosti trpící energetickou chudobou nebo na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele
  dopravy
  . Podpůrná opatření na podporu omezování emisí skleníkových plynů by měla pomoci členským státům řešit sociální dopady vyplývající z obchodování s emisemi pro odvětví budov a silniční dopravy.

Klíčem ke spravedlivé transformaci směrem ke klimatické neutralitě je zajistit, aby tato opatření a investice byly zvlášť zacílené na domácnosti trpící energetickou chudobou nebo na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky
  a malé podniky
  a zranitelné uživatele
  mobility
  . Podpůrná opatření na podporu omezování emisí skleníkových plynů by měla pomoci členským státům
  , regionům a městům
  řešit sociální dopady vyplývající z obchodování s emisemi pro odvětví budov a silniční dopravy.

Odůvodnění

Za ochranu zranitelných domácností, mikropodniků a malých podniků a uživatelů mobility při spravedlivé transformaci je odpovědná také veřejná správa na nižší než celostátní úrovni, ale k účinnému výkonu svých pravomocí potřebuje rovněž režimy podpory.

Pozměňovací návrh 9

20. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy by měly své plány předložit společně s aktualizací svých integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu podle článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999. Plány by měly zahrnovat opatření, která mají být financována, jejich odhadované náklady a vnitrostátní příspěvek. Měly by rovněž obsahovat klíčové milníky a cíle, jejichž účelem je posoudit účinné provádění opatření. | Členské státy by měly své plány předložit společně s aktualizací svých integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu podle článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999
  , přičemž jejich příprava by měla probíhat v úzké a smysluplné spolupráci s místními a regionálními orgány, v souladu s evropským kodexem chování v oblasti partnerství stanoveném nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 240/2014
  . Plány by měly zahrnovat
  odhad očekávaných dopadů a financování v jednotlivých regionech, a to alespoň na úrovni NUTS 3,
  opatření, která mají být financována, jejich odhadované náklady a vnitrostátní příspěvek. Měly by rovněž obsahovat klíčové milníky a cíle, jejichž účelem je posoudit účinné provádění opatření
  , a systém monitorování
  .
  Regiony, a to zejména venkovské, horské, okrajové a ostrovní, by měly mít možnost vypracovat své vlastní plány. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy by měly své plány předložit společně s aktualizací svých integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu podle článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999. Plány by měly zahrnovat opatření, která mají být financována, jejich odhadované náklady a vnitrostátní příspěvek. Měly by rovněž obsahovat klíčové milníky a cíle, jejichž účelem je posoudit účinné provádění opatření.

Členské státy by měly své plány předložit společně s aktualizací svých integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu podle článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999
  , přičemž jejich příprava by měla probíhat v úzké a smysluplné spolupráci s místními a regionálními orgány, v souladu s evropským kodexem chování v oblasti partnerství stanoveném nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 240/2014
  . Plány by měly zahrnovat
  odhad očekávaných dopadů a financování v jednotlivých regionech, a to alespoň na úrovni NUTS 3,
  opatření, která mají být financována, jejich odhadované náklady a vnitrostátní příspěvek. Měly by rovněž obsahovat klíčové milníky a cíle, jejichž účelem je posoudit účinné provádění opatření
  , a systém monitorování
  .
  Regiony, a to zejména venkovské, horské, okrajové a ostrovní, by měly mít možnost vypracovat své vlastní plány.

Odůvodnění

Plány by měly zahrnovat odhad očekávaných dopadů v různých regionech a stanovit systém pro monitorování provádění, neboť místní a regionální orgány mají lepší znalosti socioekonomických podmínek svého území. Významné zapojení místních a regionálních orgánů do přípravy a provádění sociálních plánů pro klimatická opatření má zásadní význam pro úspěch fondu, protože významná část opatření – mají-li být úspěšná – musí být vzhledem k územním faktorům a rozdílům prováděna na místní úrovni.

Pozměňovací návrh 10

21. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Fond a plány by měly být soudržné s plánovanými reformami a závazky učiněnými členskými státy a tyto reformy a závazky by se do nich měly promítat v souladu s integrovanými vnitrostátními plány členských států v oblasti energetiky a klimatu podle nařízení (EU) 2018/1999, podle směrnice Evropského parlamentu a Rady [rrrr/ččč] [návrh na přepracování směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti],
  Akčního plánu evropského pilíře sociálních práv

   (5)

  , Evropského sociálního fondu plus (ESF+) zřízeného nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1057

   (6)

  , plánů spravedlivé územní transformace podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1056

   (7) a podle dlouhodobých strategií členských států týkajících se renovace budov v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU (8). V zájmu zajištění správní účinnosti by informace obsažené v plánech měly být případně soudržné s právními předpisy a plány uvedenými výše. | Fond a plány
  kromě toho, že by měly být v souladu s ostatními strukturálními fondy a fondy pro transformaci, konkrétně s EFRR, ESF+, FS a FST,
  by měly být soudržné s plánovanými reformami a závazky učiněnými členskými státy a tyto reformy a závazky by se do nich měly promítat v souladu s integrovanými vnitrostátními plány členských států v oblasti energetiky a klimatu podle nařízení (EU) 2018/1999, podle směrnice Evropského parlamentu a Rady [rrrr/ččč] [návrh na přepracování směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti],
  směrnice Evropského parlamentu a Rady [rrrr/ččč] [kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů]
  a podle dlouhodobých strategií členských států týkajících se renovace budov v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU (9). V zájmu zajištění správní účinnosti by informace obsažené v plánech měly být případně soudržné s právními předpisy a plány uvedenými výše. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Fond a plány by měly být soudržné s plánovanými reformami a závazky učiněnými členskými státy a tyto reformy a závazky by se do nich měly promítat v souladu s integrovanými vnitrostátními plány členských států v oblasti energetiky a klimatu podle nařízení (EU) 2018/1999, podle směrnice Evropského parlamentu a Rady [rrrr/ččč] [návrh na přepracování směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti],
  Akčního plánu evropského pilíře sociálních práv

   (5)

  , Evropského sociálního fondu plus (ESF+) zřízeného nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1057

   (6)

  , plánů spravedlivé územní transformace podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1056

   (7) a podle dlouhodobých strategií členských států týkajících se renovace budov v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU (8). V zájmu zajištění správní účinnosti by informace obsažené v plánech měly být případně soudržné s právními předpisy a plány uvedenými výše.

Fond a plány
  kromě toho, že by měly být v souladu s ostatními strukturálními fondy a fondy pro transformaci, konkrétně s EFRR, ESF+, FS a FST,
  by měly být soudržné s plánovanými reformami a závazky učiněnými členskými státy a tyto reformy a závazky by se do nich měly promítat v souladu s integrovanými vnitrostátními plány členských států v oblasti energetiky a klimatu podle nařízení (EU) 2018/1999, podle směrnice Evropského parlamentu a Rady [rrrr/ččč] [návrh na přepracování směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti],
  směrnice Evropského parlamentu a Rady [rrrr/ččč] [kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů]
  a podle dlouhodobých strategií členských států týkajících se renovace budov v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU (9). V zájmu zajištění správní účinnosti by informace obsažené v plánech měly být případně soudržné s právními předpisy a plány uvedenými výše.

Pozměňovací návrh 11

22. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Unie by měla podporovat členské státy finančními prostředky za účelem provádění jejich plánů prostřednictvím Sociálního fondu pro klimatická opatření.
  Platby
  ze Sociálního fondu pro klimatická opatření
  by měly být
  podmíněny dosažením milníků a cílů uvedených v plánech.
  To by umožnilo účinně zohledňovat vnitrostátní poměry a priority a současně zjednodušovat financování a usnadňovat jeho začlenění do jiných vnitrostátních výdajových programů při současném zaručení dopadu a integrity vynakládání prostředků ze strany EU. | Unie by měla podporovat členské státy finančními prostředky
  v rámci sdíleného řízení
  za účelem provádění jejich plánů prostřednictvím Sociálního fondu pro klimatická opatření.
  Aby bylo zajištěno co nejefektivnější využívání finančních prostředků EU, měly by být platby
  ze Sociálního fondu pro klimatická opatření podmíněny dosažením milníků a cílů uvedených v plánech
  i přijetím právně závazných cílů a opatření pro postupné ukončení využívání všech fosilních paliv ze strany členských států v časovém rámci, který by byl v souladu s cílem omezit globální oteplení na 1,5  oC oproti hodnotám před průmyslovou revolucí, včetně postupného ukončení využívání tuhých fosilních paliv nejpozději do roku 2030 a fosilního plynu do roku 2040
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Unie by měla podporovat členské státy finančními prostředky za účelem provádění jejich plánů prostřednictvím Sociálního fondu pro klimatická opatření.
  Platby
  ze Sociálního fondu pro klimatická opatření
  by měly být
  podmíněny dosažením milníků a cílů uvedených v plánech.
  To by umožnilo účinně zohledňovat vnitrostátní poměry a priority a současně zjednodušovat financování a usnadňovat jeho začlenění do jiných vnitrostátních výdajových programů při současném zaručení dopadu a integrity vynakládání prostředků ze strany EU.

Unie by měla podporovat členské státy finančními prostředky
  v rámci sdíleného řízení
  za účelem provádění jejich plánů prostřednictvím Sociálního fondu pro klimatická opatření.
  Aby bylo zajištěno co nejefektivnější využívání finančních prostředků EU, měly by být platby
  ze Sociálního fondu pro klimatická opatření podmíněny dosažením milníků a cílů uvedených v plánech
  i přijetím právně závazných cílů a opatření pro postupné ukončení využívání všech fosilních paliv ze strany členských států v časovém rámci, který by byl v souladu s cílem omezit globální oteplení na 1,5  oC oproti hodnotám před průmyslovou revolucí, včetně postupného ukončení využívání tuhých fosilních paliv nejpozději do roku 2030 a fosilního plynu do roku 2040
  .

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 12

23. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Finanční krytí fondu by mělo být v období 2026–2032
  v zásadě
  úměrné částce odpovídající 25 % očekávaných příjmů ze začlenění budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES. Podle rozhodnutí Rady (EU, Euratom) 2020/2053 by členské státy tyto příjmy měly poskytnout do rozpočtu Unie jako vlastní zdroje. Členské státy mají financovat
  50 %
  celkových nákladů svých plánů samy. Za tímto účelem, jakož i za účelem investic a opatření k urychlení a zmírnění nutné transformace pro negativně dotčené občany by členské státy měly
  mimo jiné
  využívat k tomuto účelu své očekávané příjmy z obchodování s emisemi pro budovy a silniční dopravu podle směrnice 2003/87/ES. | Finanční krytí fondu by mělo být v období 2026–2032 úměrné částce odpovídající
  alespoň
  25 % příjmů ze začlenění budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES. Podle rozhodnutí Rady (EU, Euratom) 2020/2053 by členské státy tyto příjmy měly poskytnout do rozpočtu Unie jako vlastní zdroje. Členské státy mají financovat
  35 %
  celkových nákladů svých plánů samy. Za tímto účelem, jakož i za účelem investic a opatření k urychlení a zmírnění nutné transformace pro negativně dotčené občany by členské státy měly využívat k tomuto účelu své očekávané příjmy z obchodování s emisemi pro budovy a silniční dopravu podle směrnice 2003/87/ES. |
| | Členské státy stanoví minimální procentuální podíl výnosů, který nebude nižší než 35 % a bude přidělen místním a regionálním orgánům, které jej využijí na provádění opatření k řešení sociálních dopadů začlenění odvětví budov a silniční dopravy do systému obchodování s emisemi.




  Mělo by se počítat s flexibilitou, která by umožnila zaměřit vyšší podíl prostředků na nejzranitelnější regiony. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Finanční krytí fondu by mělo být v období 2026–2032
  v zásadě
  úměrné částce odpovídající 25 % očekávaných příjmů ze začlenění budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES. Podle rozhodnutí Rady (EU, Euratom) 2020/2053 by členské státy tyto příjmy měly poskytnout do rozpočtu Unie jako vlastní zdroje. Členské státy mají financovat
  50 %
  celkových nákladů svých plánů samy. Za tímto účelem, jakož i za účelem investic a opatření k urychlení a zmírnění nutné transformace pro negativně dotčené občany by členské státy měly
  mimo jiné
  využívat k tomuto účelu své očekávané příjmy z obchodování s emisemi pro budovy a silniční dopravu podle směrnice 2003/87/ES.

Finanční krytí fondu by mělo být v období 2026–2032 úměrné částce odpovídající
  alespoň
  25 % příjmů ze začlenění budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES. Podle rozhodnutí Rady (EU, Euratom) 2020/2053 by členské státy tyto příjmy měly poskytnout do rozpočtu Unie jako vlastní zdroje. Členské státy mají financovat
  35 %
  celkových nákladů svých plánů samy. Za tímto účelem, jakož i za účelem investic a opatření k urychlení a zmírnění nutné transformace pro negativně dotčené občany by členské státy měly využívat k tomuto účelu své očekávané příjmy z obchodování s emisemi pro budovy a silniční dopravu podle směrnice 2003/87/ES.

Členské státy stanoví minimální procentuální podíl výnosů, který nebude nižší než 35 % a bude přidělen místním a regionálním orgánům, které jej využijí na provádění opatření k řešení sociálních dopadů začlenění odvětví budov a silniční dopravy do systému obchodování s emisemi.

Mělo by se počítat s flexibilitou, která by umožnila zaměřit vyšší podíl prostředků na nejzranitelnější regiony.

Odůvodnění

Finanční krytí Sociálního fondu pro klimatická opatření může dosáhnout svého potenciálu pouze za předpokladu vyššího podílu spolufinancování, protože navrhované spolufinancování by mohlo znevýhodňovat členské státy a regiony s menší fiskální kapacitou. Místní a regionální orgány by také měly mít přímý přístup k financování a zdrojům.

Pozměňovací návrh 13

Bod odůvodnění 24

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Sociální fond pro klimatická opatření bude mít v rozpočtu EU základní příděl, který bude rovněž každoročně navyšován v souladu s růstem cen uhlíku prostřednictvím automatické úpravy příslušných stropů víceletého finančního rámce s cílem dále podpořit domácnosti a uživatele dopravy při klimatické transformaci. Tento fond by měl tvořit nedílnou součást rozpočtu EU, aby tak byla zachována celistvost a integrita rozpočtu, respektována metoda Společenství a zajištěna účinná kontrola ze strany rozpočtového orgánu složeného z Parlamentu a Rady. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Sociální fond pro klimatická opatření bude mít v rozpočtu EU základní příděl, který bude rovněž každoročně navyšován v souladu s růstem cen uhlíku prostřednictvím automatické úpravy příslušných stropů víceletého finančního rámce s cílem dále podpořit domácnosti a uživatele dopravy při klimatické transformaci. Tento fond by měl tvořit nedílnou součást rozpočtu EU, aby tak byla zachována celistvost a integrita rozpočtu, respektována metoda Společenství a zajištěna účinná kontrola ze strany rozpočtového orgánu složeného z Parlamentu a Rady.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 14

25. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V zájmu zajištění účinného a soudržného přidělování finančních prostředků a respektování zásady řádného finančního řízení by opatření podle tohoto nařízení měla být v souladu se stávajícími programy
  Unie
  a měla by je doplňovat a současně předcházet dvojímu financování
  téže
  výdajové položky
  z fondu a jiných programů Unie
  . [...] | V zájmu zajištění účinného a soudržného přidělování finančních prostředků a respektování zásady řádného finančního řízení by opatření podle tohoto nařízení měla být v souladu se stávajícími
  unijními, vnitrostátními a případně regionálními
  programy
  , nástroji a fondy
  a měla by je
  rozšiřovat a
   doplňovat a současně předcházet dvojímu financování
  a tomu, aby fond nahrazoval tytéž
  výdajové položky
  jinými programy, nástroji a fondy
  . [...] |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V zájmu zajištění účinného a soudržného přidělování finančních prostředků a respektování zásady řádného finančního řízení by opatření podle tohoto nařízení měla být v souladu se stávajícími programy
  Unie
  a měla by je doplňovat a současně předcházet dvojímu financování
  téže
  výdajové položky
  z fondu a jiných programů Unie
  . [...]

V zájmu zajištění účinného a soudržného přidělování finančních prostředků a respektování zásady řádného finančního řízení by opatření podle tohoto nařízení měla být v souladu se stávajícími
  unijními, vnitrostátními a případně regionálními
  programy
  , nástroji a fondy
  a měla by je
  rozšiřovat a
   doplňovat a současně předcházet dvojímu financování
  a tomu, aby fond nahrazoval tytéž
  výdajové položky
  jinými programy, nástroji a fondy
  . [...]

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 15

Článek 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Zřizuje se Sociální fond pro klimatická opatření (dále jen „fond“). | Zřizuje se Sociální fond pro klimatická opatření (dále jen „fond“). |
| Fond poskytuje
  podporu
  členským státům za účelem financování opatření a investic uvedených v jejich sociálních plánech pro klimatická opatření (dále jen „plány“). | Fond poskytuje členským státům
  a regionům podporu v rámci sdíleného řízení
  za účelem financování opatření a investic uvedených v jejich
  celostátních nebo regionálních
  sociálních plánech pro klimatická opatření (dále jen „plány“)
  jako součást jejich strukturálních fondů
  . |
| Opatření a investice podporované fondem jsou prospěšná pro domácnosti, mikropodniky a uživatele dopravy, kteří jsou zranitelní a zvlášť zasažení začleněním emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES, zejména
  domácností trpících
  energetickou chudobou a 
  občanů bez alternativy k osobním vozidlům v podobě veřejné dopravy (
  v odlehlých a venkovských oblastech). | Opatření a investice podporované fondem jsou prospěšná pro domácnosti, mikropodniky a 
  malé podniky,
  uživatele dopravy, kteří jsou zranitelní a zvlášť zasažení začleněním emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES, zejména
  pro domácnosti trpící
  energetickou chudobou a 
  občany trpící dopravní chudobou, včetně podpory pro individuální motorizovanou mobilitu
  v odlehlých a venkovských oblastech
  , které čelí problémům souvisejícím s mobilitou a neexistuje v nich veřejná doprava
  . |
| Obecným cílem fondu je přispívat k přechodu na klimatickou neutralitu prostřednictvím řešení sociálních dopadů spojených se začleněním emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES. Specifickým cílem fondu je podporovat zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele
  dopravy
  prostřednictvím dočasné přímé podpory příjmů a prostřednictvím opatření a investic, které mají zvýšit energetickou účinnost budov, dekarbonizaci vytápění a chlazení budov, včetně integrace energie z obnovitelných zdrojů, a poskytnout lepší přístup k 
  mobilitě a dopravě
  s nulovými a nízkými emisemi. | Obecným cílem fondu je přispívat k přechodu na klimatickou neutralitu prostřednictvím řešení sociálních dopadů spojených se začleněním emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES.
  Specifickým cílem fondu je podporovat zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky
  a malé podniky
  a zranitelné uživatele
  mobility
  prostřednictvím dočasné přímé podpory příjmů a prostřednictvím opatření a investic, které mají zvýšit energetickou účinnost budov, dekarbonizaci vytápění a chlazení budov, včetně integrace energie z obnovitelných zdrojů, a poskytnout lepší přístup k 
  řešením udržitelné mobility
  s nulovými a nízkými emisemi
  , k integrovaným dopravním službám i k udržitelné veřejné dopravě, sdílené dopravě a zónám vhodným pro cyklisty a pěší
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Zřizuje se Sociální fond pro klimatická opatření (dále jen „fond“).

Zřizuje se Sociální fond pro klimatická opatření (dále jen „fond“).

Fond poskytuje
  podporu
  členským státům za účelem financování opatření a investic uvedených v jejich sociálních plánech pro klimatická opatření (dále jen „plány“).

Fond poskytuje členským státům
  a regionům podporu v rámci sdíleného řízení
  za účelem financování opatření a investic uvedených v jejich
  celostátních nebo regionálních
  sociálních plánech pro klimatická opatření (dále jen „plány“)
  jako součást jejich strukturálních fondů
  .

Opatření a investice podporované fondem jsou prospěšná pro domácnosti, mikropodniky a uživatele dopravy, kteří jsou zranitelní a zvlášť zasažení začleněním emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES, zejména
  domácností trpících
  energetickou chudobou a 
  občanů bez alternativy k osobním vozidlům v podobě veřejné dopravy (
  v odlehlých a venkovských oblastech).

Opatření a investice podporované fondem jsou prospěšná pro domácnosti, mikropodniky a 
  malé podniky,
  uživatele dopravy, kteří jsou zranitelní a zvlášť zasažení začleněním emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES, zejména
  pro domácnosti trpící
  energetickou chudobou a 
  občany trpící dopravní chudobou, včetně podpory pro individuální motorizovanou mobilitu
  v odlehlých a venkovských oblastech
  , které čelí problémům souvisejícím s mobilitou a neexistuje v nich veřejná doprava
  .

Obecným cílem fondu je přispívat k přechodu na klimatickou neutralitu prostřednictvím řešení sociálních dopadů spojených se začleněním emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES. Specifickým cílem fondu je podporovat zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele
  dopravy
  prostřednictvím dočasné přímé podpory příjmů a prostřednictvím opatření a investic, které mají zvýšit energetickou účinnost budov, dekarbonizaci vytápění a chlazení budov, včetně integrace energie z obnovitelných zdrojů, a poskytnout lepší přístup k 
  mobilitě a dopravě
  s nulovými a nízkými emisemi.

Obecným cílem fondu je přispívat k přechodu na klimatickou neutralitu prostřednictvím řešení sociálních dopadů spojených se začleněním emisí skleníkových plynů z budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES.

Specifickým cílem fondu je podporovat zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky
  a malé podniky
  a zranitelné uživatele
  mobility
  prostřednictvím dočasné přímé podpory příjmů a prostřednictvím opatření a investic, které mají zvýšit energetickou účinnost budov, dekarbonizaci vytápění a chlazení budov, včetně integrace energie z obnovitelných zdrojů, a poskytnout lepší přístup k 
  řešením udržitelné mobility
  s nulovými a nízkými emisemi
  , k integrovaným dopravním službám i k udržitelné veřejné dopravě, sdílené dopravě a zónám vhodným pro cyklisty a pěší
  .

Odůvodnění

Fond se zaměřuje na zranitelné osoby. Zeměpisná, klimatická, sociální a ekonomická hlediska, která mohou určovat zranitelnost jednotlivce, mají svou územní složku. Při definování zranitelnosti hrají klíčovou úlohu regionální faktory. Do přípravy sociálních plánů pro klimatická opatření, které podrobně popisují konkrétní opatření k řešení nerovností způsobených ekologickou transformací, by měly být zapojeny rovněž místní a regionální orgány, pokud si to přejí.

Součástí cíle by se měli stát rovněž občané, kteří sice mají alternativu v podobě veřejné dopravy, ale nemají dostatečné ekonomické prostředky nebo se potýkají se sociálními problémy.

Fond by měl tvořit součást strukturálních fondů.

Pozměňovací návrh 16

Článek 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (...) | (...) |
| 2) | „energetickou chudobou“
  energetická
  chudoba
  ve smyslu definice uvedené v čl. 2 bodu [(49)] směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) [rrrr/ččč][50]
  ; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(...)

(...)

2)

„energetickou chudobou“
  energetická
  chudoba
  ve smyslu definice uvedené v čl. 2 bodu [(49)] směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) [rrrr/ččč][50]
  ;

| 2) | „energetickou chudobou“ chudoba
  postihující zranitelné domácnosti, jež vydávají významný podíl disponibilního příjmu za energie nebo mají nedostatečný přístup k základním a cenově dostupným energetickým službám, které podporují důstojnou životní úroveň a zdraví, včetně přiměřeného tepla, chlazení, osvětlení a energie k napájení spotřebičů, a to mj. v důsledku nízké kvality bydlení a nízkých příjmů
  ; |
| --- | --- |

2)

„energetickou chudobou“ chudoba
  postihující zranitelné domácnosti, jež vydávají významný podíl disponibilního příjmu za energie nebo mají nedostatečný přístup k základním a cenově dostupným energetickým službám, které podporují důstojnou životní úroveň a zdraví, včetně přiměřeného tepla, chlazení, osvětlení a energie k napájení spotřebičů, a to mj. v důsledku nízké kvality bydlení a nízkých příjmů
  ;

(...)

(...)

| 9a) | „malým podnikem“ podnik, který zaměstnává méně než padesát osob a jehož roční obrat nebo bilance nepřevyšuje 10 milionů EUR; |
| --- | --- |

9a)

| 10) | „uživateli
  dopravy
  “ domácnosti nebo mikropodniky
  , které využívají
  různé možnosti dopravy a mobility; |
| --- | --- |

10)

„uživateli
  dopravy
  “ domácnosti nebo mikropodniky
  , které využívají
  různé možnosti dopravy a mobility;

| 10) | „uživateli
  mobility
  “ domácnosti
  , jednotlivci
  nebo mikropodniky
  a malé podniky využívající
  různé možnosti dopravy a mobility; |
| --- | --- |

10)

„uživateli
  mobility
  “ domácnosti
  , jednotlivci
  nebo mikropodniky
  a malé podniky využívající
  různé možnosti dopravy a mobility;

| 11) | „zranitelnými domácnostmi“ domácnosti trpící energetickou chudobou nebo domácnosti, včetně těch středněpříjmových, které jsou významně zasaženy cenovými dopady začlenění budov do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES a které postrádají prostředky na renovaci budovy, již obývají; |
| --- | --- |

11)

„zranitelnými domácnostmi“ domácnosti trpící energetickou chudobou nebo domácnosti, včetně těch středněpříjmových, které jsou významně zasaženy cenovými dopady začlenění budov do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES a které postrádají prostředky na renovaci budovy, již obývají;

| 11) | „zranitelnými domácnostmi“ domácnosti
  nebo jednotlivci
  trpící
  nebo ohrožení
  energetickou chudobou
  nebo chudobou v oblasti mobility
  nebo domácnosti, včetně těch středněpříjmových, které jsou významně zasaženy cenovými dopady začlenění budov
  a silniční dopravy
  do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES
  , které jsou ohroženy energetickou chudobou v důsledku rostoucích cen energií a vysoké energetické náročnosti svých domácností
  a které postrádají prostředky
  nebo práva
  na renovaci budovy, již obývají
  , a které mohou být často závislé na vlastnících bytů, což představuje jednu z největších překážek bránících rozvoji udržitelných renovací obytných budov v Evropě
  ; |
| --- | --- |

11)

„zranitelnými domácnostmi“ domácnosti
  nebo jednotlivci
  trpící
  nebo ohrožení
  energetickou chudobou
  nebo chudobou v oblasti mobility
  nebo domácnosti, včetně těch středněpříjmových, které jsou významně zasaženy cenovými dopady začlenění budov
  a silniční dopravy
  do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES
  , které jsou ohroženy energetickou chudobou v důsledku rostoucích cen energií a vysoké energetické náročnosti svých domácností
  a které postrádají prostředky
  nebo práva
  na renovaci budovy, již obývají
  , a které mohou být často závislé na vlastnících bytů, což představuje jednu z největších překážek bránících rozvoji udržitelných renovací obytných budov v Evropě
  ;

| 12) | „zranitelnými mikropodniky“ mikropodniky, které jsou významně zasaženy dopady začlenění budov do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES na cenu a které postrádají prostředky na renovaci budovy, již využívají; |
| --- | --- |

12)

„zranitelnými mikropodniky“ mikropodniky, které jsou významně zasaženy dopady začlenění budov do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES na cenu a které postrádají prostředky na renovaci budovy, již využívají;

| 12) | „zranitelnými mikropodniky
  a malými podniky
  “ mikropodniky
  a malé podniky
  , které jsou významně zasaženy dopady začlenění budov
  a silniční dopravy
  do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES na cenu a které postrádají prostředky na renovaci budovy, již využívají
  , nebo na přechod na udržitelné druhy dopravy
  ; |
| --- | --- |

12)

„zranitelnými mikropodniky
  a malými podniky
  “ mikropodniky
  a malé podniky
  , které jsou významně zasaženy dopady začlenění budov
  a silniční dopravy
  do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES na cenu a které postrádají prostředky na renovaci budovy, již využívají
  , nebo na přechod na udržitelné druhy dopravy
  ;

| 13a) | „chudobou v oblasti mobility“ domácnosti nebo jednotlivci, kteří si v daném prostředí nemohou dovolit nezbytnou dopravu potřebnou k uspokojení základních služeb ani základních kulturních a sociálně-ekonomických potřeb, zejména kvalitního zaměstnání a vzdělávání a odborné přípravy, přičemž tato chudoba může být způsobena jedním z následujících faktorů nebo jejich kombinací: nízké příjmy, vysoké výdaje za pohonné hmoty a/nebo vysoké náklady na veřejnou dopravu, dostupnost alternativních možností mobility a jejich přístupnost a poloha, dojezdové vzdálenosti a přepravní zvyklosti, zejména ve venkovských, ostrovních, horských a odlehlých oblastech, včetně příměstských oblastí; |
| --- | --- |

13a)

Odůvodnění

Začlenění definic s cílem vyjasnit příjemce.

Pozměňovací návrh 17

Čl. 3 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Každý členský stát předloží Komisi sociální plán pro klimatická opatření (dále jen „plán“) spolu s aktualizací integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu uvedeného v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1999 v souladu s postupem a lhůtami stanovenými v uvedeném článku. Plán obsahuje soudržný soubor opatření a investic k řešení dopadu stanovení ceny uhlíku na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele dopravy s cílem zajistit cenově dostupné vytápění, chlazení a mobilitu a zároveň doplnit a urychlit nezbytná opatření ke splnění cílů Unie v oblasti klimatu. | Každý členský stát předloží Komisi
  jako součást programových dokumentů pro strukturální fondy
  sociální plán pro klimatická opatření (dále jen „plán“)
  vypracovaný na základě zásad partnerství a víceúrovňové správy
  spolu s aktualizací integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu uvedeného v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1999 v souladu s postupem a lhůtami stanovenými v uvedeném článku. Plán obsahuje soudržný soubor opatření a investic k řešení dopadu stanovení ceny uhlíku na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a 
  malé podniky a
   zranitelné uživatele dopravy s cílem zajistit cenově dostupné vytápění, chlazení a mobilitu a zároveň doplnit a urychlit nezbytná opatření ke splnění cílů Unie v oblasti klimatu.
  Při vytváření těchto plánů členské státy úzce spolupracují s regionálními a místními orgány, které by měly být zapojeny do jejich přípravy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Každý členský stát předloží Komisi sociální plán pro klimatická opatření (dále jen „plán“) spolu s aktualizací integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu uvedeného v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1999 v souladu s postupem a lhůtami stanovenými v uvedeném článku. Plán obsahuje soudržný soubor opatření a investic k řešení dopadu stanovení ceny uhlíku na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele dopravy s cílem zajistit cenově dostupné vytápění, chlazení a mobilitu a zároveň doplnit a urychlit nezbytná opatření ke splnění cílů Unie v oblasti klimatu.

Každý členský stát předloží Komisi
  jako součást programových dokumentů pro strukturální fondy
  sociální plán pro klimatická opatření (dále jen „plán“)
  vypracovaný na základě zásad partnerství a víceúrovňové správy
  spolu s aktualizací integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu uvedeného v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1999 v souladu s postupem a lhůtami stanovenými v uvedeném článku. Plán obsahuje soudržný soubor opatření a investic k řešení dopadu stanovení ceny uhlíku na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a 
  malé podniky a
   zranitelné uživatele dopravy s cílem zajistit cenově dostupné vytápění, chlazení a mobilitu a zároveň doplnit a urychlit nezbytná opatření ke splnění cílů Unie v oblasti klimatu.
  Při vytváření těchto plánů členské státy úzce spolupracují s regionálními a místními orgány, které by měly být zapojeny do jejich přípravy.

Odůvodnění

Součástí strukturálních fondů by měl být sociální plán pro klimatická opatření, který by měl vypracovat každý členský stát na základě zásad partnerství a víceúrovňové správy.

Pozměňovací návrh 18

Čl. 3 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Plán může obsahovat vnitrostátní opatření, jež stanoví
  dočasnou
  přímou podporu
  příjmů zranitelných domácností a domácností, které jsou zranitelnými uživateli dopravy, a to s cílem snížit dopad zvýšení ceny fosilních paliv vyplývající ze začlenění budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES
  . | Plán může obsahovat vnitrostátní opatření
  a/nebo opatření na nižší než celostátní úrovni
  , jež stanoví přímou podporu
  domácnostem a osobám, pokud prokáží, že tato podpora je přiměřená a je součástí ucelené strategie, která má zbavit tyto domácnosti a osoby energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility, se zvláštním zřetelem na ženy a osoby žijící v odlehlých a hůře dostupných oblastech, včetně příměstských oblastí, s cílem pomoci snížit okamžité náklady na energii a mobilitu, a to prostřednictvím usnadnění přístupu k ekologickým a energeticky účinným řešením a sdíleným a integrovaným službám mobility
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Plán může obsahovat vnitrostátní opatření, jež stanoví
  dočasnou
  přímou podporu
  příjmů zranitelných domácností a domácností, které jsou zranitelnými uživateli dopravy, a to s cílem snížit dopad zvýšení ceny fosilních paliv vyplývající ze začlenění budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES
  .

Plán může obsahovat vnitrostátní opatření
  a/nebo opatření na nižší než celostátní úrovni
  , jež stanoví přímou podporu
  domácnostem a osobám, pokud prokáží, že tato podpora je přiměřená a je součástí ucelené strategie, která má zbavit tyto domácnosti a osoby energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility, se zvláštním zřetelem na ženy a osoby žijící v odlehlých a hůře dostupných oblastech, včetně příměstských oblastí, s cílem pomoci snížit okamžité náklady na energii a mobilitu, a to prostřednictvím usnadnění přístupu k ekologickým a energeticky účinným řešením a sdíleným a integrovaným službám mobility
  .

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 19

Čl. 3 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Plán zahrnuje vnitrostátní projekty zaměřené na: | Plán zahrnuje vnitrostátní
  , regionální a místní
  projekty zaměřené na: |
| a) | financování opatření a investic do zvýšení energetické účinnosti budov, do provádění opatření v oblasti zvyšování energetické účinnosti, do provádění renovací budov a do dekarbonizace vytápění a chlazení budov, včetně začlenění výroby energie z obnovitelných zdrojů energie; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Plán zahrnuje vnitrostátní projekty zaměřené na:

Plán zahrnuje vnitrostátní
  , regionální a místní
  projekty zaměřené na:

a)

financování opatření a investic do zvýšení energetické účinnosti budov, do provádění opatření v oblasti zvyšování energetické účinnosti, do provádění renovací budov a do dekarbonizace vytápění a chlazení budov, včetně začlenění výroby energie z obnovitelných zdrojů energie;

| a) | financování opatření a investic do zvýšení energetické účinnosti budov, do provádění opatření v oblasti zvyšování energetické účinnosti, do provádění renovací budov a do dekarbonizace vytápění a chlazení budov, včetně začlenění výroby energie z obnovitelných zdrojů energie
  a dálkového vytápění a chlazení
  ; |
| --- | --- |

a)

financování opatření a investic do zvýšení energetické účinnosti budov, do provádění opatření v oblasti zvyšování energetické účinnosti, do provádění renovací budov a do dekarbonizace vytápění a chlazení budov, včetně začlenění výroby energie z obnovitelných zdrojů energie
  a dálkového vytápění a chlazení
  ;

| b) | financování opatření a investic do
  většího
  využívání mobility
  a dopravy
  s nulovými
  a nízkými
  emisemi. |
| --- | --- |

b)

financování opatření a investic do
  většího
  využívání mobility
  a dopravy
  s nulovými
  a nízkými
  emisemi.

| b) | poskytování finanční a technické podpory společenstvím pro obnovitelné zdroje a projektům komunitně vedeného místního rozvoje v městských, příměstských a venkovských oblastech, včetně místních energetických systémů, stejně jako opatření pro zapojení a budování kapacit na místní úrovni; |
| --- | --- |

b)

poskytování finanční a technické podpory společenstvím pro obnovitelné zdroje a projektům komunitně vedeného místního rozvoje v městských, příměstských a venkovských oblastech, včetně místních energetických systémů, stejně jako opatření pro zapojení a budování kapacit na místní úrovni;

| c) | financování opatření a investic do
  zajištění přístupu k důstojnému, cenově dostupnému a udržitelnému bydlení, a to i prostřednictvím renovace opuštěných budov; |
| --- | --- |

c)

financování opatření a investic do
  zajištění přístupu k důstojnému, cenově dostupnému a udržitelnému bydlení, a to i prostřednictvím renovace opuštěných budov;

| d) | financování opatření, která řeší nepeněžní překážky zlepšení energetické účinnosti budov a
   využívání
  energie z obnovitelných zdrojů, stejně jako překážky v přístupu k udržitelné mobilitě a službám veřejné dopravy, s cílem bojovat proti energetické chudobě a chudobě v oblasti
  mobility
  . Sem mohou patřit opatření řešící administrativní překážky a nedostatek informací, jako jsou energetické konzultace a poradenské služby, a to i na úrovni společenství; |
| --- | --- |

d)

financování opatření, která řeší nepeněžní překážky zlepšení energetické účinnosti budov a
   využívání
  energie z obnovitelných zdrojů, stejně jako překážky v přístupu k udržitelné mobilitě a službám veřejné dopravy, s cílem bojovat proti energetické chudobě a chudobě v oblasti
  mobility
  . Sem mohou patřit opatření řešící administrativní překážky a nedostatek informací, jako jsou energetické konzultace a poradenské služby, a to i na úrovni společenství;

| e) | financování opatření a investic s trvalým dopadem na urychlení přechodu k mobilitě
  s nulovými emisemi
  , upřednostňování opatření na straně poptávky a uplatňování zásady „energetická účinnost v první řadě“, počínaje opatřeními a investicemi vedoucími k přechodu na jiné druhy dopravy a od soukromé k veřejné, sdílené a aktivní mobilitě
  . |
| --- | --- |

e)

financování opatření a investic s trvalým dopadem na urychlení přechodu k mobilitě
  s nulovými emisemi
  , upřednostňování opatření na straně poptávky a uplatňování zásady „energetická účinnost v první řadě“, počínaje opatřeními a investicemi vedoucími k přechodu na jiné druhy dopravy a od soukromé k veřejné, sdílené a aktivní mobilitě
  .

Odůvodnění

Evropské regiony a města musí hrát klíčovou úlohu při provádění jednotlivých politik a projektů v rámci fondu. Zeměpisná, klimatická, sociální a ekonomická hlediska, která mohou určovat zranitelnost jednotlivce, mají svou územní složku.

Pozměňovací návrh 20

Čl. 4 odst. 1 písm. b)

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| b) | konkrétní doprovodná opatření
  nezbytná
  k provedení opatření a investic plánu
  a ke snížení dopadů uvedených v písmenu c)
  , jakož i informace o stávajícím nebo plánovaném financování opatření a investic z jiných unijních, mezinárodních, veřejných nebo soukromých zdrojů; |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

b)

konkrétní doprovodná opatření
  nezbytná
  k provedení opatření a investic plánu
  a ke snížení dopadů uvedených v písmenu c)
  , jakož i informace o stávajícím nebo plánovaném financování opatření a investic z jiných unijních, mezinárodních, veřejných nebo soukromých zdrojů;

| b) | konkrétní doprovodná opatření
  a reformy, které jsou nezbytné
  k provedení opatření a investic plánu, jakož i informace o stávajícím nebo plánovaném financování opatření a investic z jiných unijních, mezinárodních, veřejných nebo soukromých zdrojů
  , včetně opatření, jejichž cílem je zajistit, aby renovace budov nevedly k vystěhovávání nebo nepřímému vystěhovávání zranitelných osob prostřednictvím zvyšování nájemného, a zároveň posílit ochranu a záruky nájemníků a podporovat právo na důstojné, cenově dostupné a udržitelné bydlení
  ; |
| --- | --- |

b)

konkrétní doprovodná opatření
  a reformy, které jsou nezbytné
  k provedení opatření a investic plánu, jakož i informace o stávajícím nebo plánovaném financování opatření a investic z jiných unijních, mezinárodních, veřejných nebo soukromých zdrojů
  , včetně opatření, jejichž cílem je zajistit, aby renovace budov nevedly k vystěhovávání nebo nepřímému vystěhovávání zranitelných osob prostřednictvím zvyšování nájemného, a zároveň posílit ochranu a záruky nájemníků a podporovat právo na důstojné, cenově dostupné a udržitelné bydlení
  ;

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 21

Čl. 4 odst. 1 písm. d)

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | d) | posouzení dopadu na rovnost žen a mužů a vysvětlení, jak opatření a investice obsažené v plánu zohledňují cíle přispívající k rovnosti žen a mužů, k rovným příležitostem pro všechny a k začleňování těchto cílů v souladu se zásadami č. 2 a 3 evropského pilíře sociálních práv, s cílem udržitelného rozvoje OSN č. 5 a případně s vnitrostátní strategií pro rovnost žen a mužů; |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

d)

posouzení dopadu na rovnost žen a mužů a vysvětlení, jak opatření a investice obsažené v plánu zohledňují cíle přispívající k rovnosti žen a mužů, k rovným příležitostem pro všechny a k začleňování těchto cílů v souladu se zásadami č. 2 a 3 evropského pilíře sociálních práv, s cílem udržitelného rozvoje OSN č. 5 a případně s vnitrostátní strategií pro rovnost žen a mužů;

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 22

Čl. 4 odst. 1 písm. e)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | e) | opatření a investice pro zaručení příjmů drobných evropských zemědělců, kteří jsou povinni dodržovat náročné normy EU pro produkci. U dovážených produktů se bude vyžadovat reciprocita nebo reciproční doložka; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

e)

opatření a investice pro zaručení příjmů drobných evropských zemědělců, kteří jsou povinni dodržovat náročné normy EU pro produkci. U dovážených produktů se bude vyžadovat reciprocita nebo reciproční doložka;

Odůvodnění

Je nezbytné zajistit vysoké normy kvality a bezpečnosti potravin bez ohledu na původ produktů. To přispěje k tomu, aby se tyto zdravotní, pracovní nebo sociální normy rozšířily do třetích zemí, čímž se podpoří globální přínosy.

Pozměňovací návrh 23

Čl. 4 odst. 1 písm. i)

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| i) | ustanovení pro účinné sledování a provádění plánu ze strany dotčeného členského státu, zejména pak navrhované milníky a cíle, včetně ukazatelů pro provádění opatření a investic, kterými se v relevantních případech rozumí ty, které jsou dostupné ve Statistickém úřadu Evropské unie, Evropském statistickém úřadu a Středisku pro sledování energetické chudoby, jak určuje doporučení Komise 2020/1563 (10) týkající se energetické chudoby; |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

i)

ustanovení pro účinné sledování a provádění plánu ze strany dotčeného členského státu, zejména pak navrhované milníky a cíle, včetně ukazatelů pro provádění opatření a investic, kterými se v relevantních případech rozumí ty, které jsou dostupné ve Statistickém úřadu Evropské unie, Evropském statistickém úřadu a Středisku pro sledování energetické chudoby, jak určuje doporučení Komise 2020/1563 (10) týkající se energetické chudoby;

| i) | ustanovení pro účinné sledování a provádění plánu ze strany dotčeného členského státu
  a příslušných regionálních a místních orgánů, včetně zapojení hospodářských a sociálních partnerů a občanské společnosti do tohoto procesu
  , zejména pak navrhované milníky a cíle, včetně ukazatelů pro provádění opatření a investic, kterými se v relevantních případech rozumí ty, které jsou dostupné ve Statistickém úřadu Evropské unie, Evropském statistickém úřadu a Středisku pro sledování energetické chudoby, jak určuje doporučení Komise 2020/1563 (11) týkající se energetické chudoby; |
| --- | --- |

i)

ustanovení pro účinné sledování a provádění plánu ze strany dotčeného členského státu
  a příslušných regionálních a místních orgánů, včetně zapojení hospodářských a sociálních partnerů a občanské společnosti do tohoto procesu
  , zejména pak navrhované milníky a cíle, včetně ukazatelů pro provádění opatření a investic, kterými se v relevantních případech rozumí ty, které jsou dostupné ve Statistickém úřadu Evropské unie, Evropském statistickém úřadu a Středisku pro sledování energetické chudoby, jak určuje doporučení Komise 2020/1563 (11) týkající se energetické chudoby;

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 24

Čl. 4 odst. 1 písm. j)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| j) | k vypracování a 
  případně
  k provádění plánu shrnutí procesu konzultací s místními a regionálními orgány, sociálními partnery, organizacemi občanské společnosti, mládežnickými organizacemi a jinými relevantními zúčastněnými stranami provedeného v souladu s článkem 10 nařízení (EU) 2018/1999 a s vnitrostátním právním rámcem
  a to
  , jak se příspěvky zúčastněných stran zohledňují v plánu; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

j)

k vypracování a 
  případně
  k provádění plánu shrnutí procesu konzultací s místními a regionálními orgány, sociálními partnery, organizacemi občanské společnosti, mládežnickými organizacemi a jinými relevantními zúčastněnými stranami provedeného v souladu s článkem 10 nařízení (EU) 2018/1999 a s vnitrostátním právním rámcem
  a to
  , jak se příspěvky zúčastněných stran zohledňují v plánu;

| j) | k vypracování a k provádění plánu
  písemné stanovisko místních a regionálních orgánů a
   shrnutí procesu konzultací s místními a regionálními orgány, sociálními partnery, organizacemi občanské společnosti, mládežnickými organizacemi a jinými relevantními zúčastněnými stranami provedeného v souladu s článkem 10 nařízení (EU) 2018/1999 a s vnitrostátním právním rámcem
  , kde bude popsáno
  , jak se příspěvky zúčastněných stran zohledňují v plánu
  a jak byla zohledněna různá míra zranitelnosti regionů, a to se zvláštním ohledem na situaci území s přírodním znevýhodněním, která jsou zvláště zranitelná, jako jsou ostrovní a horské regiony
  ; |
| --- | --- |

j)

k vypracování a k provádění plánu
  písemné stanovisko místních a regionálních orgánů a
   shrnutí procesu konzultací s místními a regionálními orgány, sociálními partnery, organizacemi občanské společnosti, mládežnickými organizacemi a jinými relevantními zúčastněnými stranami provedeného v souladu s článkem 10 nařízení (EU) 2018/1999 a s vnitrostátním právním rámcem
  , kde bude popsáno
  , jak se příspěvky zúčastněných stran zohledňují v plánu
  a jak byla zohledněna různá míra zranitelnosti regionů, a to se zvláštním ohledem na situaci území s přírodním znevýhodněním, která jsou zvláště zranitelná, jako jsou ostrovní a horské regiony
  ;

Odůvodnění

Místní a regionální orgány vědí, co je pro jejich vlastní regiony a města nejlepší, protože jsou si vědomy problémů a sociálně-ekonomických podmínek na svém území. K tomu, aby byly názory místních a regionálních orgánů začleněny do vnitrostátních sociálních plánů pro klimatická opatření, konzultace nestačí. Místní a regionální orgány musí být schopny komunikovat a vyjadřovat potřeby svých občanů. Tato komunikace, jejíž zavedení na vnitrostátní úrovni by mělo být zváženo, by měla zdůraznit rozdíly a specifika jednotlivých regionů.

Pozměňovací návrh 25

Článek 41.l

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | podíl fondu vyčleněný na komunitně vedené místní strategie klimatické transformace, na který je přiděleno minimálně 5 % celkového finančního krytí; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

podíl fondu vyčleněný na komunitně vedené místní strategie klimatické transformace, na který je přiděleno minimálně 5 % celkového finančního krytí;

Odůvodnění

Komunitně vedený místní rozvoj se ve většině členských států osvědčil jako nástroj přizpůsobený místnímu strategickému plánování a může také přispět k lepší koordinaci a činnosti ve venkovských oblastech i městských čtvrtích.

Pozměňovací návrh 26

Čl. 4 odst. 3

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Při vypracovávání svých plánů mohou členské státy požádat Komisi, aby uspořádala výměnu osvědčených postupů. Členské státy mohou rovněž požádat o technickou podporu v rámci nástroje ELENA, který byl zřízen dohodou Komise s Evropskou investiční bankou v roce 2009, nebo v rámci Nástroje pro technickou podporu zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/240. | Při vypracovávání svých plánů mohou členské státy
  a místní a regionální orgány
  požádat Komisi, aby uspořádala výměnu osvědčených postupů. Členské státy mohou rovněž požádat o technickou podporu v rámci nástroje ELENA, který byl zřízen dohodou Komise s Evropskou investiční bankou v roce 2009, nebo v rámci Nástroje pro technickou podporu zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/240. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

Při vypracovávání svých plánů mohou členské státy požádat Komisi, aby uspořádala výměnu osvědčených postupů. Členské státy mohou rovněž požádat o technickou podporu v rámci nástroje ELENA, který byl zřízen dohodou Komise s Evropskou investiční bankou v roce 2009, nebo v rámci Nástroje pro technickou podporu zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/240.

Při vypracovávání svých plánů mohou členské státy
  a místní a regionální orgány
  požádat Komisi, aby uspořádala výměnu osvědčených postupů. Členské státy mohou rovněž požádat o technickou podporu v rámci nástroje ELENA, který byl zřízen dohodou Komise s Evropskou investiční bankou v roce 2009, nebo v rámci Nástroje pro technickou podporu zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/240.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 27

Čl. 5 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Fond poskytne finanční podporu členským státům za účelem financování opatření a investic stanovených v jejich plánech. | Fond poskytne finanční podporu členským státům
  a regionům prostřednictvím sdíleného řízení a při dodržování zásad partnerství a víceúrovňové správy
  za účelem financování opatření a investic stanovených v jejich plánech.


  Každý členský stát by měl stanovit minimální procentuální podíl těchto prostředků alespoň ve výši 35 %, které by měly být spravovány přímo místními a regionálními orgány
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Fond poskytne finanční podporu členským státům za účelem financování opatření a investic stanovených v jejich plánech.

Fond poskytne finanční podporu členským státům
  a regionům prostřednictvím sdíleného řízení a při dodržování zásad partnerství a víceúrovňové správy
  za účelem financování opatření a investic stanovených v jejich plánech.

Každý členský stát by měl stanovit minimální procentuální podíl těchto prostředků alespoň ve výši 35 %, které by měly být spravovány přímo místními a regionálními orgány
  .

Odůvodnění

Regionální složka je klíčem k provádění a úspěchu Sociálního fondu pro klimatická opatření. Místní a regionální orgány nejlépe znají problémy a sociálně-ekonomickou situaci na svém území a jsou schopny lépe určovat nejzranitelnější jednotlivce a odvětví, a proto by i tyto orgány měly mít k dispozici prostředky z fondu. Fond by měl být spravován prostřednictvím sdíleného řízení, přičemž by měly být dodržovány zásady partnerství a víceúrovňové správy.

Pozměňovací návrh 28

Čl. 5 odst. 2

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Výplata podpory je podmíněna dosažením milníků a cílů pro opatření a investice stanovené v plánech. Tyto milníky a cíle musí být slučitelné s cíli Unie v oblasti klimatu a zahrnují zejména: | Výplata podpory je podmíněna dosažením milníků a cílů pro opatření a investice stanovené v plánech. Tyto milníky a cíle musí být slučitelné s cíli Unie v oblasti klimatu a zahrnují zejména: |
| a) | energetickou účinnost; |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

Výplata podpory je podmíněna dosažením milníků a cílů pro opatření a investice stanovené v plánech. Tyto milníky a cíle musí být slučitelné s cíli Unie v oblasti klimatu a zahrnují zejména:

Výplata podpory je podmíněna dosažením milníků a cílů pro opatření a investice stanovené v plánech. Tyto milníky a cíle musí být slučitelné s cíli Unie v oblasti klimatu a zahrnují zejména:

a)

energetickou účinnost;

| a) | energetickou účinnost; |
| --- | --- |

a)

energetickou účinnost;

| b) | renovaci
  budov; |
| --- | --- |

b)

renovaci
  budov;

| b) | energetickou modernizaci
  budov; |
| --- | --- |

b)

energetickou modernizaci
  budov;

| c) | mobilitu
  a dopravu
  s nulovými
  a
   nízkými emisemi; |
| --- | --- |

c)

mobilitu
  a dopravu
  s nulovými
  a
   nízkými emisemi;

| c) | rozvoj a využívání obnovitelných zdrojů energie, a to i prostřednictvím společenství pro obnovitelné zdroje; |
| --- | --- |

c)

rozvoj a využívání obnovitelných zdrojů energie, a to i prostřednictvím společenství pro obnovitelné zdroje;

| d) | snižování emisí skleníkových plynů; |
| --- | --- |

d)

snižování emisí skleníkových plynů;

| d) | mobilitu s nulovými
  nebo
  nízkými emisemi
  (využívající elektrický, hybridní nebo vodíkový pohon), integrované služby mobility a veřejnou dopravu
  ; |
| --- | --- |

d)

mobilitu s nulovými
  nebo
  nízkými emisemi
  (využívající elektrický, hybridní nebo vodíkový pohon), integrované služby mobility a veřejnou dopravu
  ;

| e) | snižování počtu zranitelných domácností,
  zejména domácností trpících energetickou chudobou, počtu zranitelných
  mikropodniků a 
  zranitelných
  uživatelů
  dopravy
  , mimo jiné i ve venkovských a odlehlých oblastech. |
| --- | --- |

e)

snižování počtu zranitelných domácností,
  zejména domácností trpících energetickou chudobou, počtu zranitelných
  mikropodniků a 
  zranitelných
  uživatelů
  dopravy
  , mimo jiné i ve venkovských a odlehlých oblastech.

| e) | snižování emisí skleníkových plynů; |
| --- | --- |

e)

snižování emisí skleníkových plynů;

| f
  ) | snižování počtu zranitelných domácností, mikropodniků a 
  malých podniků
  a uživatelů
  mobility
  , mimo jiné i ve venkovských a odlehlých oblastech
  , rozčleněně podle pohlaví
  ; |
| --- | --- |

f
  )

snižování počtu zranitelných domácností, mikropodniků a 
  malých podniků
  a uživatelů
  mobility
  , mimo jiné i ve venkovských a odlehlých oblastech
  , rozčleněně podle pohlaví
  ;

| g) | přizpůsobení se nepříznivým dopadům změny klimatu na zranitelné domácnosti. |
| --- | --- |

g)

přizpůsobení se nepříznivým dopadům změny klimatu na zranitelné domácnosti.

| h) | ochranu přírody, cíle v oblasti biologické rozmanitosti a řešení založená na přírodě. |
| --- | --- |

h)

ochranu přírody, cíle v oblasti biologické rozmanitosti a řešení založená na přírodě.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 29

Čl. 6 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy mohou zahrnout náklady na následující opatření a investice do odhadovaných celkových nákladů plánů, pokud jsou ku prospěchu především zranitelným domácnostem, zranitelným
  mikropodnikům
  nebo zranitelným uživatelům dopravy a mají: | Členské státy
  a regiony
  mohou zahrnout náklady na následující opatření a investice do odhadovaných celkových nákladů plánů, pokud jsou ku prospěchu především zranitelným domácnostem,
  zvláště občanům bez bankovního účtu a domácnostem s nižšími příjmy
  , zranitelným
  malým a středním podnikům
  nebo zranitelným uživatelům dopravy a mají: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy mohou zahrnout náklady na následující opatření a investice do odhadovaných celkových nákladů plánů, pokud jsou ku prospěchu především zranitelným domácnostem, zranitelným
  mikropodnikům
  nebo zranitelným uživatelům dopravy a mají:

Členské státy
  a regiony
  mohou zahrnout náklady na následující opatření a investice do odhadovaných celkových nákladů plánů, pokud jsou ku prospěchu především zranitelným domácnostem,
  zvláště občanům bez bankovního účtu a domácnostem s nižšími příjmy
  , zranitelným
  malým a středním podnikům
  nebo zranitelným uživatelům dopravy a mají:

Odůvodnění

Regionální složka je klíčem k provádění a úspěchu Sociálního fondu pro klimatická opatření. Místní a regionální orgány nejlépe znají problémy a sociálně-ekonomickou situaci na svém území a jsou schopny lépe identifikovat nejzranitelnější jednotlivce a odvětví. Opatření fondu by se měla zaměřit i na občany s velmi omezeným množstvím zdrojů, kteří nejsou schopni nebo ochotni otevřít si bankovní účet.

Pozměňovací návrh 30

Čl. 6 odst. 2 písm. d)

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| d) | poskytovat přístup k vozidlům a jízdním kolům s nulovými a nízkými emisemi, včetně finanční podpory nebo fiskálních pobídek pro jejich nákup, jakož i pro vhodnou veřejnou a soukromou infrastrukturu, včetně možností dobíjení a doplňování paliva; v případě podpory týkající se nízkoemisních vozidel povinnost předložit časový rozvrh pro postupné snižování podpory; |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

d)

poskytovat přístup k vozidlům a jízdním kolům s nulovými a nízkými emisemi, včetně finanční podpory nebo fiskálních pobídek pro jejich nákup, jakož i pro vhodnou veřejnou a soukromou infrastrukturu, včetně možností dobíjení a doplňování paliva; v případě podpory týkající se nízkoemisních vozidel povinnost předložit časový rozvrh pro postupné snižování podpory;

| d) | poskytovat přístup k vozidlům a jízdním kolům s nulovými a nízkými emisemi, včetně finanční podpory nebo fiskálních pobídek pro jejich nákup, jakož i pro vhodnou veřejnou a soukromou infrastrukturu, včetně možností dobíjení a doplňování paliva; v případě podpory týkající se nízkoemisních vozidel povinnost předložit časový rozvrh pro postupné snižování podpory
  , s přihlédnutím k tomu, že poskytovaná řešení by měla být pro zranitelné domácnosti dostupná z hlediska nákladů, údržby a udržitelnosti v čase, aby byla zajištěna účinnost opatření
  ; |
| --- | --- |

d)

poskytovat přístup k vozidlům a jízdním kolům s nulovými a nízkými emisemi, včetně finanční podpory nebo fiskálních pobídek pro jejich nákup, jakož i pro vhodnou veřejnou a soukromou infrastrukturu, včetně možností dobíjení a doplňování paliva; v případě podpory týkající se nízkoemisních vozidel povinnost předložit časový rozvrh pro postupné snižování podpory
  , s přihlédnutím k tomu, že poskytovaná řešení by měla být pro zranitelné domácnosti dostupná z hlediska nákladů, údržby a udržitelnosti v čase, aby byla zajištěna účinnost opatření
  ;

Odůvodnění

Ekonomická podpora na pořízení elektromobilu není pro zranitelné domácnosti nejvhodnějším řešením kvůli vysokým nákladům na údržbu. Je třeba zajistit, aby opatření byla přiměřená a pragmatická a řešila skutečné problémy zranitelných občanů (náklady na energii).

Pozměňovací návrh 31

Čl. 6 odst. 2 písm. e)

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| e) | poskytnout bezplatný přístup k veřejné dopravě nebo upravené tarify pro přístup k veřejné dopravě, jakož i podporu
  udržitelné
  mobility na požádání a 
  sdílených
  služeb v oblasti mobility; |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

e)

poskytnout bezplatný přístup k veřejné dopravě nebo upravené tarify pro přístup k veřejné dopravě, jakož i podporu
  udržitelné
  mobility na požádání a 
  sdílených
  služeb v oblasti mobility;

| e) | poskytnout bezplatný přístup k veřejné dopravě nebo upravené tarify pro přístup k veřejné dopravě, jakož i podporu mobility na požádání
  s nulovými a nízkými emisemi
  a 
  sdílení
  služeb v oblasti mobility
  , zejména ve venkovských, ostrovních, horských, odlehlých a hůře dostupných oblastech nebo pro méně rozvinuté regiony či území, včetně méně rozvinutých příměstských oblastí
  ; |
| --- | --- |

e)

poskytnout bezplatný přístup k veřejné dopravě nebo upravené tarify pro přístup k veřejné dopravě, jakož i podporu mobility na požádání
  s nulovými a nízkými emisemi
  a 
  sdílení
  služeb v oblasti mobility
  , zejména ve venkovských, ostrovních, horských, odlehlých a hůře dostupných oblastech nebo pro méně rozvinuté regiony či území, včetně méně rozvinutých příměstských oblastí
  ;

Odůvodnění

Nařízení by mělo být z hlediska životního cyklu technologicky neutrální. Budou-li brány do úvahy pouze přímé emise z výfukových plynů, hrozí riziko zvýšení emisí z výroby elektřiny a riziko vyloučení ostatních obnovitelných paliv.

Pozměňovací návrh 32

Čl. 6 odst. 2 písm. g)

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | g) | podporovat iniciativy společenství pro obnovitelné zdroje, včetně kolektivní výroby a vlastní spotřeby obnovitelné energie jakožto způsob řešení energetické chudoby. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

g)

podporovat iniciativy společenství pro obnovitelné zdroje, včetně kolektivní výroby a vlastní spotřeby obnovitelné energie jakožto způsob řešení energetické chudoby.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 33

Článek 8

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy mohou začlenit do odhadovaných celkových nákladů finanční podporu poskytovanou veřejným nebo soukromým subjektům jiným než zranitelným domácnostem, zranitelným mikropodnikům a zranitelným uživatelům
  dopravy
  , pokud tyto subjekty provádějí opatření a investice, které budou v konečném důsledku ku prospěchu zranitelným domácnostem, zranitelným mikropodnikům a zranitelným uživatelům
  dopravy
  . | Členské státy
  a regiony
  mohou začlenit do odhadovaných celkových nákladů finanční podporu poskytovanou veřejným nebo soukromým subjektům jiným než zranitelným domácnostem, zranitelným mikropodnikům
  a malým podnikům
  a zranitelným uživatelům
  mobility
  , pokud tyto subjekty provádějí opatření a investice, které budou v konečném důsledku ku prospěchu zranitelným domácnostem, zranitelným mikropodnikům
  a malým podnikům
  a zranitelným uživatelům
  mobility
  . |
| Členské státy stanoví nezbytné zákonné a smluvní záruky, aby zajistily, že veškeré přínosy budou přeneseny na domácnosti, mikropodniky a uživatele
  dopravy
  . | Členské státy stanoví nezbytné zákonné a smluvní záruky, aby zajistily, že veškeré přínosy budou přeneseny na domácnosti, mikropodniky
  a malé podniky
  a uživatele
  mobility a že to pro ně bude dlouhodobě finančně udržitelné
  . |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy mohou začlenit do odhadovaných celkových nákladů finanční podporu poskytovanou veřejným nebo soukromým subjektům jiným než zranitelným domácnostem, zranitelným mikropodnikům a zranitelným uživatelům
  dopravy
  , pokud tyto subjekty provádějí opatření a investice, které budou v konečném důsledku ku prospěchu zranitelným domácnostem, zranitelným mikropodnikům a zranitelným uživatelům
  dopravy
  .

Členské státy
  a regiony
  mohou začlenit do odhadovaných celkových nákladů finanční podporu poskytovanou veřejným nebo soukromým subjektům jiným než zranitelným domácnostem, zranitelným mikropodnikům
  a malým podnikům
  a zranitelným uživatelům
  mobility
  , pokud tyto subjekty provádějí opatření a investice, které budou v konečném důsledku ku prospěchu zranitelným domácnostem, zranitelným mikropodnikům
  a malým podnikům
  a zranitelným uživatelům
  mobility
  .

Členské státy stanoví nezbytné zákonné a smluvní záruky, aby zajistily, že veškeré přínosy budou přeneseny na domácnosti, mikropodniky a uživatele
  dopravy
  .

Členské státy stanoví nezbytné zákonné a smluvní záruky, aby zajistily, že veškeré přínosy budou přeneseny na domácnosti, mikropodniky
  a malé podniky
  a uživatele
  mobility a že to pro ně bude dlouhodobě finančně udržitelné
  .

Odůvodnění

Regionální složka je klíčem k provádění a úspěchu Sociálního fondu pro klimatická opatření. Ekonomická podpora na pořízení elektromobilu není pro zranitelné domácnosti nejvhodnějším řešením, skutečným problémem jsou způsoby úhrady nákladů na energie.

Pozměňovací návrh 34

Čl. 10 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy mohou svěřit řídicím orgánům Evropského sociálního fondu plus (ESF+), zřízeným nařízením (EU) 2021/1057, a řídicím orgánům operačních programů politiky soudržnosti podle nařízení (EU) 2021/1058 pravomoc případně provádět opatření a investice [...] | Členské státy mohou svěřit řídicím orgánům Evropského sociálního fondu plus (ESF+), zřízeným nařízením (EU) 2021/1057, a řídicím orgánům operačních programů politiky soudržnosti podle nařízení (EU) 2021/1058 pravomoc případně provádět opatření a investice [...] |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy mohou svěřit řídicím orgánům Evropského sociálního fondu plus (ESF+), zřízeným nařízením (EU) 2021/1057, a řídicím orgánům operačních programů politiky soudržnosti podle nařízení (EU) 2021/1058 pravomoc případně provádět opatření a investice [...]

Členské státy mohou svěřit řídicím orgánům Evropského sociálního fondu plus (ESF+), zřízeným nařízením (EU) 2021/1057, a řídicím orgánům operačních programů politiky soudržnosti podle nařízení (EU) 2021/1058 pravomoc případně provádět opatření a investice [...]

Odůvodnění

[Pozn. překl.: Netýká se českého znění.]

Pozměňovací návrh 35

Článek 11

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Fond provádí Komise
  přímým řízením
  v souladu s příslušnými pravidly přijatými podle [...] | Fond provádí Komise
  a členské státy v rámci sdíleného řízení
  v souladu
  se zásadou partnerství a víceúrovňové správy, jak je stanoveno v nařízení o obecných ustanoveních, a
   s příslušnými pravidly přijatými podle [...] |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Fond provádí Komise
  přímým řízením
  v souladu s příslušnými pravidly přijatými podle [...]

Fond provádí Komise
  a členské státy v rámci sdíleného řízení
  v souladu
  se zásadou partnerství a víceúrovňové správy, jak je stanoveno v nařízení o obecných ustanoveních, a
   s příslušnými pravidly přijatými podle [...]

Odůvodnění

Fond by měl být prováděn v rámci sdíleného řízení, v souladu se zásadou partnerství a víceúrovňové správy.

Pozměňovací návrh 36

Čl. 14 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy přispějí nejméně k 50 % celkových odhadovaných nákladů jejich plánů. | Členské státy přispějí nejméně k 50 % celkových odhadovaných nákladů jejich plánů
  v rámci sdíleného řízení
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy přispějí nejméně k 50 % celkových odhadovaných nákladů jejich plánů.

Členské státy přispějí nejméně k 50 % celkových odhadovaných nákladů jejich plánů
  v rámci sdíleného řízení
  .

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 37

Čl. 14 odst. 2

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy mimo jiné použijí příjmy z dražby svých povolenek v souladu s kapitolou IVa směrnice 2003/87/ES na svůj vnitrostátní příspěvek k celkovým odhadovaným nákladům uvedeným v jejich plánech. | Členské státy mimo jiné použijí příjmy z dražby svých povolenek v souladu s kapitolou IVa směrnice 2003/87/ES na svůj vnitrostátní příspěvek k celkovým odhadovaným nákladům uvedeným v jejich plánech.








  a) | Členský stát by měl stanovit, jaký minimální procentuální podíl příjmů z dražeb v rámci systému obchodování s emisemi, který nebude nižší než 20 %, budou spravovat přímo místní a regionální orgány. Výnosy spravované místními a regionálními orgány by měly být použity výlučně na opatření zaměřená na zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, zejména pak ta, jež podporují transformaci energetiky a řeší rizika ohrožující nejzranitelnější území a domácnosti. V případě, že cena uhlíku povede k vyšším příjmům, než se očekávalo, bude odpovídajícím způsobem navýšeno i finanční krytí Sociálního fondu pro klimatická opatření. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy mimo jiné použijí příjmy z dražby svých povolenek v souladu s kapitolou IVa směrnice 2003/87/ES na svůj vnitrostátní příspěvek k celkovým odhadovaným nákladům uvedeným v jejich plánech.

Členské státy mimo jiné použijí příjmy z dražby svých povolenek v souladu s kapitolou IVa směrnice 2003/87/ES na svůj vnitrostátní příspěvek k celkovým odhadovaným nákladům uvedeným v jejich plánech.

a)

Členský stát by měl stanovit, jaký minimální procentuální podíl příjmů z dražeb v rámci systému obchodování s emisemi, který nebude nižší než 20 %, budou spravovat přímo místní a regionální orgány. Výnosy spravované místními a regionálními orgány by měly být použity výlučně na opatření zaměřená na zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, zejména pak ta, jež podporují transformaci energetiky a řeší rizika ohrožující nejzranitelnější území a domácnosti. V případě, že cena uhlíku povede k vyšším příjmům, než se očekávalo, bude odpovídajícím způsobem navýšeno i finanční krytí Sociálního fondu pro klimatická opatření.

Odůvodnění

Je nezbytné, aby nový Sociální fond pro klimatická opatření mohl také přímo podporovat investice místních a regionálních orgánů do renovace a zlepšování místního sociálního bydlení a dostupnosti místní veřejné dopravy.

Pozměňovací návrh 38

Čl. 15 odst. 1

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komise posoudí plán a případně veškeré změny tohoto plánu předloženého členským státům v souladu s článkem 17 z hlediska souladu s ustanoveními tohoto nařízení. Při provádění tohoto posouzení Komise postupuje v úzké spolupráci s dotčeným členským státem. Komise může vyjádřit své připomínky nebo požádat o další informace. Dotčený členský stát poskytne požadované další informace a může plán v případě potřeby přezkoumat, a to i po jeho předložení. Dotčený členský stát a Komise se mohou dohodnout na prodloužení lhůty pro posouzení o přiměřené období, pokud to bude nutné. | Komise posoudí plán a případně veškeré změny tohoto plánu předloženého členským státům v souladu s článkem 17 z hlediska souladu s ustanoveními tohoto nařízení. Při provádění tohoto posouzení Komise postupuje v úzké spolupráci s dotčeným členským státem. Komise může vyjádřit své připomínky nebo požádat o další informace. Dotčený členský stát poskytne požadované další informace a může plán v případě potřeby přezkoumat, a to i po jeho předložení. Dotčený členský stát a Komise se mohou dohodnout na prodloužení lhůty pro posouzení o přiměřené období, pokud to bude nutné.
  Regionální sociální plány pro klimatická opatření vypracované regiony, které chtějí požádat o dodatečné finanční krytí, posoudí členský stát, aby zajistil soulad s vnitrostátním sociálním plánem pro klimatická opatření a zabránil překrývání opatření. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

Komise posoudí plán a případně veškeré změny tohoto plánu předloženého členským státům v souladu s článkem 17 z hlediska souladu s ustanoveními tohoto nařízení. Při provádění tohoto posouzení Komise postupuje v úzké spolupráci s dotčeným členským státem. Komise může vyjádřit své připomínky nebo požádat o další informace. Dotčený členský stát poskytne požadované další informace a může plán v případě potřeby přezkoumat, a to i po jeho předložení. Dotčený členský stát a Komise se mohou dohodnout na prodloužení lhůty pro posouzení o přiměřené období, pokud to bude nutné.

Komise posoudí plán a případně veškeré změny tohoto plánu předloženého členským státům v souladu s článkem 17 z hlediska souladu s ustanoveními tohoto nařízení. Při provádění tohoto posouzení Komise postupuje v úzké spolupráci s dotčeným členským státem. Komise může vyjádřit své připomínky nebo požádat o další informace. Dotčený členský stát poskytne požadované další informace a může plán v případě potřeby přezkoumat, a to i po jeho předložení. Dotčený členský stát a Komise se mohou dohodnout na prodloužení lhůty pro posouzení o přiměřené období, pokud to bude nutné.
  Regionální sociální plány pro klimatická opatření vypracované regiony, které chtějí požádat o dodatečné finanční krytí, posoudí členský stát, aby zajistil soulad s vnitrostátním sociálním plánem pro klimatická opatření a zabránil překrývání opatření.

Odůvodnění

Regionální složka je klíčem k provádění a úspěchu Sociálního fondu pro klimatická opatření. Místní a regionální orgány nejlépe znají problémy a sociálně-ekonomickou situaci na svém území a jsou schopny lépe identifikovat nejzranitelnější jednotlivce a odvětví.

Pozměňovací návrh 39

Č. 15 odst. 2

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komise posoudí relevanci, účinnost, efektivitu a soudržnost plánu takto: | Komise posoudí relevanci, účinnost, efektivitu a soudržnost plánu takto: |
| a) | Pro účely posouzení relevance zohlední Komise tato kritéria: |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

Komise posoudí relevanci, účinnost, efektivitu a soudržnost plánu takto:

Komise posoudí relevanci, účinnost, efektivitu a soudržnost plánu takto:

a)

Pro účely posouzení relevance zohlední Komise tato kritéria:

| a) | Pro účely posouzení relevance zohlední Komise tato kritéria: |
| --- | --- |

a)

Pro účely posouzení relevance zohlední Komise tato kritéria:

| | i) | zda plán představuje reakci na sociální dopad na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele dopravy v dotčeném členském státě a na výzvy, jimž tito čelí a jež vyplývají z vytvoření systému obchodování s emisemi pro budovy a silniční dopravu zřízeného podle kapitoly IVa směrnice 2003/87/ES, zejména domácnosti trpící energetickou chudobou, a zda náležitě zohledňuje výzvy určené v posouzeních Komise týkajících se aktualizace integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dotčeného členského státu a jeho pokroku podle čl. 9 odst. 3 a článku 13 a 29 nařízení (EU) 2018/1999, jakož i v doporučeních Komise členským státům vydaným podle článku 34 nařízení (EU) 2018/1999 s ohledem na dlouhodobý cíl klimatické neutrality Unie do roku 2050. Přitom se zohlední zvláštní výzvy a finanční příděl dotčeného členského státu; |
| --- | --- | --- |

i)

zda plán představuje reakci na sociální dopad na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele dopravy v dotčeném členském státě a na výzvy, jimž tito čelí a jež vyplývají z vytvoření systému obchodování s emisemi pro budovy a silniční dopravu zřízeného podle kapitoly IVa směrnice 2003/87/ES, zejména domácnosti trpící energetickou chudobou, a zda náležitě zohledňuje výzvy určené v posouzeních Komise týkajících se aktualizace integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dotčeného členského státu a jeho pokroku podle čl. 9 odst. 3 a článku 13 a 29 nařízení (EU) 2018/1999, jakož i v doporučeních Komise členským státům vydaným podle článku 34 nařízení (EU) 2018/1999 s ohledem na dlouhodobý cíl klimatické neutrality Unie do roku 2050. Přitom se zohlední zvláštní výzvy a finanční příděl dotčeného členského státu;

| | i) | zda plán představuje reakci na sociální dopad na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele dopravy v dotčeném členském státě a na výzvy, jimž tito čelí a jež vyplývají z vytvoření systému obchodování s emisemi pro budovy a silniční dopravu zřízeného podle kapitoly IVa směrnice 2003/87/ES, zejména domácnosti trpící energetickou chudobou, a zda náležitě zohledňuje výzvy určené v posouzeních Komise týkajících se aktualizace integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dotčeného členského státu a jeho pokroku podle čl. 9 odst. 3 a článku 13 a 29 nařízení (EU) 2018/1999, jakož i v doporučeních Komise členským státům vydaným podle článku 34 nařízení (EU) 2018/1999 s ohledem na dlouhodobý cíl klimatické neutrality Unie do roku 2050. Přitom se zohlední zvláštní výzvy a finanční příděl dotčeného členského státu; |
| --- | --- | --- |

i)

zda plán představuje reakci na sociální dopad na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele dopravy v dotčeném členském státě a na výzvy, jimž tito čelí a jež vyplývají z vytvoření systému obchodování s emisemi pro budovy a silniční dopravu zřízeného podle kapitoly IVa směrnice 2003/87/ES, zejména domácnosti trpící energetickou chudobou, a zda náležitě zohledňuje výzvy určené v posouzeních Komise týkajících se aktualizace integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu dotčeného členského státu a jeho pokroku podle čl. 9 odst. 3 a článku 13 a 29 nařízení (EU) 2018/1999, jakož i v doporučeních Komise členským státům vydaným podle článku 34 nařízení (EU) 2018/1999 s ohledem na dlouhodobý cíl klimatické neutrality Unie do roku 2050. Přitom se zohlední zvláštní výzvy a finanční příděl dotčeného členského státu;

| | ii) | zda se očekává, že plán zajistí, aby žádné opatření nebo investice, které jsou obsaženy v plánu, významně nepoškozovaly environmentální cíle ve smyslu článku 17 nařízení (EU) 2020/852; |
| --- | --- | --- |

ii)

zda se očekává, že plán zajistí, aby žádné opatření nebo investice, které jsou obsaženy v plánu, významně nepoškozovaly environmentální cíle ve smyslu článku 17 nařízení (EU) 2020/852;

| | ii) | zda se očekává, že plán zajistí, aby žádné opatření nebo investice, které jsou obsaženy v plánu, významně nepoškozovaly environmentální cíle ve smyslu článku 17 nařízení (EU) 2020/852; |
| --- | --- | --- |

ii)

zda se očekává, že plán zajistí, aby žádné opatření nebo investice, které jsou obsaženy v plánu, významně nepoškozovaly environmentální cíle ve smyslu článku 17 nařízení (EU) 2020/852;

| | iii) | zda plán obsahuje opatření a investice, které přispějí k zelené transformaci, včetně toho, zda se zabývá výzvami z této transformace vyplývajícími, a které zejména přispívají k uskutečnění cílů Unie v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a milníků pro rok 2030 v rámci strategie mobility. |
| --- | --- | --- |

iii)

zda plán obsahuje opatření a investice, které přispějí k zelené transformaci, včetně toho, zda se zabývá výzvami z této transformace vyplývajícími, a které zejména přispívají k uskutečnění cílů Unie v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a milníků pro rok 2030 v rámci strategie mobility.

| | iii) | zda plán obsahuje opatření a investice, které přispějí k zelené transformaci, včetně toho, zda se zabývá výzvami z této transformace vyplývajícími, a které zejména přispívají k uskutečnění cílů Unie v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a milníků pro rok 2030 v rámci strategie mobility. |
| --- | --- | --- |

iii)

zda plán obsahuje opatření a investice, které přispějí k zelené transformaci, včetně toho, zda se zabývá výzvami z této transformace vyplývajícími, a které zejména přispívají k uskutečnění cílů Unie v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a milníků pro rok 2030 v rámci strategie mobility.

| | iv) | zda byl plán připraven a vypracován za smysluplné účasti všech příslušných zúčastněných stran podporující začlenění; |
| --- | --- | --- |

iv)

zda byl plán připraven a vypracován za smysluplné účasti všech příslušných zúčastněných stran podporující začlenění;

| | v) | zda plán obsahuje analýzu dopadu na rovnost žen a mužů a vysvětlení, jak by měla opatření a investice obsažené v plánu řešit genderový rozměr energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility a zajistit genderově vyvážený dopad a současně přispívat k začleňování hlediska rovnosti žen a mužů v souladu s vnitrostátní strategií pro rovnost žen a mužů, evropským pilířem sociálních práv a cíli udržitelného rozvoje OSN; |
| --- | --- | --- |

v)

zda plán obsahuje analýzu dopadu na rovnost žen a mužů a vysvětlení, jak by měla opatření a investice obsažené v plánu řešit genderový rozměr energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility a zajistit genderově vyvážený dopad a současně přispívat k začleňování hlediska rovnosti žen a mužů v souladu s vnitrostátní strategií pro rovnost žen a mužů, evropským pilířem sociálních práv a cíli udržitelného rozvoje OSN;

| | vi) | zda plán umožní zlepšení podmínek pro přizpůsobení se dopadům změny klimatu pro domácnosti a mikropodniky a malé podniky postižené energetickou chudobou a chudobou v oblasti mobility; |
| --- | --- | --- |

vi)

zda plán umožní zlepšení podmínek pro přizpůsobení se dopadům změny klimatu pro domácnosti a mikropodniky a malé podniky postižené energetickou chudobou a chudobou v oblasti mobility;

| b) | Pro účely posouzení účinnosti zohlední Komise tato kritéria: |
| --- | --- |

b)

Pro účely posouzení účinnosti zohlední Komise tato kritéria:

| b) | Pro účely posouzení účinnosti zohlední Komise tato kritéria: |
| --- | --- |

b)

Pro účely posouzení účinnosti zohlední Komise tato kritéria:

| | i) | zda se očekává, že plán bude mít v dotčeném členském státě trvalý dopad na výzvy, kterými se zabývá, a zejména na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele dopravy, především pak domácnosti trpící energetickou chudobou; |
| --- | --- | --- |

i)

zda se očekává, že plán bude mít v dotčeném členském státě trvalý dopad na výzvy, kterými se zabývá, a zejména na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele dopravy, především pak domácnosti trpící energetickou chudobou;

| | i) | zda se očekává, že plán bude mít v dotčeném členském státě trvalý dopad na výzvy, kterými se zabývá, a zejména na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele dopravy, především pak domácnosti trpící energetickou chudobou; |
| --- | --- | --- |

i)

zda se očekává, že plán bude mít v dotčeném členském státě trvalý dopad na výzvy, kterými se zabývá, a zejména na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele dopravy, především pak domácnosti trpící energetickou chudobou;

| | ii) | zda se očekává, že ujednání navrhovaná dotčeným členským státem zajistí účinné monitorování a provádění plánu, včetně zamýšleného časového harmonogramu, milníků a cílů, a provádění souvisejících ukazatelů; |
| --- | --- | --- |

ii)

zda se očekává, že ujednání navrhovaná dotčeným členským státem zajistí účinné monitorování a provádění plánu, včetně zamýšleného časového harmonogramu, milníků a cílů, a provádění souvisejících ukazatelů;

| | ii) | zda se očekává, že ujednání navrhovaná dotčeným členským státem zajistí účinné monitorování a provádění plánu, včetně zamýšleného časového harmonogramu, milníků a cílů, a provádění souvisejících ukazatelů; |
| --- | --- | --- |

ii)

zda se očekává, že ujednání navrhovaná dotčeným členským státem zajistí účinné monitorování a provádění plánu, včetně zamýšleného časového harmonogramu, milníků a cílů, a provádění souvisejících ukazatelů;

| | iii) | zda jsou opatření a investice navrhované dotčeným členským státem v souladu se směrnicí [rrrr/ččč] [návrh přepracovaného znění směrnice 2012/27/EU], směrnicí (EU) 2018/2001, směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU, směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1161 a směrnicí 2010/31/EU a zda splňují jejich požadavky; |
| --- | --- | --- |

iii)

zda jsou opatření a investice navrhované dotčeným členským státem v souladu se směrnicí [rrrr/ččč] [návrh přepracovaného znění směrnice 2012/27/EU], směrnicí (EU) 2018/2001, směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU, směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1161 a směrnicí 2010/31/EU a zda splňují jejich požadavky;

| | iii) | zda jsou opatření a investice navrhované dotčeným členským státem v souladu se směrnicí [rrrr/ččč] [návrh přepracovaného znění směrnice 2012/27/EU], směrnicí (EU) 2018/2001, směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU, směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1161 a směrnicí 2010/31/EU a zda splňují jejich požadavky; |
| --- | --- | --- |

iii)

zda jsou opatření a investice navrhované dotčeným členským státem v souladu se směrnicí [rrrr/ččč] [návrh přepracovaného znění směrnice 2012/27/EU], směrnicí (EU) 2018/2001, směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU, směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1161 a směrnicí 2010/31/EU a zda splňují jejich požadavky;

| c) | Pro účely posouzení efektivity zohlední Komise tato kritéria: |
| --- | --- |

c)

Pro účely posouzení efektivity zohlední Komise tato kritéria:

| c) | Pro účely posouzení efektivity zohlední Komise tato kritéria: |
| --- | --- |

c)

Pro účely posouzení efektivity zohlední Komise tato kritéria:

| | i) | zda odůvodnění poskytnuté daným členským státem pro výši odhadovaných celkových nákladů plánu je přiměřené, věrohodné, v souladu se zásadou nákladové efektivity a úměrné očekávanému vnitrostátnímu environmentálnímu a sociálnímu dopadu; |
| --- | --- | --- |

i)

zda odůvodnění poskytnuté daným členským státem pro výši odhadovaných celkových nákladů plánu je přiměřené, věrohodné, v souladu se zásadou nákladové efektivity a úměrné očekávanému vnitrostátnímu environmentálnímu a sociálnímu dopadu;

| | i) | zda odůvodnění poskytnuté daným členským státem pro výši odhadovaných celkových nákladů plánu je přiměřené, věrohodné, v souladu se zásadou nákladové efektivity a úměrné očekávanému vnitrostátnímu environmentálnímu a sociálnímu dopadu; |
| --- | --- | --- |

i)

zda odůvodnění poskytnuté daným členským státem pro výši odhadovaných celkových nákladů plánu je přiměřené, věrohodné, v souladu se zásadou nákladové efektivity a úměrné očekávanému vnitrostátnímu environmentálnímu a sociálnímu dopadu;

| | ii) | zda se očekává, že ujednání navrhovaná dotčeným členským státem zabrání, odhalí a napraví korupci, podvody a střety zájmů při využívání finančních prostředků poskytnutých fondem, včetně ujednání, která mají za cíl předcházet dvojímu financování z fondu a jiných programů Unie; |
| --- | --- | --- |

ii)

zda se očekává, že ujednání navrhovaná dotčeným členským státem zabrání, odhalí a napraví korupci, podvody a střety zájmů při využívání finančních prostředků poskytnutých fondem, včetně ujednání, která mají za cíl předcházet dvojímu financování z fondu a jiných programů Unie;

| | ii) | zda se očekává, že ujednání navrhovaná dotčeným členským státem zabrání, odhalí a napraví korupci, podvody a střety zájmů při využívání finančních prostředků poskytnutých fondem, včetně ujednání, která mají za cíl předcházet dvojímu financování z fondu a jiných programů Unie; |
| --- | --- | --- |

ii)

zda se očekává, že ujednání navrhovaná dotčeným členským státem zabrání, odhalí a napraví korupci, podvody a střety zájmů při využívání finančních prostředků poskytnutých fondem, včetně ujednání, která mají za cíl předcházet dvojímu financování z fondu a jiných programů Unie;

| | iii) | zda jsou milníky a cíle navrhované daným členským státem efektivní z hlediska oblasti působnosti, cílů a způsobilých akcí v rámci fondu; |
| --- | --- | --- |

iii)

zda jsou milníky a cíle navrhované daným členským státem efektivní z hlediska oblasti působnosti, cílů a způsobilých akcí v rámci fondu;

| | iii) | zda jsou milníky a cíle navrhované daným členským státem efektivní z hlediska oblasti působnosti, cílů a způsobilých akcí v rámci fondu; |
| --- | --- | --- |

iii)

zda jsou milníky a cíle navrhované daným členským státem efektivní z hlediska oblasti působnosti, cílů a způsobilých akcí v rámci fondu;

| d) | Pro účely posouzení soudržnosti Komise zohlední, zda plán obsahuje opatření a investice, které představují soudržné jednání. |
| --- | --- |

d)

Pro účely posouzení soudržnosti Komise zohlední, zda plán obsahuje opatření a investice, které představují soudržné jednání.

| d) | Pro účely posouzení soudržnosti Komise zohlední, zda plán obsahuje opatření a investice, které představují soudržné jednání. |
| --- | --- |

d)

Pro účely posouzení soudržnosti Komise zohlední, zda plán obsahuje opatření a investice, které představují soudržné jednání.

Odůvodnění

Posouzení je pro sledování vývoje, účinnosti a účinků fondu klíčové. Jak již bylo uvedeno, regionální složka má zásadní význam pro zohlednění rozdílů a specifik všech zranitelných občanů i těch, kteří jsou nejvíce dotčeni změnou ETS.

Pozměňovací návrh 40

Článek 21

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komise
  a
   dotčené členské státy podpoří úměrně svým příslušným pravomocem synergie a zajistí účinnou koordinaci mezi fondem a jinými programy a nástroji Unie, včetně Programu InvestEU, Nástroje pro technickou podporu, Nástroje pro oživení a odolnost a fondů, na které se vztahuje nařízení (EU) 2021/1060. Za tímto účelem: | Komise, dotčené členské státy
  a regiony
  podpoří úměrně svým příslušným pravomocem synergie a zajistí účinnou koordinaci mezi fondem a jinými programy a nástroji Unie, včetně Programu InvestEU, Nástroje pro technickou podporu, Nástroje pro oživení a odolnost a fondů, na které se vztahuje nařízení (EU) 2021/1060. Za tímto účelem: |
| a) | zajistí doplňkovost, synergii, soudržnost a soulad mezi různými nástroji na úrovni Unie, členských států a případně regionů, a to jak ve fázi plánování, tak během provádění; |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

Komise
  a
   dotčené členské státy podpoří úměrně svým příslušným pravomocem synergie a zajistí účinnou koordinaci mezi fondem a jinými programy a nástroji Unie, včetně Programu InvestEU, Nástroje pro technickou podporu, Nástroje pro oživení a odolnost a fondů, na které se vztahuje nařízení (EU) 2021/1060. Za tímto účelem:

Komise, dotčené členské státy
  a regiony
  podpoří úměrně svým příslušným pravomocem synergie a zajistí účinnou koordinaci mezi fondem a jinými programy a nástroji Unie, včetně Programu InvestEU, Nástroje pro technickou podporu, Nástroje pro oživení a odolnost a fondů, na které se vztahuje nařízení (EU) 2021/1060. Za tímto účelem:

a)

zajistí doplňkovost, synergii, soudržnost a soulad mezi různými nástroji na úrovni Unie, členských států a případně regionů, a to jak ve fázi plánování, tak během provádění;

| a) | zajistí doplňkovost, synergii, soudržnost a soulad mezi různými nástroji na úrovni Unie, členských států a případně regionů
  a na místní úrovni
  , a to jak ve fázi plánování, tak během provádění; |
| --- | --- |

a)

zajistí doplňkovost, synergii, soudržnost a soulad mezi různými nástroji na úrovni Unie, členských států a případně regionů
  a na místní úrovni
  , a to jak ve fázi plánování, tak během provádění;

| b) | optimalizují mechanismy pro koordinaci s cílem předcházet zdvojování úsilí a |
| --- | --- |

b)

optimalizují mechanismy pro koordinaci s cílem předcházet zdvojování úsilí a

| b) | optimalizují mechanismy pro koordinaci s cílem předcházet zdvojování úsilí a |
| --- | --- |

b)

optimalizují mechanismy pro koordinaci s cílem předcházet zdvojování úsilí a

| c) | zajistí úzkou spolupráci mezi subjekty odpovědnými za provádění a kontrolu na úrovni Unie, členských států a případně regionů v zájmu dosažení cílů fondu. |
| --- | --- |

c)

zajistí úzkou spolupráci mezi subjekty odpovědnými za provádění a kontrolu na úrovni Unie, členských států a případně regionů v zájmu dosažení cílů fondu.

| c) | zajistí úzkou spolupráci mezi subjekty odpovědnými za provádění a kontrolu na úrovni Unie, členských států, regionů
  a na místní úrovni
  v zájmu dosažení cílů fondu. |
| --- | --- |

c)

zajistí úzkou spolupráci mezi subjekty odpovědnými za provádění a kontrolu na úrovni Unie, členských států, regionů
  a na místní úrovni
  v zájmu dosažení cílů fondu.

Odůvodnění

Posouzení je pro sledování vývoje, účinnosti a účinků fondu klíčové. Jak již bylo uvedeno, regionální složka má zásadní význam pro zohlednění rozdílů a specifik všech zranitelných občanů i těch, kteří jsou nejvíce dotčeni změnou ETS.

Pozměňovací návrh 41

Článek 22

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy veřejně zpřístupní a aktualizují údaje uvedené v čl. 20 odst. 2 písm. d) bodech i), ii) a iv) tohoto nařízení na jednotných webových stránkách v otevřených, strojově čitelných formátech, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1024, které umožňují třídění, vyhledávání, získávání dat, jejich porovnávání a opakované použití. Informace uvedené v čl. 20 odst. 2 písm. d) bodech i) a ii) tohoto nařízení se nezveřejní v případech uvedených v čl. 38 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, nebo pokud je vyplacená přímá podpora příjmů nižší než 15 000  EUR. | Členské státy
  a regiony
  veřejně zpřístupní a aktualizují údaje uvedené v čl. 20 odst. 2 písm. d) bodech i), ii) a iv) tohoto nařízení na jednotných webových stránkách v otevřených, strojově čitelných formátech, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1024, které umožňují třídění, vyhledávání, získávání dat, jejich porovnávání a opakované použití. Informace uvedené v čl. 20 odst. 2 písm. d) bodech i) a ii) tohoto nařízení se nezveřejní v případech uvedených v čl. 38 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, nebo pokud je vyplacená přímá podpora příjmů nižší než 15 000  EUR. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy veřejně zpřístupní a aktualizují údaje uvedené v čl. 20 odst. 2 písm. d) bodech i), ii) a iv) tohoto nařízení na jednotných webových stránkách v otevřených, strojově čitelných formátech, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1024, které umožňují třídění, vyhledávání, získávání dat, jejich porovnávání a opakované použití. Informace uvedené v čl. 20 odst. 2 písm. d) bodech i) a ii) tohoto nařízení se nezveřejní v případech uvedených v čl. 38 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, nebo pokud je vyplacená přímá podpora příjmů nižší než 15 000  EUR.

Členské státy
  a regiony
  veřejně zpřístupní a aktualizují údaje uvedené v čl. 20 odst. 2 písm. d) bodech i), ii) a iv) tohoto nařízení na jednotných webových stránkách v otevřených, strojově čitelných formátech, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1024, které umožňují třídění, vyhledávání, získávání dat, jejich porovnávání a opakované použití. Informace uvedené v čl. 20 odst. 2 písm. d) bodech i) a ii) tohoto nařízení se nezveřejní v případech uvedených v čl. 38 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, nebo pokud je vyplacená přímá podpora příjmů nižší než 15 000  EUR.

Odůvodnění

Regionální složka je klíčem k provádění a úspěchu Sociálního fondu pro klimatická opatření. Místní a regionální orgány nejlépe znají problémy a sociálně-ekonomickou situaci na svém území a jsou schopny lépe identifikovat nejzranitelnější jednotlivce a odvětví.

Pozměňovací návrh 42

Čl. 23 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Každý dotčený členský stát předloží Komisi jednou za dva roky zprávu o provádění svého plánu jako součást integrované vnitrostátní zprávy o pokroku v oblasti energetiky a klimatu podle článku 17 nařízení (EU) 2018/1999 a v souladu s článkem 28 uvedeného nařízení. Dotčené členské státy do své zprávy o pokroku začlení: | Každý dotčený členský stát
  a region
  předloží Komisi jednou za dva roky zprávu o provádění svého plánu jako součást integrované vnitrostátní zprávy o pokroku v oblasti energetiky a klimatu podle článku 17 nařízení (EU) 2018/1999 a v souladu s článkem 28 uvedeného nařízení. Dotčené členské státy do své zprávy o pokroku začlení: |
| a) | podrobné kvantitativní informace o počtu domácností trpících energetickou chudobou; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Každý dotčený členský stát předloží Komisi jednou za dva roky zprávu o provádění svého plánu jako součást integrované vnitrostátní zprávy o pokroku v oblasti energetiky a klimatu podle článku 17 nařízení (EU) 2018/1999 a v souladu s článkem 28 uvedeného nařízení. Dotčené členské státy do své zprávy o pokroku začlení:

Každý dotčený členský stát
  a region
  předloží Komisi jednou za dva roky zprávu o provádění svého plánu jako součást integrované vnitrostátní zprávy o pokroku v oblasti energetiky a klimatu podle článku 17 nařízení (EU) 2018/1999 a v souladu s článkem 28 uvedeného nařízení. Dotčené členské státy do své zprávy o pokroku začlení:

a)

podrobné kvantitativní informace o počtu domácností trpících energetickou chudobou;

| a) | podrobné kvantitativní informace o počtu domácností trpících energetickou chudobou; |
| --- | --- |

a)

podrobné kvantitativní informace o počtu domácností trpících energetickou chudobou;

| b) | případně podrobné informace o pokroku na cestě k dosažení orientačního vnitrostátního cíle snížit počet domácnosti trpících energetickou chudobou; |
| --- | --- |

b)

případně podrobné informace o pokroku na cestě k dosažení orientačního vnitrostátního cíle snížit počet domácnosti trpících energetickou chudobou;

| b) | případně podrobné informace o pokroku na cestě k dosažení orientačního vnitrostátního cíle snížit počet domácnosti trpících energetickou chudobou; |
| --- | --- |

b)

případně podrobné informace o pokroku na cestě k dosažení orientačního vnitrostátního cíle snížit počet domácnosti trpících energetickou chudobou;

| c) | podrobné informace o výsledcích opatření a investic uvedených v jejich plánu; |
| --- | --- |

c)

podrobné informace o výsledcích opatření a investic uvedených v jejich plánu;

| c) | podrobné informace o výsledcích opatření a investic uvedených v jejich plánu; |
| --- | --- |

c)

podrobné informace o výsledcích opatření a investic uvedených v jejich plánu;

| d) | vykázané informace o politikách a opatřeních týkajících se skleníkových plynů a o odhadech, jakož i o energetické chudobě podle článku 18 a 24 nařízení (EU) 2018/1999; |
| --- | --- |

d)

vykázané informace o politikách a opatřeních týkajících se skleníkových plynů a o odhadech, jakož i o energetické chudobě podle článku 18 a 24 nařízení (EU) 2018/1999;

| d) | vykázané informace o politikách a opatřeních týkajících se skleníkových plynů a o odhadech, jakož i o energetické chudobě podle článku 18 a 24 nařízení (EU) 2018/1999; |
| --- | --- |

d)

vykázané informace o politikách a opatřeních týkajících se skleníkových plynů a o odhadech, jakož i o energetické chudobě podle článku 18 a 24 nařízení (EU) 2018/1999;

| e) | vykázané informace o dlouhodobých strategiích renovací budov podle směrnice 2010/31/EU; |
| --- | --- |

e)

vykázané informace o dlouhodobých strategiích renovací budov podle směrnice 2010/31/EU;

| e) | vykázané informace o dlouhodobých strategiích renovací budov podle směrnice 2010/31/EU; |
| --- | --- |

e)

vykázané informace o dlouhodobých strategiích renovací budov podle směrnice 2010/31/EU;

| f) | v roce 2027 posouzení plánu uvedené v čl. 17 odst. 5 s ohledem na skutečné přímé dopady systému obchodování s emisemi pro budovy a silniční dopravu zřízeného podle kapitoly IVa směrnice 2003/87/ES; |
| --- | --- |

f)

v roce 2027 posouzení plánu uvedené v čl. 17 odst. 5 s ohledem na skutečné přímé dopady systému obchodování s emisemi pro budovy a silniční dopravu zřízeného podle kapitoly IVa směrnice 2003/87/ES;

| f) | v roce 2027 posouzení plánu uvedené v čl. 17 odst. 5 s ohledem na skutečné přímé dopady systému obchodování s emisemi pro budovy a silniční dopravu zřízeného podle kapitoly IVa směrnice 2003/87/ES; |
| --- | --- |

f)

v roce 2027 posouzení plánu uvedené v čl. 17 odst. 5 s ohledem na skutečné přímé dopady systému obchodování s emisemi pro budovy a silniční dopravu zřízeného podle kapitoly IVa směrnice 2003/87/ES;

| g) | informace o změnách svého plánu podle článku 17. |
| --- | --- |

g)

informace o změnách svého plánu podle článku 17.

| g) | informace o změnách svého plánu podle článku 17; |
| --- | --- |

g)

informace o změnách svého plánu podle článku 17;

| h) | pravidelný přezkum posouzení zranitelnosti na území regionů, zejména na územích s trvalým přírodním znevýhodněním a na obzvláště zranitelných územích, jako jsou ostrovní a horské regiony, a sledování skutečného dopadu dodatečných opatření ETS na úrovni NUTS 2 nebo NUTS 3. |
| --- | --- |

h)

pravidelný přezkum posouzení zranitelnosti na území regionů, zejména na územích s trvalým přírodním znevýhodněním a na obzvláště zranitelných územích, jako jsou ostrovní a horské regiony, a sledování skutečného dopadu dodatečných opatření ETS na úrovni NUTS 2 nebo NUTS 3.

Odůvodnění

Posouzení je pro sledování vývoje, účinnosti a účinků fondu klíčové. Jak již bylo uvedeno, regionální složka má zásadní význam pro zohlednění rozdílů a specifik všech zranitelných občanů i těch, kteří jsou nejvíce dotčeni změnou ETS.

Návrh směrnice Rady, kterou se mění struktura rámcových předpisů Unie o zdanění energetických produktů a elektřiny (přepracované znění)

COM(2021) 563 final

Pozměňovací návrh 43

28. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Cílená snížení úrovně zdanění mohou být nezbytná pro řešení sociálního dopadu zdanění energie. Za účelem ochrany zranitelných domácností může být dočasně nezbytné osvobození od daně. | Cílená snížení úrovně zdanění mohou být nezbytná pro řešení sociálního dopadu zdanění energie. Za účelem ochrany zranitelných domácností
  , zranitelných mikropodniků a malých podniků a zranitelných uživatelů mobility, a to i ve venkovských, horských, okrajových nebo ostrovních regionech,
  může být dočasně nezbytné osvobození od daně. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Cílená snížení úrovně zdanění mohou být nezbytná pro řešení sociálního dopadu zdanění energie. Za účelem ochrany zranitelných domácností může být dočasně nezbytné osvobození od daně.

Cílená snížení úrovně zdanění mohou být nezbytná pro řešení sociálního dopadu zdanění energie. Za účelem ochrany zranitelných domácností
  , zranitelných mikropodniků a malých podniků a zranitelných uživatelů mobility, a to i ve venkovských, horských, okrajových nebo ostrovních regionech,
  může být dočasně nezbytné osvobození od daně.

Odůvodnění

Přizpůsobení znění návrhu na zřízení Sociálního fondu pro klimatická opatření, neboť zdanění energie může být použito jako doplněk plánovaných sociálních opatření.

Pozměňovací návrh 44

Článek 17

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pro účely písmene c) mohou být energetické produkty a elektřina používané domácnostmi uznanými za zranitelné osvobozeny od daně
  po dobu nejvýše deseti let od vstupu této směrnice v platnost
  . Pro účely tohoto odstavce se „zranitelnými domácnostmi“ rozumí domácnosti významně postižené dopady této směrnice, což pro účely této směrnice znamená, že jsou pod prahem „ohrožení chudobou“ definovaným jako 60 % celostátního mediánu ekvivalizovaného disponibilního příjmu; | Pro účely písmene c) mohou být energetické produkty a elektřina používané domácnostmi uznanými za zranitelné
  na vnitrostátní nebo regionální úrovni
  osvobozeny od daně. Pro účely tohoto odstavce se „zranitelnými domácnostmi“ rozumí domácnosti významně postižené dopady této směrnice, což pro účely této směrnice znamená, že jsou pod prahem „ohrožení chudobou“ definovaným jako 60 % celostátního mediánu ekvivalizovaného disponibilního příjmu
  a jejich spotřeba nepřesahuje minimum nezbytné pro důstojné životní podmínky platné v daném regionu. „Zranitelnými domácnostmi“ se rozumí rovněž domácnosti trpící energetickou chudobou nebo domácnosti, včetně těch středněpříjmových, které jsou významně zasaženy cenovými dopady začlenění budov a dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES
  ; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pro účely písmene c) mohou být energetické produkty a elektřina používané domácnostmi uznanými za zranitelné osvobozeny od daně
  po dobu nejvýše deseti let od vstupu této směrnice v platnost
  . Pro účely tohoto odstavce se „zranitelnými domácnostmi“ rozumí domácnosti významně postižené dopady této směrnice, což pro účely této směrnice znamená, že jsou pod prahem „ohrožení chudobou“ definovaným jako 60 % celostátního mediánu ekvivalizovaného disponibilního příjmu;

Pro účely písmene c) mohou být energetické produkty a elektřina používané domácnostmi uznanými za zranitelné
  na vnitrostátní nebo regionální úrovni
  osvobozeny od daně. Pro účely tohoto odstavce se „zranitelnými domácnostmi“ rozumí domácnosti významně postižené dopady této směrnice, což pro účely této směrnice znamená, že jsou pod prahem „ohrožení chudobou“ definovaným jako 60 % celostátního mediánu ekvivalizovaného disponibilního příjmu
  a jejich spotřeba nepřesahuje minimum nezbytné pro důstojné životní podmínky platné v daném regionu. „Zranitelnými domácnostmi“ se rozumí rovněž domácnosti trpící energetickou chudobou nebo domácnosti, včetně těch středněpříjmových, které jsou významně zasaženy cenovými dopady začlenění budov a dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES
  ;

Odůvodnění

Pro výjimku by neměla být stanovena maximální doba, pokud je domácnost stále ve zranitelné situaci. Definice „zranitelné domácnosti“ je přizpůsobena definici obsažené v návrhu, kterým se zřizuje Sociální fond pro klimatická opatření.

Pozměňovací návrh 45

Článek 31

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| [...]. Zpráva zohlední řádné fungování vnitřního trhu, environmentální a sociální hlediska, reálnou hodnotu minimálních úrovní zdanění a příslušné širší cíle Smluv. | [...]. Zpráva zohlední řádné fungování vnitřního trhu, environmentální
  , regionální, místní
  a sociální hlediska, reálnou hodnotu minimálních úrovní zdanění a příslušné širší cíle Smluv. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

[...]. Zpráva zohlední řádné fungování vnitřního trhu, environmentální a sociální hlediska, reálnou hodnotu minimálních úrovní zdanění a příslušné širší cíle Smluv.

[...]. Zpráva zohlední řádné fungování vnitřního trhu, environmentální
  , regionální, místní
  a sociální hlediska, reálnou hodnotu minimálních úrovní zdanění a příslušné širší cíle Smluv.

Odůvodnění

Mělo by být vyhodnoceno i regionální hledisko.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (dále jen „VR“),

| 1. | vítá oznámení o zřízení Sociálního fondu pro klimatická opatření jako způsob, jak vyvážit nepříznivé dopady na nejohroženější skupiny a území a zajistit sociálně udržitelnou transformaci. Zdůrazňuje, že politiky v oblasti klimatu a energetiky, stejně jako trh s uhlíkem, nesmí mít dopad na zranitelné domácnosti, mikropodniky a malé podniky, stejně jako uživatele mobility, a to i ve venkovských a vzdálených oblastech, neboť od léta 2021 jsme svědky obrovského nárůstu podílu osob trpících energetickou chudobou a chudobou v oblasti mobility v důsledku nadměrného růstu cen energie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány jsou velmi důležitými aktéry v oblasti energetiky a klimatu, protože nejlépe znají specifika území a sociální a hospodářský rámec, v němž se tyto politiky provádějí, jsou v této oblasti způsobilé a mohou zvolit nejvhodnější přístup ke zvýšení jejich účinnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | požaduje, aby prioritou při posuzování a schvalování plánů bylo zajistit, že stanovená opatření budou zaměřená na cílové skupiny, a tedy že tyto skupiny vymezené v návrhu skutečně podpoří. Prostředky vyčleněné v rámci Sociálního fondu pro klimatická opatření jsou omezené, a proto je třeba obzvláště dbát na to, aby jimi byly podpořeny nejzranitelnější domácnosti, mikropodniky a malé podniky, uživatelé mobility, a to i ve venkovských a odlehlých oblastech; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zastává názor, že všechny politiky, které se týkají podniků a domácností, by měly být založeny na důkazech, a v tomto ohledu by Komise, Eurostat a místní a regionální orgány měly spolupracovat při vytváření spolehlivých struktur pro správu a shromažďování údajů umožňujících volný přístup všem tvůrcům politik a zúčastněným stranám; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že pro zásobování Evropy energií má zásadní význam strategická autonomie. Vyzdvihuje, že nestačí postupně odstraňovat naši závislost na dodávkách fosilních paliv pouze z Ruské federace, ale považuje plán REPowerEU za způsob, jak urychlit přechod na čistou energii, snížit závislost EU na dovozu energie a surovin, a tím snížit politická, hospodářská a bezpečnostní rizika vyplývající z tohoto dovozu. To znamená, že rozsáhlé investice a konkrétní opatření na urychlení zavádění obnovitelných zdrojů energie, zvýšení energetické účinnosti, oběhového hospodářství, čisté elektřiny a vodíku a výzkum alternativních udržitelných paliv jsou upřednostňovány a slučovány; |
| --- | --- |

5.

| 6. | považuje za důležité, aby měly členské státy možnost snížit energetickou chudobu a chudobu v oblasti mobility prostřednictvím řady různých nástrojů, například díky modelu placení nájmu včetně nákladů na vytápění, tzn. že vlastník nemovitosti je odpovědný za přijatelnou teplotu v bytových prostorách, a má tedy jasnou motivaci ke zvyšování energetické účinnosti. To je za současné situace v rozporu s tím, jak Komise vykládá nákladovou efektivnost ve směrnici o energetické účinnosti, která je naopak zaměřena na individuální měření a účtování tepla; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žádá Komisi, aby zahájila průzkum a konzultace s příslušnými subjekty s cílem jasně definovat minimální energetickou potřebu domácností pro zajištění důstojné životní úrovně, a to na základě spolehlivých údajů a časových řad, s přihlédnutím k regionálním rozdílům, a zároveň na základě nové koncepce; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vítá sdělení Evropské komise nazvané Řešení nárůstu cen energie: soubor opatření a podpor a vybízí členské státy, aby opatření definovaná v tomto souboru využívaly. Vítá návrh Evropské komise na doporučení Rady týkající se zajištění spravedlivého přechodu ke klimatické neutralitě. Vyzývá vnitrostátní orgány, aby tato opatření urychleně vzaly v úvahu s cílem zajistit spravedlivou transformaci, při níž nikdo nebude opomenut, přičemž by se na jejich provádění podílely místní a regionální orgány a byly zohledňovány územní rozdíly; |
| --- | --- |

8.

| 9. | připomíná, že Pakt starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky prokázal svou užitečnost při řešení otázek energetické účinnosti a klimatu. Přepracovaná směrnice o zdanění energie a nový Sociální fond pro klimatická opatření (dále jen „nový fond“) by proto měly využívat poznatků a odborných znalostí členů tohoto paktu a urychlených opatření obsažených v akčních plánech pro udržitelnou energetiku na místní nebo regionální úrovni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vítá skutečnost, že Evropská komise připojila k návrhu revize směrnice o zdanění energie tabulkový dotazník pro posuzování subsidiarity, vyjadřuje však politování nad tím, že v návrhu Sociálního fondu pro klimatická opatření tento dotazník připojen není. Odůvodnění uvedené v souvislosti s evropskou přidanou hodnotou návrhů a zaváděním opatření vyplývajících z pravomocí EU v oblasti dopravy, změny klimatu, životního prostředí a vnitřního trhu je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje, že v celé Evropě existují regiony, v nichž by dálkové vytápění a chlazení mohlo být pro občany spolehlivějším, účinnějším a cenově dostupnějším řešením. Nový fond by proto měl být harmonizován s dalšími ESI fondy, aby bylo možné poskytovat dostatečnou podporu na náklady na renovaci bytů a obydlí tak, aby se mohly připojit k novým systémům; |
| --- | --- |

11.

| 12. | domnívá se, že budoucnost výroby energie je decentralizovanější než dříve a že domácnosti a podniky, které jsou připraveny se zapojit do zavádění fotovoltaické nebo větrné energie, potřebují v tomto ohledu individualizovanější podporu decentralizovaných inteligentních sítí a odstranění zbytečné byrokracie. To zahrnuje také účelovou podporu ze Sociálního fondu pro klimatická opatření určenou pro společenství pro obnovitelné zdroje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | konstatuje, že v členských státech existuje několik režimů podpory z ESI fondů, které upřednostňují opatření v oblasti energetické účinnosti zaměřená na domácnosti a podniky. Mohlo by tedy být užitečné vypracovat jasné pokyny a navrhnout podporu pro nejzranitelnější domácnosti, mikropodniky a malé podniky, které čelí energetické chudobě a chudobě v oblasti mobility, aby se vyloučilo riziko, že ti, kteří podporu potřebují nejvíce, budou opomenuti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | doporučuje, aby členské státy, regiony a obce aktualizovaly městské a územní plány a přístup k postupům souvisejícím se stavebním povolením s cílem snížit daně a náklady a zabránit byrokracii v oblasti investic domácností a podniků do energetické účinnosti; |
| --- | --- |

14.

Pokud jde o návrh Sociálního fondu pro klimatická opatření

| 15. | vítá návrh Sociálního fondu pro klimatická opatření jako projev solidarity a závazku k dosažení spravedlivé a sociálně vyvážené transformace, jako klíčový nástroj podpory občanů nejvíce postižených přechodem ke klimatické neutralitě a jako odpověď na naši výzvu k posílení soudržnosti a zlepšení fungování systému EU pro obchodování s emisemi při současném poskytování podpory zranitelným regionům a skupinám; |
| --- | --- |

15.

| 16. | požaduje, aby alespoň 35 % finančního krytí Sociálního fondu pro klimatická opatření přímo řídily místní a regionální orgány, neboť mohou poskytnout přesnější zmapování zranitelných situací a odpovídají za úspěšné, cílené a účinné provádění opatření definovaných v plánech, která se mohou zaměřit na potřeby skupin s nižšími příjmy, včetně skupin ohrožených chudobou, a skutečně je řešit; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyjadřuje politování nad tím, že před předložením návrhu Sociálního fondu pro klimatická opatření nebylo provedeno konkrétní a specifické posouzení dopadů. Toto posouzení by umožnilo přesně vyhodnotit distribuční dopady mechanismu, fungování, řízení a opatření v rámci fondu a zaměřilo by se na důsledky a přínosy pro nejzranitelnější občany na místní a regionální úrovni a umožnilo by lépe určit finančně nejslabší skupiny tak, aby bylo možné odpovídajícím způsobem nasměrovat podporu těm, kteří ji nejvíce potřebují; |
| --- | --- |

17.

| 18. | doporučuje, aby VR coby instituce zastupující místní a regionální orgány plnil podpůrnou úlohu při přípravě a provádění sociálních plánů pro klimatická opatření, a poskytl tak další příležitost k navázání kontaktu s místní a regionální úrovní nad vnitrostátní rámec v členských státech; |
| --- | --- |

18.

| 19. | požaduje, aby bylo uznáno, že místní a regionální orgány jsou klíčovými aktéry tvorby vnitrostátních sociálních plánů pro klimatická opatření, neboť se jedná o úroveň veřejné správy, která je nejblíže občanům, a že mohou přispět rozsáhlými znalostmi a zkušenostmi získanými v terénu, přičemž je třeba zajistit, aby vypracování sociálních plánů pro klimatická opatření nepředstavovalo pro tyto orgány další administrativní zátěž. Navrhuje, aby místní a regionální orgány měly možnost vypracovat regionální sociální plány pro klimatická opatření, které by byly vytvořeny v souladu s plány navrženými na vnitrostátní úrovni a podle zásad partnerství, víceúrovňové správy, subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

19.

| 20. | konstatuje, že jednou z překážek souvisejících s energeticky účinnou modernizací bytového fondu je nedostatečný přístup k poznatkům o energetické účinnosti a k nejmodernějším řešením, která jsou již na trhu k dispozici. V zájmu řešení tohoto problému VR navrhuje, aby byla tato opatření financována také z nového fondu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že ceny energií a celková kupní síla jsou velmi špatně propojeny, a že ačkoli je použití HDP nebo HND ve standardu kupní síly jako celkového ukazatele vhodné pro politiku soudržnosti obecně, pokud jde o spotřebu energie, žádá Komisi, aby nalezla stejně spolehlivý ukazatel jako HDP a HND, který by však lépe odrážel chování evropských domácností a podniků v souvislosti se spotřebou energie a který by poskytoval členským státům větší flexibilitu při vyrovnávání rozdílů způsobených statistikami při přidělování finančních prostředků EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje, že záměr Sociálního fondu pro klimatická opatření je sice krokem správným směrem k dosažení spravedlivé zelené transformace, je však třeba vyvinout další finanční úsilí. Sociální fond pro klimatická opatření sám o sobě nebude stačit k řešení nežádoucích sociálních dopadů a ekonomických nedostatků opatření k dosažení klimatické neutrality. Požaduje, aby příjmy ze systému obchodování s emisemi II byly zčásti přiděleny Sociálnímu fondu pro klimatická opatření a opatřením zaměřeným na to, aby nikdo nebyl dosahováním klimatické neutrality znevýhodněn. Navrhuje, aby v případě, že cena uhlíku povede k vyšším příjmům, než se očekávalo, bylo odpovídajícím způsobem navýšeno i finanční krytí Sociálního fondu pro klimatická opatření. VR zastává názor, že by mělo být zavedeno více forem hospodářské podpory, které budou schopny zohlednit specifičnost území, obyvatelstva, odvětví, měst a regionů. Při snaze podporovat nejzranitelnější osoby bude třeba věnovat zvláštní pozornost vhodnosti opatření a podpory pro osoby bez domova, ženy, občany bez prostředků, mládež a finančně slabší subjekty; |
| --- | --- |

22.

| 23. | žádá Evropský parlament a Radu, aby z nového fondu nepodporovaly žádný typ individuální motorizované mobility a místo toho podporovaly řešení udržitelné mobility s nulovými a nízkými emisemi (využívající elektrický, hybridní nebo vodíkový pohon) a integrované služby mobility; |
| --- | --- |

23.

Pokud jde o revizi směrnice o zdanění energie

| 24. | vítá návrh směrnice, jejímž cílem je navázat zdanění energie na skutečný energetický obsah a environmentální výkonnost, a vytvořit tak pobídky ke snižování emisí CO2 a přispět k dosažení nových cílů EU v oblasti klimatu. Současná podoba směrnice toto neřeší, jak rovněž upozornil Evropský účetní dvůr (12); |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyjadřuje politování nad tím, že k návrhu Sociálního fondu pro klimatická opatření nebyl připojen zvláštní tabulkový dotazník pro posuzování subsidiarity, a zároveň vítá skutečnost, že legislativní návrh vychází z čl. 91 odst. 1 písm. d), čl. 192 odst. 1 a čl. 194 odst. 1 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, které se týkají dopravy, změny klimatu a energetiky, a domnívá se, že návrh jasně vymezuje svoji evropskou přidanou hodnotu a je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vítá začlenění možnosti členských států pomáhat zranitelným skupinám a chránit domácnosti před energetickou chudobou tím, že se bude předcházet možným negativním dopadům daně; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vítá revizi směrnice o zdanění energie, která upravuje obsah směrnice a přizpůsobuje jej potřebě zavést intenzivnější opatření v oblasti klimatu a ochrany životního prostředí a zároveň umožnit podporovat rozvoj a rozšiřování obnovitelných zdrojů energie, zachovat správné fungování vnitřního trhu a rovněž sladit zdanění energetických produktů a elektřiny s politikami EU v oblasti energetiky a klimatu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | navrhuje analyzovat územní modely členských států na regionální úrovni s cílem povolit za zvláštních okolností, jako je riziko chudoby, regionální, či dokonce místní osvobození od daně nebo snížené úrovně zdanění či jiný druh kompenzace pro nejpostiženější domácnosti a podniky; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poukazuje na to, že v Evropě existují regiony, kde se k vytápění a vaření používá palivové dřevo, což představuje jasný signál energetické chudoby. Za takových okolností bude mít přepracované znění směrnice o zdanění energie i systém pro obchodování s emisemi ETS2 dopad na tyto spotřebitele, a proto doporučuje zavést další programy na podporu přechodu od palivového dřeva k čistým obnovitelným a účinným zdrojům energie. |
| --- | --- |

29.

V Bruselu dne 27. dubna 2022.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).

2

(3)  Údaje z roku 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01])

3

(4)  Údaje z roku 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01])

4

(5)  
  Schváleno Evropskou radou dne 24. a 25. června 2021.

5

Schváleno Evropskou radou dne 24. a 25. června 2021.

(6)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1057 ze dne 24. června 2021, kterým se zřizuje Evropský sociální fond plus (ESF+) a zrušuje nařízení (EU) č. 1296/2013 (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 21).

6

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1057 ze dne 24. června 2021, kterým se zřizuje Evropský sociální fond plus (ESF+) a zrušuje nařízení (EU) č. 1296/2013 (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 21).

(7)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1056 ze dne 24. června 2021, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 1).

7

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1056 ze dne 24. června 2021, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 1).

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (Úř. věst. L 153, 18.6.2010, s. 13).

8

(9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (Úř. věst. L 153, 18.6.2010, s. 13).

9

(10)  Úř. věst. L 357, 27.10.2020, s. 35.

10

(11)  Úř. věst. L 357, 27.10.2020, s. 35.

11

(12)  Evropský účetní dvůr – Přezkum č. 1/2022: Zdanění energie, stanovení ceny uhlíku a dotace na energie.

12

---

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 301/102 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 301/102

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Podpora demokracie a integrity voleb

(2022/C 301/13)

| Zpravodaj: | Vincenzo Bianco (IT/SES) člen zastupitelstva města Katánie |
| --- | --- |
| Odkazy: | Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Ochrana integrity voleb a podpora demokratické účasti
  COM(2021) 730 final
  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o transparentnosti a cílení politické reklamy
  COM(2021) 731 final
  Návrh směrnice Rady, kterou se stanoví pravidla pro výkon práva volit a být volen ve volbách do Evropského parlamentu občanů Unie, kteří mají bydliště v některém členském státě a nejsou jeho státními příslušníky (přepracované znění)
  COM(2021) 732 final
  Návrh směrnice Rady, kterou se stanoví pravidla pro výkon práva volit a práva být volen v obecních volbách pro občany Unie s bydlištěm v členském státě, jehož nejsou státními příslušníky (přepracované znění)
  COM(2021) 733 final
  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací (přepracované znění)
  COM(2021) 734 final |

Zpravodaj:

Vincenzo Bianco (IT/SES) člen zastupitelstva města Katánie

Odkazy:

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Ochrana integrity voleb a podpora demokratické účasti

COM(2021) 730 final

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o transparentnosti a cílení politické reklamy

COM(2021) 731 final

Návrh směrnice Rady, kterou se stanoví pravidla pro výkon práva volit a být volen ve volbách do Evropského parlamentu občanů Unie, kteří mají bydliště v některém členském státě a nejsou jeho státními příslušníky (přepracované znění)

COM(2021) 732 final

Návrh směrnice Rady, kterou se stanoví pravidla pro výkon práva volit a práva být volen v obecních volbách pro občany Unie s bydlištěm v členském státě, jehož nejsou státními příslušníky (přepracované znění)

COM(2021) 733 final

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací (přepracované znění)

COM(2021) 734 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

COM(2021) 731 final

Čl. 7 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Oznámení o transparentnosti musí být součástí každé politické reklamy nebo musí být na jejím základě snadno dohledatelné a musí obsahovat tyto informace: a) totožnost zadavatele a jeho kontaktní údaje; b) období, během něhož má být politická reklama zveřejněna a šířena; c) zejména na základě informací obdržených v souladu s čl. 6 odst. 3 informace o souhrnných vynaložených částkách nebo jiných výhodách, které představují odměnu za přípravu, umístění, propagaci, zveřejnění a šíření příslušné reklamy nebo její část, a případně informace o politické reklamní kampani a příslušných zdrojích; d) případně informace o volbách nebo referendech, s nimiž je reklama spojena; e) případně odkazy na online archivy reklam; f) informace o tom, jak používat mechanismy stanovené v čl. 9 odst. 1; g) informace, které mají být uvedeny v oznámení o transparentnosti, se poskytují pomocí zvláštních datových polí uvedených v příloze I. | Oznámení o transparentnosti musí být součástí každé politické reklamy
  online i offline
  nebo musí být na jejím základě snadno dohledatelné a musí obsahovat tyto informace: a) totožnost zadavatele a jeho kontaktní údaje; b) období, během něhož má být politická reklama zveřejněna a šířena; c) zejména na základě informací obdržených v souladu s čl. 6 odst. 3 informace o souhrnných vynaložených částkách nebo jiných výhodách, které představují odměnu za přípravu, umístění, propagaci, zveřejnění a šíření příslušné reklamy nebo její část, a případně informace o politické reklamní kampani a příslušných zdrojích; d) případně informace o volbách nebo referendech, s nimiž je reklama spojena; e) případně odkazy na online archivy reklam; f) informace o tom, jak používat mechanismy stanovené v čl. 9 odst. 1; g) informace, které mají být uvedeny v oznámení o transparentnosti, se poskytují pomocí zvláštních datových polí uvedených v příloze I. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Oznámení o transparentnosti musí být součástí každé politické reklamy nebo musí být na jejím základě snadno dohledatelné a musí obsahovat tyto informace: a) totožnost zadavatele a jeho kontaktní údaje; b) období, během něhož má být politická reklama zveřejněna a šířena; c) zejména na základě informací obdržených v souladu s čl. 6 odst. 3 informace o souhrnných vynaložených částkách nebo jiných výhodách, které představují odměnu za přípravu, umístění, propagaci, zveřejnění a šíření příslušné reklamy nebo její část, a případně informace o politické reklamní kampani a příslušných zdrojích; d) případně informace o volbách nebo referendech, s nimiž je reklama spojena; e) případně odkazy na online archivy reklam; f) informace o tom, jak používat mechanismy stanovené v čl. 9 odst. 1; g) informace, které mají být uvedeny v oznámení o transparentnosti, se poskytují pomocí zvláštních datových polí uvedených v příloze I.

Oznámení o transparentnosti musí být součástí každé politické reklamy
  online i offline
  nebo musí být na jejím základě snadno dohledatelné a musí obsahovat tyto informace: a) totožnost zadavatele a jeho kontaktní údaje; b) období, během něhož má být politická reklama zveřejněna a šířena; c) zejména na základě informací obdržených v souladu s čl. 6 odst. 3 informace o souhrnných vynaložených částkách nebo jiných výhodách, které představují odměnu za přípravu, umístění, propagaci, zveřejnění a šíření příslušné reklamy nebo její část, a případně informace o politické reklamní kampani a příslušných zdrojích; d) případně informace o volbách nebo referendech, s nimiž je reklama spojena; e) případně odkazy na online archivy reklam; f) informace o tom, jak používat mechanismy stanovené v čl. 9 odst. 1; g) informace, které mají být uvedeny v oznámení o transparentnosti, se poskytují pomocí zvláštních datových polí uvedených v příloze I.

Odůvodnění

V čl. 7 odst. 2 návrhu nařízení se stanoví, které informace musí obsahovat oznámení o transparentnosti u každé politické reklamy. Uvádí se v něm rovněž, že toto oznámení musí být snadno dohledatelné. Vzhledem k obsáhlosti požadovaných informací je třeba zohlednit v těchto povinnostech zvláštnosti offline i online médií.

Pozměňovací návrh 2

COM(2021) 731 final

Článek 9

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Upozornění na potenciálně nezákonnou politickou reklamu | Upozornění na potenciálně nezákonnou politickou reklamu |
| 1.   Poskytují-li vydavatelé reklamy služby politické reklamy, zavedou mechanismy, které fyzickým osobám umožní bezplatně upozornit na to, že určitá reklama, kterou zveřejnili, je v rozporu s tímto nařízením. | 1.   Poskytují-li vydavatelé reklamy služby politické reklamy, zavedou mechanismy, které fyzickým osobám umožní bezplatně upozornit na to, že určitá reklama, kterou zveřejnili, je v rozporu s tímto nařízením. |
| 2.   Informace o způsobu upozorňování na politickou reklamu podle odstavce 1 musí být uživatelsky přívětivé a snadno dostupné, a to i přímo z oznámení o transparentnosti. | 2.   Informace o způsobu upozorňování na politickou reklamu podle odstavce 1 musí být uživatelsky přívětivé a snadno dostupné, a to i přímo z oznámení o transparentnosti. |
| 3.   Vydavatelé politické reklamy umožní podávání informací uvedených v odstavci 1 elektronickými prostředky. Vydavatel politické reklamy informuje fyzické osoby o následných opatřeních přijatých v návaznosti na oznámení podle odstavce 1. | 3.   Vydavatelé politické reklamy umožní podávání informací uvedených v odstavci 1 elektronickými prostředky. Vydavatel politické reklamy informuje fyzické osoby o následných opatřeních přijatých v návaznosti na oznámení podle odstavce 1. |
| 4.   Na opakovaná oznámení podle odstavce 1 týkající se téže reklamy nebo reklamní kampaně lze reagovat hromadně, a to i odkazem na oznámení na internetových stránkách příslušného vydavatele politické reklamy. | 4.   Na opakovaná oznámení podle odstavce 1 týkající se téže reklamy nebo reklamní kampaně lze reagovat hromadně, a to i odkazem na oznámení na internetových stránkách příslušného vydavatele politické reklamy. |
| | 5.
     
  Budou rovněž zavedeny konkrétní postupy, jejichž prostřednictvím budou moci fyzické osoby podávat stížnosti u příslušných orgánů určených v souladu s článkem 15 tohoto nařízení. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Upozornění na potenciálně nezákonnou politickou reklamu

Upozornění na potenciálně nezákonnou politickou reklamu

1.   Poskytují-li vydavatelé reklamy služby politické reklamy, zavedou mechanismy, které fyzickým osobám umožní bezplatně upozornit na to, že určitá reklama, kterou zveřejnili, je v rozporu s tímto nařízením.

1.   Poskytují-li vydavatelé reklamy služby politické reklamy, zavedou mechanismy, které fyzickým osobám umožní bezplatně upozornit na to, že určitá reklama, kterou zveřejnili, je v rozporu s tímto nařízením.

2.   Informace o způsobu upozorňování na politickou reklamu podle odstavce 1 musí být uživatelsky přívětivé a snadno dostupné, a to i přímo z oznámení o transparentnosti.

2.   Informace o způsobu upozorňování na politickou reklamu podle odstavce 1 musí být uživatelsky přívětivé a snadno dostupné, a to i přímo z oznámení o transparentnosti.

3.   Vydavatelé politické reklamy umožní podávání informací uvedených v odstavci 1 elektronickými prostředky. Vydavatel politické reklamy informuje fyzické osoby o následných opatřeních přijatých v návaznosti na oznámení podle odstavce 1.

3.   Vydavatelé politické reklamy umožní podávání informací uvedených v odstavci 1 elektronickými prostředky. Vydavatel politické reklamy informuje fyzické osoby o následných opatřeních přijatých v návaznosti na oznámení podle odstavce 1.

4.   Na opakovaná oznámení podle odstavce 1 týkající se téže reklamy nebo reklamní kampaně lze reagovat hromadně, a to i odkazem na oznámení na internetových stránkách příslušného vydavatele politické reklamy.

4.   Na opakovaná oznámení podle odstavce 1 týkající se téže reklamy nebo reklamní kampaně lze reagovat hromadně, a to i odkazem na oznámení na internetových stránkách příslušného vydavatele politické reklamy.

5.
     
  Budou rovněž zavedeny konkrétní postupy, jejichž prostřednictvím budou moci fyzické osoby podávat stížnosti u příslušných orgánů určených v souladu s článkem 15 tohoto nařízení.

Odůvodnění

Odůvodnění

V článku 15 se členským státům ukládá, aby určily příslušné orgány, které budou sledovat, zda poskytovatelé zprostředkovatelských služeb ve smyslu příslušného nařízení plní své povinnosti. Vzhledem k úloze, již budou tyto orgány plnit, by měly mít také možnost sledovat upozornění na nedodržení tohoto nařízení. Snížilo by se tím rovněž riziko, že soukromé podniky v souvislosti s těmito upozorněními nepřijmou nezbytná opatření.

Pozměňovací návrh 3

Pozměňovací návrh 3

COM(2021) 731 final

Čl. 15 odst. 7

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Každý členský stát určí jeden příslušný orgán jako kontaktní místo na úrovni Unie pro účely tohoto nařízení. | Každý členský stát určí jeden příslušný orgán jako kontaktní místo na úrovni Unie pro účely tohoto nařízení.
  Každý členský stát zřídí kontaktní místa na regionální a místní úrovni. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Každý členský stát určí jeden příslušný orgán jako kontaktní místo na úrovni Unie pro účely tohoto nařízení.

Každý členský stát určí jeden příslušný orgán jako kontaktní místo na úrovni Unie pro účely tohoto nařízení.
  Každý členský stát zřídí kontaktní místa na regionální a místní úrovni.

Každý členský stát zřídí kontaktní místa na regionální a místní úrovni.

Odůvodnění

Odůvodnění

Účelem pozměňovacího návrhu je zajistit, aby příslušný vnitrostátní orgán působil i na regionální a místní úrovni a aby byla na těchto úrovních zřízena kontaktní místa.

Pozměňovací návrh 4

Pozměňovací návrh 4

COM(2021) 731 final

Čl. 15 odst. 9

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Kontaktní místa pořádají pravidelná setkání na úrovni Unie v rámci Evropské sítě pro volební spolupráci, aby usnadnila rychlou a bezpečnou výměnu informací o otázkách souvisejících s plněním jejich úkolů v oblasti dohledu a vymáhání pravidel podle tohoto nařízení. | Kontaktní místa pořádají pravidelná setkání na úrovni Unie v rámci Evropské sítě pro volební spolupráci, aby usnadnila rychlou a bezpečnou výměnu informací o otázkách souvisejících s plněním jejich úkolů v oblasti dohledu a vymáhání pravidel podle tohoto nařízení
  a prozkoumala možnost sblížení pravidel pro ukládání sankcí, včetně správních pokut a peněžitých trestů, které se vztahují na poskytovatele služeb politické reklamy, v souladu s článkem 16
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Kontaktní místa pořádají pravidelná setkání na úrovni Unie v rámci Evropské sítě pro volební spolupráci, aby usnadnila rychlou a bezpečnou výměnu informací o otázkách souvisejících s plněním jejich úkolů v oblasti dohledu a vymáhání pravidel podle tohoto nařízení.

Kontaktní místa pořádají pravidelná setkání na úrovni Unie v rámci Evropské sítě pro volební spolupráci, aby usnadnila rychlou a bezpečnou výměnu informací o otázkách souvisejících s plněním jejich úkolů v oblasti dohledu a vymáhání pravidel podle tohoto nařízení
  a prozkoumala možnost sblížení pravidel pro ukládání sankcí, včetně správních pokut a peněžitých trestů, které se vztahují na poskytovatele služeb politické reklamy, v souladu s článkem 16
  .

a prozkoumala možnost sblížení pravidel pro ukládání sankcí, včetně správních pokut a peněžitých trestů, které se vztahují na poskytovatele služeb politické reklamy, v souladu s článkem 16

Odůvodnění

Odůvodnění

Vzhledem k cíli tohoto nařízení, jímž je harmonizace vnitřního trhu v oblasti poskytování služeb politické reklamy a vytvoření rovných podmínek, by patrně bylo vhodné sblížit sankce, jež budou ukládány v případě jeho porušení. Tímto způsobem by se rovněž zajistilo, aby některé členské státy nezavedly sankce s příliš odrazujícím účinkem, v jejichž důsledku by subjekty ztratily zájem politicky se angažovat.

Pozměňovací návrh 5

Pozměňovací návrh 5

COM(2021) 732 final

Čl. 12 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy určí vnitrostátní orgán odpovědný za přijímání nezbytných opatření k zajištění toho, aby občané Unie, kteří nejsou státními příslušníky daného státu, byli včas informováni o podmínkách a podrobných pravidlech pro registraci jakožto voličů nebo kandidátů ve volbách do Evropského parlamentu. | Členské státy určí vnitrostátní orgán odpovědný za přijímání nezbytných opatření
  ve spolupráci s regionálními a popřípadě místními orgány
  k zajištění toho, aby občané Unie, kteří nejsou státními příslušníky daného státu, byli včas informováni o podmínkách a podrobných pravidlech pro registraci jakožto voličů nebo kandidátů v obecních volbách.


  Členské státy přijmou veškerá další opatření s cílem zvýšit povědomí o volebních právech občanů Unie a podpořit a usnadnit výkon těchto práv, a to mj. s pomocí regionálních a popřípadě místních orgánů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy určí vnitrostátní orgán odpovědný za přijímání nezbytných opatření k zajištění toho, aby občané Unie, kteří nejsou státními příslušníky daného státu, byli včas informováni o podmínkách a podrobných pravidlech pro registraci jakožto voličů nebo kandidátů ve volbách do Evropského parlamentu.

Členské státy určí vnitrostátní orgán odpovědný za přijímání nezbytných opatření
  ve spolupráci s regionálními a popřípadě místními orgány
  k zajištění toho, aby občané Unie, kteří nejsou státními příslušníky daného státu, byli včas informováni o podmínkách a podrobných pravidlech pro registraci jakožto voličů nebo kandidátů v obecních volbách.

ve spolupráci s regionálními a popřípadě místními orgány

Členské státy přijmou veškerá další opatření s cílem zvýšit povědomí o volebních právech občanů Unie a podpořit a usnadnit výkon těchto práv, a to mj. s pomocí regionálních a popřípadě místních orgánů.

Členské státy přijmou veškerá další opatření s cílem zvýšit povědomí o volebních právech občanů Unie a podpořit a usnadnit výkon těchto práv, a to mj. s pomocí regionálních a popřípadě místních orgánů.

Odůvodnění

Odůvodnění

Je třeba vzít v úvahu to, jakým způsobem jsou volby v jednotlivých členských státech organizovány. Účelem pozměňovacího návrhu je zajistit, aby příslušný vnitrostátní orgán spolupracoval s orgány na regionální a popřípadě místní úrovni. Díky tomu budou občané v souladu se zásadou blízkosti podrobně a široce informováni o podmínkách a pravidlech registrace, aby mohli volit nebo kandidovat ve volbách do Evropského parlamentu.

Pozměňovací návrh 6

Pozměňovací návrh 6

COM(2021) 732 final

Čl. 12 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Informace o podmínkách a pravidlech týkajících se registrace jakožto voliče nebo kandidáta ve volbách do Evropského parlamentu a informace uvedené v odstavci 2 se poskytnou jasným a jednoduchým jazykem.


  K
   informacím uvedeným v prvním pododstavci
  se
  kromě znění v jednom nebo více úředních jazycích hostitelského členského státu přiloží rovněž překlad alespoň do jednoho dalšího úředního jazyka Unie, kterému obecně rozumí co největší počet občanů Unie pobývajících na jeho území, a to v souladu s požadavky na kvalitu stanovenými v článku 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1724. | Informace o podmínkách a pravidlech týkajících se registrace jakožto voliče nebo kandidáta ve volbách do Evropského parlamentu a informace uvedené v odstavci 2 se poskytnou jasným a jednoduchým jazykem.


  Mají-li příslušné orgány potřebnou administrativní kapacitu, pak se k
   informacím uvedeným v prvním pododstavci kromě znění v jednom nebo více úředních jazycích hostitelského členského státu přiloží rovněž překlad alespoň do jednoho dalšího úředního jazyka Unie, kterému obecně rozumí co největší počet občanů Unie pobývajících na jeho území, a to v souladu s požadavky na kvalitu stanovenými v článku 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1724. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Informace o podmínkách a pravidlech týkajících se registrace jakožto voliče nebo kandidáta ve volbách do Evropského parlamentu a informace uvedené v odstavci 2 se poskytnou jasným a jednoduchým jazykem.

K
   informacím uvedeným v prvním pododstavci
  se
  kromě znění v jednom nebo více úředních jazycích hostitelského členského státu přiloží rovněž překlad alespoň do jednoho dalšího úředního jazyka Unie, kterému obecně rozumí co největší počet občanů Unie pobývajících na jeho území, a to v souladu s požadavky na kvalitu stanovenými v článku 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1724.

K

se

Informace o podmínkách a pravidlech týkajících se registrace jakožto voliče nebo kandidáta ve volbách do Evropského parlamentu a informace uvedené v odstavci 2 se poskytnou jasným a jednoduchým jazykem.

Mají-li příslušné orgány potřebnou administrativní kapacitu, pak se k
   informacím uvedeným v prvním pododstavci kromě znění v jednom nebo více úředních jazycích hostitelského členského státu přiloží rovněž překlad alespoň do jednoho dalšího úředního jazyka Unie, kterému obecně rozumí co největší počet občanů Unie pobývajících na jeho území, a to v souladu s požadavky na kvalitu stanovenými v článku 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1724.

Mají-li příslušné orgány potřebnou administrativní kapacitu, pak se k

Odůvodnění

Odůvodnění

V tomto článku se příslušným orgánům ukládá, aby mobilním občanům EU poskytovaly celou řadu informací (někdy i ve více jazycích), mj. o stavu jejich registrace, o příslušných pravidlech týkajících se práv a povinností voličů a kandidátů a o způsobech, jak získat další informace týkající se organizace voleb. Jak se uvádí v pozměňovacím návrhu k čl. 12 odst. 1, neměly by být příslušné orgány určovány pouze na celostátní úrovni. Vzhledem k rozsahu poskytovaných informací je možné, že tato povinnost způsobí místním a regionálním orgánům některých členských států administrativní zátěž.

Pozměňovací návrh 7

Pozměňovací návrh 7

COM(2021) 732 final

Článek 14

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy
  , které nabízejí
  možnost hlasování s předstihem, korespondenčního hlasování a elektronického a internetového hlasování ve volbách do Evropského parlamentu
  , zajistí dostupnost uvedených způsobů hlasování pro voliče Unie za podobných podmínek, jaké platí pro jejich vlastní státní příslušníky
  . | Členské státy
  se snaží zajistit, aby jejich občané měli
  možnost hlasování s předstihem, korespondenčního hlasování a elektronického a internetového hlasování ve volbách do Evropského parlamentu.


  Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření, aby občanům Unie, kteří mají bydliště v daném státě, ale nejsou jeho státními příslušníky, zajistily přístup k hlasování s předstihem, korespondenčnímu hlasování a elektronickému a internetovému hlasování za podobných podmínek, jaké platí pro jejich vlastní státní příslušníky, a to mj. s pomocí místních a regionálních orgánů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy
  , které nabízejí
  možnost hlasování s předstihem, korespondenčního hlasování a elektronického a internetového hlasování ve volbách do Evropského parlamentu
  , zajistí dostupnost uvedených způsobů hlasování pro voliče Unie za podobných podmínek, jaké platí pro jejich vlastní státní příslušníky
  .

, které nabízejí

, zajistí dostupnost uvedených způsobů hlasování pro voliče Unie za podobných podmínek, jaké platí pro jejich vlastní státní příslušníky

Členské státy
  se snaží zajistit, aby jejich občané měli
  možnost hlasování s předstihem, korespondenčního hlasování a elektronického a internetového hlasování ve volbách do Evropského parlamentu.

se snaží zajistit, aby jejich občané měli

Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření, aby občanům Unie, kteří mají bydliště v daném státě, ale nejsou jeho státními příslušníky, zajistily přístup k hlasování s předstihem, korespondenčnímu hlasování a elektronickému a internetovému hlasování za podobných podmínek, jaké platí pro jejich vlastní státní příslušníky, a to mj. s pomocí místních a regionálních orgánů.

Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření, aby občanům Unie, kteří mají bydliště v daném státě, ale nejsou jeho státními příslušníky, zajistily přístup k hlasování s předstihem, korespondenčnímu hlasování a elektronickému a internetovému hlasování za podobných podmínek, jaké platí pro jejich vlastní státní příslušníky, a to mj. s pomocí místních a regionálních orgánů.

Odůvodnění

Odůvodnění

Účelem pozměňovacího návrhu je zdůraznit, že regionální a místní orgány pomáhají zajistit, aby měli voliči Unie k dispozici všechny způsoby hlasování. Zároveň je třeba, aby ve všech členských státech probíhaly volby ekologickou a udržitelnou formou.

Pozměňovací návrh 8

Pozměňovací návrh 8

COM(2021) 732 final

Článek 15

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy určí orgán odpovědný za shromažďování příslušných statistických údajů o účasti občanů Unie, kteří nejsou státními příslušníky daného státu, ve volbách do Evropského parlamentu, a za jejich poskytování veřejnosti
  a
   Komisi. | Členské státy určí orgán odpovědný za shromažďování příslušných statistických údajů o účasti občanů Unie, kteří nejsou státními příslušníky daného státu, ve volbách do Evropského parlamentu, a za jejich poskytování veřejnosti, Komisi
  a Evropskému výboru regionů
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy určí orgán odpovědný za shromažďování příslušných statistických údajů o účasti občanů Unie, kteří nejsou státními příslušníky daného státu, ve volbách do Evropského parlamentu, a za jejich poskytování veřejnosti
  a
   Komisi.

a

Členské státy určí orgán odpovědný za shromažďování příslušných statistických údajů o účasti občanů Unie, kteří nejsou státními příslušníky daného státu, ve volbách do Evropského parlamentu, a za jejich poskytování veřejnosti, Komisi
  a Evropskému výboru regionů
  .

a Evropskému výboru regionů

Odůvodnění

Odůvodnění

Účelem pozměňovacího návrhu je zajistit, aby byl Evropský výbor regionů zapojen do monitorování statistických údajů o účasti občanů Unie, kteří nejsou státními příslušníky daného státu, ve volbách do Evropského parlamentu.

Pozměňovací návrh 9

Pozměňovací návrh 9

COM(2021) 732 final

Čl. 17 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Do šesti měsíců po každých volbách do Evropského parlamentu zašlou členské státy Komisi informace o uplatňování této směrnice na svém území. Kromě obecných připomínek musí uvedená zpráva obsahovat statistické údaje o účasti voličů Unie a občanů Unie oprávněných kandidovat ve volbách do Evropského parlamentu a shrnutí opatření přijatých na podporu této účasti. | Do šesti měsíců po každých volbách do Evropského parlamentu zašlou členské státy Komisi
  a Evropskému výboru regionů
  informace o uplatňování této směrnice na svém území. Kromě obecných připomínek musí uvedená zpráva obsahovat statistické údaje o účasti voličů Unie a občanů Unie oprávněných kandidovat ve volbách do Evropského parlamentu a shrnutí opatření přijatých na podporu této účasti. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Do šesti měsíců po každých volbách do Evropského parlamentu zašlou členské státy Komisi informace o uplatňování této směrnice na svém území. Kromě obecných připomínek musí uvedená zpráva obsahovat statistické údaje o účasti voličů Unie a občanů Unie oprávněných kandidovat ve volbách do Evropského parlamentu a shrnutí opatření přijatých na podporu této účasti.

Do šesti měsíců po každých volbách do Evropského parlamentu zašlou členské státy Komisi
  a Evropskému výboru regionů
  informace o uplatňování této směrnice na svém území. Kromě obecných připomínek musí uvedená zpráva obsahovat statistické údaje o účasti voličů Unie a občanů Unie oprávněných kandidovat ve volbách do Evropského parlamentu a shrnutí opatření přijatých na podporu této účasti.

a Evropskému výboru regionů

Odůvodnění

Odůvodnění

Účelem pozměňovacího návrhu je zajistit, aby byl Evropský výbor regionů zapojen do monitorování statistických údajů o účasti občanů Unie, kteří nejsou státními příslušníky daného státu, ve volbách do Evropského parlamentu.

Pozměňovací návrh 10

Pozměňovací návrh 10

COM(2021) 733 final

Čl. 2 odst. 1 písm. b)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| „obecními volbami“ volby, které se konají na základě přímého, všeobecného volebního práva a jsou v nich voleni členové zastupitelského sboru a 
  případně, podle právních předpisů každého členského státu,
  předseda a členové výkonného orgánu základního územního samosprávného celku; | „obecními volbami“ volby, které se konají na základě přímého, všeobecného volebního práva a jsou v nich voleni členové zastupitelského sboru a předseda a členové výkonného orgánu základního územního samosprávného celku; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

„obecními volbami“ volby, které se konají na základě přímého, všeobecného volebního práva a jsou v nich voleni členové zastupitelského sboru a 
  případně, podle právních předpisů každého členského státu,
  předseda a členové výkonného orgánu základního územního samosprávného celku;

případně, podle právních předpisů každého členského státu,

„obecními volbami“ volby, které se konají na základě přímého, všeobecného volebního práva a jsou v nich voleni členové zastupitelského sboru a předseda a členové výkonného orgánu základního územního samosprávného celku;

Odůvodnění

Odůvodnění

Účelem pozměňovacího návrhu je zajistit, aby mohli být občané členských států voleni do všech volených funkcí, včetně funkcí ve výkonném orgánu základního územního samosprávného celku.

Pozměňovací návrh 11

Pozměňovací návrh 11

COM(2021) 733 final

Čl. 5 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy mohou stanovit, že do funkce předsedy, jeho zástupce či náhradníka nebo člena předsednictva výkonného orgánu základního územního samosprávného celku mohu být zvoleni pouze jejich státní příslušníci, pokud jsou tyto osoby voleny pro výkon těchto funkcí na dobu trvání svého mandátu. | Členské státy mohou
  v limitovaných, výjimečných a řádně odůvodněných případech
  stanovit, že do funkce předsedy, jeho zástupce či náhradníka nebo člena předsednictva výkonného orgánu základního územního samosprávného celku mohou být zvoleni pouze jejich státní příslušníci, pokud jsou tyto osoby voleny pro výkon těchto funkcí na dobu trvání svého mandátu. |
| Členské státy mohou rovněž stanovit, že dočasný a prozatímní výkon funkce předsedy, jeho zástupce či náhradníka nebo člena předsednictva výkonného orgánu základního územního samosprávného celku může být vyhrazen jeho státním příslušníkům. | Členské státy mohou
  v limitovaných, výjimečných a řádně odůvodněných případech
  rovněž stanovit, že dočasný a prozatímní výkon funkce předsedy, jeho zástupce či náhradníka nebo člena předsednictva výkonného orgánu základního územního samosprávného celku může být vyhrazen jejich státním příslušníkům. |
| Předpisy, které mohou členské státy přijmout k zajištění výkonu funkcí uvedených v prvním pododstavci a prozatímních pravomocí uvedených v druhém pododstavci jejich státními příslušníky, musí být v souladu se SFEU a obecnými zásadami práva a musí být pro uvedené cíle přiměřené, nezbytné a úměrné. | Předpisy, které mohou členské státy přijmout k zajištění výkonu funkcí uvedených v prvním pododstavci a prozatímních pravomocí uvedených v druhém pododstavci jejich státními příslušníky, musí být v souladu se SFEU a obecnými zásadami práva a musí být pro uvedené cíle přiměřené, nezbytné a úměrné. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy mohou stanovit, že do funkce předsedy, jeho zástupce či náhradníka nebo člena předsednictva výkonného orgánu základního územního samosprávného celku mohu být zvoleni pouze jejich státní příslušníci, pokud jsou tyto osoby voleny pro výkon těchto funkcí na dobu trvání svého mandátu.

Členské státy mohou
  v limitovaných, výjimečných a řádně odůvodněných případech
  stanovit, že do funkce předsedy, jeho zástupce či náhradníka nebo člena předsednictva výkonného orgánu základního územního samosprávného celku mohou být zvoleni pouze jejich státní příslušníci, pokud jsou tyto osoby voleny pro výkon těchto funkcí na dobu trvání svého mandátu.

v limitovaných, výjimečných a řádně odůvodněných případech

Členské státy mohou rovněž stanovit, že dočasný a prozatímní výkon funkce předsedy, jeho zástupce či náhradníka nebo člena předsednictva výkonného orgánu základního územního samosprávného celku může být vyhrazen jeho státním příslušníkům.

Členské státy mohou
  v limitovaných, výjimečných a řádně odůvodněných případech
  rovněž stanovit, že dočasný a prozatímní výkon funkce předsedy, jeho zástupce či náhradníka nebo člena předsednictva výkonného orgánu základního územního samosprávného celku může být vyhrazen jejich státním příslušníkům.

v limitovaných, výjimečných a řádně odůvodněných případech

Předpisy, které mohou členské státy přijmout k zajištění výkonu funkcí uvedených v prvním pododstavci a prozatímních pravomocí uvedených v druhém pododstavci jejich státními příslušníky, musí být v souladu se SFEU a obecnými zásadami práva a musí být pro uvedené cíle přiměřené, nezbytné a úměrné.

Předpisy, které mohou členské státy přijmout k zajištění výkonu funkcí uvedených v prvním pododstavci a prozatímních pravomocí uvedených v druhém pododstavci jejich státními příslušníky, musí být v souladu se SFEU a obecnými zásadami práva a musí být pro uvedené cíle přiměřené, nezbytné a úměrné.

Odůvodnění

Odůvodnění

Členské státy by právo občanů členských států být voleni do všech volených funkcí, včetně funkcí ve výkonném orgánu, měly omezovat jen v limitovaných, výjimečných a řádně odůvodněných případech. Zamezí se tak diskriminaci v přístupu k voleným funkcím v základním územním samosprávném celku.

Pozměňovací návrh 12

Pozměňovací návrh 12

COM(2021) 733 final

Článek 10

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy
  , které nabízejí
  možnost hlasování s předstihem, korespondenčního hlasování a elektronického a internetového hlasování v obecních volbách
  , zajistí pro voliče podle článku 3 dostupnost uvedených způsobů hlasování za stejných podmínek, jaké platí pro jejich vlastní státní příslušníky
  . | Členské státy
  se snaží zajistit, aby jejich občané měli
  možnost hlasování s předstihem, korespondenčního hlasování a elektronického a internetového hlasování v obecních volbách.


  Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření, aby občanům Unie, kteří mají bydliště v daném státě, ale nejsou jeho státními příslušníky, zajistily přístup k hlasování s předstihem, korespondenčnímu hlasování a elektronickému a internetovému hlasování za stejných podmínek, jaké platí pro jejich vlastní státní příslušníky, a to mj. s pomocí místních a regionálních orgánů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy
  , které nabízejí
  možnost hlasování s předstihem, korespondenčního hlasování a elektronického a internetového hlasování v obecních volbách
  , zajistí pro voliče podle článku 3 dostupnost uvedených způsobů hlasování za stejných podmínek, jaké platí pro jejich vlastní státní příslušníky
  .

, které nabízejí

, zajistí pro voliče podle článku 3 dostupnost uvedených způsobů hlasování za stejných podmínek, jaké platí pro jejich vlastní státní příslušníky

Členské státy
  se snaží zajistit, aby jejich občané měli
  možnost hlasování s předstihem, korespondenčního hlasování a elektronického a internetového hlasování v obecních volbách.

se snaží zajistit, aby jejich občané měli

Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření, aby občanům Unie, kteří mají bydliště v daném státě, ale nejsou jeho státními příslušníky, zajistily přístup k hlasování s předstihem, korespondenčnímu hlasování a elektronickému a internetovému hlasování za stejných podmínek, jaké platí pro jejich vlastní státní příslušníky, a to mj. s pomocí místních a regionálních orgánů.

Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření, aby občanům Unie, kteří mají bydliště v daném státě, ale nejsou jeho státními příslušníky, zajistily přístup k hlasování s předstihem, korespondenčnímu hlasování a elektronickému a internetovému hlasování za stejných podmínek, jaké platí pro jejich vlastní státní příslušníky, a to mj. s pomocí místních a regionálních orgánů.

Odůvodnění

Odůvodnění

Účelem pozměňovacího návrhu je zdůraznit, že regionální a místní orgány pomáhají zajistit, aby měli voliči v obecních volbách – ať už jsou státními příslušníky daného státu či nikoli – k dispozici všechny způsoby hlasování. Zároveň je třeba, aby ve všech členských státech probíhaly volby ekologickou a udržitelnou formou.

Pozměňovací návrh 13

Pozměňovací návrh 13

COM(2021) 733 final

Čl. 12 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy určí vnitrostátní orgán odpovědný za přijímání nezbytných opatření k zajištění toho, aby občané Unie, kteří nejsou státními příslušníky daného státu, byli včas informováni o podmínkách a podrobných pravidlech pro registraci jakožto voličů nebo kandidátů v obecních volbách. | Členské státy určí vnitrostátní orgán odpovědný za přijímání nezbytných opatření
  ve spolupráci s regionálními a popřípadě místními orgány
  k zajištění toho, aby občané Unie, kteří nejsou státními příslušníky daného státu, byli včas informováni o podmínkách a podrobných pravidlech pro registraci jakožto voličů nebo kandidátů v obecních volbách.


  Členské státy a jejich příslušné úrovně správy přijmou veškerá další opatření s cílem zvýšit povědomí o volebních právech občanů Unie, kteří mají bydliště v daném státě, ale nejsou jeho státními příslušníky, a podpořit a usnadnit výkon těchto práv, a to mj. s pomocí regionálních a popřípadě místních orgánů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy určí vnitrostátní orgán odpovědný za přijímání nezbytných opatření k zajištění toho, aby občané Unie, kteří nejsou státními příslušníky daného státu, byli včas informováni o podmínkách a podrobných pravidlech pro registraci jakožto voličů nebo kandidátů v obecních volbách.

Členské státy určí vnitrostátní orgán odpovědný za přijímání nezbytných opatření
  ve spolupráci s regionálními a popřípadě místními orgány
  k zajištění toho, aby občané Unie, kteří nejsou státními příslušníky daného státu, byli včas informováni o podmínkách a podrobných pravidlech pro registraci jakožto voličů nebo kandidátů v obecních volbách.

ve spolupráci s regionálními a popřípadě místními orgány

Členské státy a jejich příslušné úrovně správy přijmou veškerá další opatření s cílem zvýšit povědomí o volebních právech občanů Unie, kteří mají bydliště v daném státě, ale nejsou jeho státními příslušníky, a podpořit a usnadnit výkon těchto práv, a to mj. s pomocí regionálních a popřípadě místních orgánů.

Členské státy a jejich příslušné úrovně správy přijmou veškerá další opatření s cílem zvýšit povědomí o volebních právech občanů Unie, kteří mají bydliště v daném státě, ale nejsou jeho státními příslušníky, a podpořit a usnadnit výkon těchto práv, a to mj. s pomocí regionálních a popřípadě místních orgánů.

Odůvodnění

Odůvodnění

Je třeba vzít v úvahu to, jakým způsobem jsou volby v jednotlivých členských státech organizovány. Účelem pozměňovacího návrhu je zajistit, aby byly regionální a popřípadě místní orgány zapojeny do zvyšování povědomí o volebních právech občanů Unie, kteří mají bydliště v daném státě, ale nejsou jeho státními příslušníky, v rámci obecních voleb a do podpory a usnadňování výkonu těchto práv.

Pozměňovací návrh 14

Pozměňovací návrh 14

COM(2021) 733 final

Článek 14

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Do tří let od vstupu této směrnice v platnost a poté každé čtyři roky podají členské státy Komisi zprávu o uplatňování této směrnice na svém území, včetně uplatňování čl. 5 odst. 3 a 4. Zpráva má obsahovat statistické údaje o účasti voličů a kandidátů podle článku 3 v obecních volbách a shrnutí opatření přijatých v tomto ohledu. | 1.   Do tří let od vstupu této směrnice v platnost a poté každé čtyři roky podají členské státy Komisi
  a Evropskému výboru regionů
  zprávu o uplatňování této směrnice na svém území, včetně uplatňování čl. 5 odst. 3 a 4. Zpráva má obsahovat statistické údaje o účasti voličů a kandidátů podle článku 3 v obecních volbách a shrnutí opatření přijatých v tomto ohledu
  a také přehled administrativních problémů, které byly zjištěny na příslušných úrovních správy
  . |
| 2.   Do pěti let od vstupu této směrnice v platnost a poté každých pět let předloží Komise Evropskému parlamentu
  a
   Radě zprávu o uplatňování této směrnice, a to mimo jiné na základě informací poskytnutých členskými státy podle odstavce 1 tohoto článku. | 2.   Do pěti let od vstupu této směrnice v platnost a poté každých pět let předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě
  a Evropskému výboru regionů
  zprávu o uplatňování této směrnice, a to mimo jiné na základě informací poskytnutých členskými státy podle odstavce 1 tohoto článku. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Do tří let od vstupu této směrnice v platnost a poté každé čtyři roky podají členské státy Komisi zprávu o uplatňování této směrnice na svém území, včetně uplatňování čl. 5 odst. 3 a 4. Zpráva má obsahovat statistické údaje o účasti voličů a kandidátů podle článku 3 v obecních volbách a shrnutí opatření přijatých v tomto ohledu.

1.   Do tří let od vstupu této směrnice v platnost a poté každé čtyři roky podají členské státy Komisi
  a Evropskému výboru regionů
  zprávu o uplatňování této směrnice na svém území, včetně uplatňování čl. 5 odst. 3 a 4. Zpráva má obsahovat statistické údaje o účasti voličů a kandidátů podle článku 3 v obecních volbách a shrnutí opatření přijatých v tomto ohledu
  a také přehled administrativních problémů, které byly zjištěny na příslušných úrovních správy
  .

2.   Do pěti let od vstupu této směrnice v platnost a poté každých pět let předloží Komise Evropskému parlamentu
  a
   Radě zprávu o uplatňování této směrnice, a to mimo jiné na základě informací poskytnutých členskými státy podle odstavce 1 tohoto článku.

2.   Do pěti let od vstupu této směrnice v platnost a poté každých pět let předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě
  a Evropskému výboru regionů
  zprávu o uplatňování této směrnice, a to mimo jiné na základě informací poskytnutých členskými státy podle odstavce 1 tohoto článku.

Odůvodnění

Odůvodnění

Účelem pozměňovacího návrhu je vyslovit se pro to, aby byl Evropský výbor regionů zapojen do monitorování provádění směrnice členskými státy.

Organizační stránka voleb je v kompetenci členských států, které mohou v souvislosti s jejich průběhem přijímat specifická opatření. Některé povinnosti stanovené v přepracovaném znění směrnice Rady 94/80/ES (1) by tedy mohly místním orgánům způsobit velkou administrativní zátěž. Proto je důležité monitorovat zjištěné problémy, aby pak na základě toho mohla být na evropské, vnitrostátní nebo místní úrovni popřípadě přijata vhodná nápravná opatření.

1

Pozměňovací návrh 15

Pozměňovací návrh 15

COM(2021) 733 final

Článek 15

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Do dvou let od voleb do Evropského parlamentu v roce 2029 posoudí Komise uplatňování této směrnice a vypracuje hodnotící zprávu o pokroku při dosahování cílů v ní obsažených. | Do dvou let od voleb do Evropského parlamentu v roce 2029 posoudí Komise
  po konzultaci s Evropským výborem regionů
  uplatňování této směrnice a vypracuje hodnotící zprávu o pokroku při dosahování cílů v ní obsažených. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Do dvou let od voleb do Evropského parlamentu v roce 2029 posoudí Komise uplatňování této směrnice a vypracuje hodnotící zprávu o pokroku při dosahování cílů v ní obsažených.

Do dvou let od voleb do Evropského parlamentu v roce 2029 posoudí Komise
  po konzultaci s Evropským výborem regionů
  uplatňování této směrnice a vypracuje hodnotící zprávu o pokroku při dosahování cílů v ní obsažených.

po konzultaci s Evropským výborem regionů

Odůvodnění

Odůvodnění

Účelem pozměňovacího návrhu je zajistit, aby byl Evropský výbor regionů zapojen do provádění směrnice Komisí.

Pozměňovací návrh 16

Pozměňovací návrh 16

COM(2021) 733 final

Čl. 17 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s čl. 8 odst. 2, 3 a 5, čl. 9 odst. 1 a 2, článkem 10, čl. 11 odst. 1 a 3, články 12 a 14 a přílohami I, II a III do 31. prosince 2023. Neprodleně sdělí Komisi znění uvedených opatření. | Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s čl. 8 odst. 2, 3 a 5, čl. 9 odst. 1 a 2, článkem 10, čl. 11 odst. 1 a 3, články 12 a 14 a přílohami I, II a III do 31. prosince 2023. Neprodleně sdělí Komisi
  a Evropskému výboru regionů
  znění uvedených opatření. |
| Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Musí rovněž obsahovat prohlášení, že odkazy ve stávajících právních a správních předpisech na směrnici zrušenou touto směrnicí se považují za odkazy na tuto směrnici. Způsob odkazu a znění uvedeného prohlášení si stanoví členské státy. | Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Musí rovněž obsahovat prohlášení, že odkazy ve stávajících právních a správních předpisech na směrnici zrušenou touto směrnicí se považují za odkazy na tuto směrnici. Způsob odkazu a znění uvedeného prohlášení si stanoví členské státy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s čl. 8 odst. 2, 3 a 5, čl. 9 odst. 1 a 2, článkem 10, čl. 11 odst. 1 a 3, články 12 a 14 a přílohami I, II a III do 31. prosince 2023. Neprodleně sdělí Komisi znění uvedených opatření.

Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s čl. 8 odst. 2, 3 a 5, čl. 9 odst. 1 a 2, článkem 10, čl. 11 odst. 1 a 3, články 12 a 14 a přílohami I, II a III do 31. prosince 2023. Neprodleně sdělí Komisi
  a Evropskému výboru regionů
  znění uvedených opatření.

a Evropskému výboru regionů

Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Musí rovněž obsahovat prohlášení, že odkazy ve stávajících právních a správních předpisech na směrnici zrušenou touto směrnicí se považují za odkazy na tuto směrnici. Způsob odkazu a znění uvedeného prohlášení si stanoví členské státy.

Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Musí rovněž obsahovat prohlášení, že odkazy ve stávajících právních a správních předpisech na směrnici zrušenou touto směrnicí se považují za odkazy na tuto směrnici. Způsob odkazu a znění uvedeného prohlášení si stanoví členské státy.

Odůvodnění

Odůvodnění

Účelem pozměňovacího návrhu je vyslovit se pro to, aby byl Evropský výbor regionů zapojen do monitorování provádění směrnice členskými státy.

Pozměňovací návrh 17

Pozměňovací návrh 17

COM(2021) 733 final

Čl. 17 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice. | Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
  Komise pak informace a dokumenty, které v souladu s tímto článkem obdržela od členských států, předá Evropskému výboru regionů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
  Komise pak informace a dokumenty, které v souladu s tímto článkem obdržela od členských států, předá Evropskému výboru regionů.

Komise pak informace a dokumenty, které v souladu s tímto článkem obdržela od členských států, předá Evropskému výboru regionů.

Odůvodnění

Odůvodnění

Účelem pozměňovacího návrhu je zajistit, aby byl Evropský výbor regionů zapojen do provádění směrnice Komisí.

Pozměňovací návrh 18

Pozměňovací návrh 18

COM(2021) 734 final

Čl. 4 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Stanovy evropské politické strany musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň: | 1.   Stanovy evropské politické strany musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň: |
| [...] | [...] |
| j) | její vnitřní pravidla týkající se genderové vyváženosti. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Stanovy evropské politické strany musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň:

1.   Stanovy evropské politické strany musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň:

[...]

[...]

j)

její vnitřní pravidla týkající se genderové vyváženosti.

| j) | její vnitřní pravidla týkající se genderové vyváženosti
  , jež budou definována explicitně a přesně a v nichž budou stanovena konkrétní opatření k dosažení rovného zastoupení žen a mužů v řadách členů a politických představitelů strany a při výkonu demokratických mandátů
  . |
| --- | --- |

j)

její vnitřní pravidla týkající se genderové vyváženosti
  , jež budou definována explicitně a přesně a v nichž budou stanovena konkrétní opatření k dosažení rovného zastoupení žen a mužů v řadách členů a politických představitelů strany a při výkonu demokratických mandátů
  .

, jež budou definována explicitně a přesně a v nichž budou stanovena konkrétní opatření k dosažení rovného zastoupení žen a mužů v řadách členů a politických představitelů strany a při výkonu demokratických mandátů

Odůvodnění

Odůvodnění

Evropské politické strany by v oblasti genderové vyváženosti měly jít příkladem. V jejich vnitřních pravidlech by proto měla být stanovena konkrétní opatření k dosažení rovného zastoupení žen a mužů v řadách členů a politických představitelů strany a celkově při výkonu mandátů.

Pozměňovací návrh 19

Pozměňovací návrh 19

COM(2021) 734 final

Čl. 4 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Stanovy evropské politické strany musí obsahovat ustanovení týkající se vnitrostranického uspořádání a upravující alespoň: | 2.   Stanovy evropské politické strany musí obsahovat ustanovení týkající se vnitrostranického uspořádání a upravující alespoň: |
| [...] | [...] |
| e) | její přístup k transparentnosti, zejména ve vztahu k účetnictví, závěrkám a darům, důvěrnosti a ochraně osobních údajů; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Stanovy evropské politické strany musí obsahovat ustanovení týkající se vnitrostranického uspořádání a upravující alespoň:

2.   Stanovy evropské politické strany musí obsahovat ustanovení týkající se vnitrostranického uspořádání a upravující alespoň:

[...]

[...]

e)

její přístup k transparentnosti, zejména ve vztahu k účetnictví, závěrkám a darům, důvěrnosti a ochraně osobních údajů;

| e) | její přístup k transparentnosti, zejména ve vztahu k účetnictví, závěrkám a darům, důvěrnosti a ochraně osobních údajů; |
| --- | --- |

e)

její přístup k transparentnosti, zejména ve vztahu k účetnictví, závěrkám a darům, důvěrnosti a ochraně osobních údajů;

| f) | vnitřní postup pro změny jejích stanov. |
| --- | --- |

f)

vnitřní postup pro změny jejích stanov.

| f) | prohlášení o tom, že se strana zavazuje řídit se hodnotami, na nichž je Unie založena a které jsou zakotveny v článku 2 Smlouvy o EU, bojovat proti dezinformacím a nešířit nesprávné a zavádějící informace, nenávistné výroky a výroky podněcující k násilí; |
| --- | --- |

f)

prohlášení o tom, že se strana zavazuje řídit se hodnotami, na nichž je Unie založena a které jsou zakotveny v článku 2 Smlouvy o EU, bojovat proti dezinformacím a nešířit nesprávné a zavádějící informace, nenávistné výroky a výroky podněcující k násilí;

prohlášení o tom, že se strana zavazuje řídit se hodnotami, na nichž je Unie založena a které jsou zakotveny v článku 2 Smlouvy o EU, bojovat proti dezinformacím a nešířit nesprávné a zavádějící informace, nenávistné výroky a výroky podněcující k násilí;

| g) | vnitřní postup pro změny jejích stanov. |
| --- | --- |

g)

g)

vnitřní postup pro změny jejích stanov.

Odůvodnění

Odůvodnění

Evropské politické strany hrají důležitou roli při posilování evropské identity a vědomí příslušnosti ke společnému evropskému politickému prostoru. V této souvislosti pomáhají rovněž prosazovat práva a hodnoty, na nichž je Evropská unie založena, a bojovat proti dezinformacím a jakýmkoli činům podněcujícím k nenávisti a násilí. Tento závazek by měly zahrnout do svých stanov.

Pozměňovací návrh 20

Pozměňovací návrh 20

COM(2021) 734 final

Čl. 23 odst. 9 a 10

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Dary, příspěvky a vlastní zdroje | Dary, příspěvky a vlastní zdroje |
| 9.   
  Příspěvky
  od členů evropské politické strany, kteří mají sídlo v členském státě nebo jsou občany členského státu
  , a příspěvky od členských stran se sídlem v členském státě Rady Evropy jsou přípustné
  . Celková hodnota příspěvků od členů nesmí překročit 40 % ročního rozpočtu evropské politické strany. Hodnota příspěvků členských stran, které mají sídlo v zemi mimo Unii, nepřesáhne 10 % celkových příspěvků od členů. | 9.   
  Jsou přípustné pouze příspěvky
  od členů evropské politické strany, kteří mají sídlo v členském státě nebo jsou občany členského státu. Celková hodnota příspěvků od členů nesmí překročit 40 % ročního rozpočtu evropské politické strany. Hodnota příspěvků členských stran, které mají sídlo v zemi mimo Unii, nepřesáhne 10 % celkových příspěvků od členů. |
| 10.   
  Příspěvky
  od členů evropské politické nadace, kteří mají sídlo v členském státě nebo jsou občany členského státu,
  nebo od členských organizací se sídlem v zemi, která je členem Rady Evropy,
  a od evropské politické strany, k níž je přidružena
  , jsou přípustné
  . Celková hodnota příspěvků od členů nesmí přesáhnout 40 % ročního rozpočtu evropské politické nadace a nesmějí pocházet z prostředků získaných evropskou politickou stranou podle tohoto nařízení ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Hodnota příspěvků od členských organizací, které mají sídlo v zemi mimo Unii, nepřesáhne 10 % celkových příspěvků členů. | 10.   
  Jsou přípustné pouze příspěvky
  od členů evropské politické nadace, kteří mají sídlo v členském státě nebo jsou občany členského státu, a od evropské politické strany, k níž je přidružena. Celková hodnota příspěvků od členů nesmí přesáhnout 40 % ročního rozpočtu evropské politické nadace a nesmějí pocházet z prostředků získaných evropskou politickou stranou podle tohoto nařízení ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Hodnota příspěvků od členských organizací, které mají sídlo v zemi mimo Unii, nepřesáhne 10 % celkových příspěvků členů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Dary, příspěvky a vlastní zdroje

Dary, příspěvky a vlastní zdroje

Dary, příspěvky a vlastní zdroje

Dary, příspěvky a vlastní zdroje

9.   
  Příspěvky
  od členů evropské politické strany, kteří mají sídlo v členském státě nebo jsou občany členského státu
  , a příspěvky od členských stran se sídlem v členském státě Rady Evropy jsou přípustné
  . Celková hodnota příspěvků od členů nesmí překročit 40 % ročního rozpočtu evropské politické strany. Hodnota příspěvků členských stran, které mají sídlo v zemi mimo Unii, nepřesáhne 10 % celkových příspěvků od členů.

9.   
  Jsou přípustné pouze příspěvky
  od členů evropské politické strany, kteří mají sídlo v členském státě nebo jsou občany členského státu. Celková hodnota příspěvků od členů nesmí překročit 40 % ročního rozpočtu evropské politické strany. Hodnota příspěvků členských stran, které mají sídlo v zemi mimo Unii, nepřesáhne 10 % celkových příspěvků od členů.

10.   
  Příspěvky
  od členů evropské politické nadace, kteří mají sídlo v členském státě nebo jsou občany členského státu,
  nebo od členských organizací se sídlem v zemi, která je členem Rady Evropy,
  a od evropské politické strany, k níž je přidružena
  , jsou přípustné
  . Celková hodnota příspěvků od členů nesmí přesáhnout 40 % ročního rozpočtu evropské politické nadace a nesmějí pocházet z prostředků získaných evropskou politickou stranou podle tohoto nařízení ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Hodnota příspěvků od členských organizací, které mají sídlo v zemi mimo Unii, nepřesáhne 10 % celkových příspěvků členů.

10.   
  Jsou přípustné pouze příspěvky
  od členů evropské politické nadace, kteří mají sídlo v členském státě nebo jsou občany členského státu, a od evropské politické strany, k níž je přidružena. Celková hodnota příspěvků od členů nesmí přesáhnout 40 % ročního rozpočtu evropské politické nadace a nesmějí pocházet z prostředků získaných evropskou politickou stranou podle tohoto nařízení ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Hodnota příspěvků od členských organizací, které mají sídlo v zemi mimo Unii, nepřesáhne 10 % celkových příspěvků členů.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nové ustanovení, podle něhož budou moci být evropské politické strany a nadace financovány nejen ze zemí Evropské unie, ale také z členských států Rady Evropy, zavdává důvod k obavám, zda budou tyto finanční příspěvky transparentní.

Pozměňovací návrh 21

Pozměňovací návrh 21

COM(2021) 734 final

Čl. 24 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Financování evropských politických stran a evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje může být použito k financování kampaní k referendům, pokud se tyto kampaně týkají provádění Smluv Unie. | Financování evropských politických stran a evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje může být použito k financování kampaní k referendům, pokud se tyto kampaně týkají provádění Smluv Unie
  , a to při plném dodržení zásady subsidiarity
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Financování evropských politických stran a evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje může být použito k financování kampaní k referendům, pokud se tyto kampaně týkají provádění Smluv Unie.

Financování evropských politických stran a evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje může být použito k financování kampaní k referendům, pokud se tyto kampaně týkají provádění Smluv Unie
  , a to při plném dodržení zásady subsidiarity
  .

, a to při plném dodržení zásady subsidiarity

Odůvodnění

Odůvodnění

V některých členských státech jsou referenda pořádána na místní a regionální (nebo celostátní) úrovni. Lze vyvodit, že referenda na těchto úrovních se týkají otázek, které jsou z právního hlediska relevantní pro jejich oblast kompetence. Je nutné zavést doplňková opatření s cílem zaručit, že budou evropské politické strany a nadace financovat pouze kampaně k referendům, jež mají jednoznačný celounijní rozměr.

Pozměňovací návrh 22

Pozměňovací návrh 22

COM(2021) 734 final

Článek 35

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Poskytování informací občanům | Poskytování informací občanům |
| S výhradou článků 24 a 25 a svých stanov a vnitřních postupů
  mohou
  evropské politické strany v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu
  přijmout
  veškerá odpovídající opatření k tomu, aby informovaly občany Unie o vazbách mezi vnitrostátními politickými stranami a kandidáty a dotčenými evropskými politickými stranami. | S výhradou článků 24 a 25 a svých stanov a vnitřních postupů
  přijmou
  evropské politické strany v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu veškerá odpovídající opatření k tomu, aby informovaly občany Unie o vazbách mezi vnitrostátními politickými stranami a kandidáty a dotčenými evropskými politickými stranami. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Poskytování informací občanům

Poskytování informací občanům

Poskytování informací občanům

Poskytování informací občanům

S výhradou článků 24 a 25 a svých stanov a vnitřních postupů
  mohou
  evropské politické strany v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu
  přijmout
  veškerá odpovídající opatření k tomu, aby informovaly občany Unie o vazbách mezi vnitrostátními politickými stranami a kandidáty a dotčenými evropskými politickými stranami.

mohou

přijmout

S výhradou článků 24 a 25 a svých stanov a vnitřních postupů
  přijmou
  evropské politické strany v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu veškerá odpovídající opatření k tomu, aby informovaly občany Unie o vazbách mezi vnitrostátními politickými stranami a kandidáty a dotčenými evropskými politickými stranami.

přijmou

Odůvodnění

Odůvodnění

Zdá se vhodnější, aby bylo informování o vazbách mezi vnitrostátními politickými stranami a kandidáty a dotčenými evropskými politickými stranami povinné. Kromě toho to lépe odpovídá celkovému cíli nařízení, mj. co se týče zvýšení viditelnosti evropských politických stran na vnitrostátní úrovni. Čl. 4 odst. 1 například obsahuje nové ustanovení, které členským stranám ukládá, aby jasně viditelným a uživatelsky vstřícným způsobem zobrazovaly logo evropské politické strany, které musí být stejně viditelné jako vlastní logo této strany.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

II.

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (dále jen „VR“)

Úvod

Úvod

| 1. | vítá balíček opatření týkající se podpory demokracie a integrity voleb, který předložila Evropská komise. Souhlasí s cíli, jichž se má pomocí těchto opatření dosáhnout, a důrazně podporuje veškeré kroky usilující o nastolení otevřené, spravedlivé a pluralitní politické diskuse a zajištění rovné demokratické účasti a angažovanosti; |
| --- | --- |

1.

vítá balíček opatření týkající se podpory demokracie a integrity voleb, který předložila Evropská komise. Souhlasí s cíli, jichž se má pomocí těchto opatření dosáhnout, a důrazně podporuje veškeré kroky usilující o nastolení otevřené, spravedlivé a pluralitní politické diskuse a zajištění rovné demokratické účasti a angažovanosti;

| 2. | vyjadřuje politování nad tím, že v navržených opatřeních tohoto balíčku nebyl náležitě zohledněn jejich dopad na místní a regionální úrovni. Upozorňuje na to, že obě tyto úrovně disponují specifickými znalostmi, co se týče identifikace potenciálních hrozeb pro integritu demokratických procesů; |
| --- | --- |

2.

vyjadřuje politování nad tím, že v navržených opatřeních tohoto balíčku nebyl náležitě zohledněn jejich dopad na místní a regionální úrovni. Upozorňuje na to, že obě tyto úrovně disponují specifickými znalostmi, co se týče identifikace potenciálních hrozeb pro integritu demokratických procesů;

Demokratická odolnost

Demokratická odolnost

| 3. | podporuje záměr posílit spolupráci a výměnu osvědčených postupů v oblasti odolnosti demokracie a volebních procesů a v této souvislosti vítá vytvoření „společného mechanismu volební odolnosti“. Mimoto se domnívá, že je zapotřebí začlenit do této spolupráce místní a regionální rozměr, neboť jejím cílem je ochránit volební procesy na všech úrovních; |
| --- | --- |

3.

podporuje záměr posílit spolupráci a výměnu osvědčených postupů v oblasti odolnosti demokracie a volebních procesů a v této souvislosti vítá vytvoření „společného mechanismu volební odolnosti“. Mimoto se domnívá, že je zapotřebí začlenit do této spolupráce místní a regionální rozměr, neboť jejím cílem je ochránit volební procesy na všech úrovních;

Demokratická účast

Demokratická účast

| 4. | jednoznačně podporuje zásadu nepřípustnosti diskriminace, mj. i ve vztahu k účasti ve volbách a demokratické angažovanosti obecně. Soudí, že skvělým příkladem uplatňování této zásady je Konference o budoucnosti Evropy, a vyzývá k tomu, aby byly podobné iniciativy na všech úrovních prováděny i v budoucnu; |
| --- | --- |

4.

jednoznačně podporuje zásadu nepřípustnosti diskriminace, mj. i ve vztahu k účasti ve volbách a demokratické angažovanosti obecně. Soudí, že skvělým příkladem uplatňování této zásady je Konference o budoucnosti Evropy, a vyzývá k tomu, aby byly podobné iniciativy na všech úrovních prováděny i v budoucnu;

| 5. | zdůrazňuje, že je nezbytné překonat letargický postoj k demokracii a oživit zájem občanů o účast v demokratických procesech a v politické sféře na místní, regionální, celostátní a evropské úrovni. Je si však rovněž vědom toho, že je důležité zjednodušit administrativní postupy v souvislosti s účastí ve volbách; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že je nezbytné překonat letargický postoj k demokracii a oživit zájem občanů o účast v demokratických procesech a v politické sféře na místní, regionální, celostátní a evropské úrovni. Je si však rovněž vědom toho, že je důležité zjednodušit administrativní postupy v souvislosti s účastí ve volbách;

Volební práva mobilních občanů EU

Volební práva mobilních občanů EU

| 6. | je potěšen tím, že Komise podnikla kroky s cílem poskytnout mobilním občanům EU v rámci výkonu jejich volebních práv větší právní jistotu. V tomto ohledu upozorňuje na to, že uplatnění práva na volný pohyb nesmí mít za následek omezení výkonu jiných souvisejících práv; |
| --- | --- |

6.

je potěšen tím, že Komise podnikla kroky s cílem poskytnout mobilním občanům EU v rámci výkonu jejich volebních práv větší právní jistotu. V tomto ohledu upozorňuje na to, že uplatnění práva na volný pohyb nesmí mít za následek omezení výkonu jiných souvisejících práv;

| 7. | podporuje zapojení mobilních občanů EU do místního života, které podle něj významně přispěje k vytváření rozmanité společnosti ve všech členských státech; |
| --- | --- |

7.

podporuje zapojení mobilních občanů EU do místního života, které podle něj významně přispěje k vytváření rozmanité společnosti ve všech členských státech;

| 8. | požaduje, aby bylo v těchto legislativních návrzích uznáno, že místní a regionální orgány pomáhají posilovat evropskou demokracii, poněvadž podporují a usnadňují účast evropských občanů ve volbách do Evropského parlamentu a ve volbách v základních územních samosprávných celcích. Tento úkol nesmí být v rámci členského státu svěřen pouze celostátním orgánům; |
| --- | --- |

8.

požaduje, aby bylo v těchto legislativních návrzích uznáno, že místní a regionální orgány pomáhají posilovat evropskou demokracii, poněvadž podporují a usnadňují účast evropských občanů ve volbách do Evropského parlamentu a ve volbách v základních územních samosprávných celcích. Tento úkol nesmí být v rámci členského státu svěřen pouze celostátním orgánům;

| 9. | očekává, že členské státy evropským občanům, kteří mají bydliště v jiném členském státě (tzv. mobilním občanům), přiznají právo kandidovat v obecních volbách do veškerých funkcí; |
| --- | --- |

9.

očekává, že členské státy evropským občanům, kteří mají bydliště v jiném členském státě (tzv. mobilním občanům), přiznají právo kandidovat v obecních volbách do veškerých funkcí;

| 10. | požaduje, aby bylo podporováno právo občanů na hlasování s předstihem, korespondenční hlasování a elektronické a internetové hlasování, a to s cílem zvýšit upadající volební účast a pobídnout k účasti mladé lidi; |
| --- | --- |

10.

požaduje, aby bylo podporováno právo občanů na hlasování s předstihem, korespondenční hlasování a elektronické a internetové hlasování, a to s cílem zvýšit upadající volební účast a pobídnout k účasti mladé lidi;

| 11. | je si vědom toho, že se v souvislosti s účastí ve volbách musí mobilním občanům EU dostávat náležitých, podrobných a cílených informací, a proto vítá zřízení kontaktního místa pro volební práva na úrovni Komise. Zdůrazňuje, že v tomto ohledu je rovněž zapotřebí budovat kapacity místních a regionálních orgánů a poskytovat jim odpovídající finanční prostředky; |
| --- | --- |

11.

je si vědom toho, že se v souvislosti s účastí ve volbách musí mobilním občanům EU dostávat náležitých, podrobných a cílených informací, a proto vítá zřízení kontaktního místa pro volební práva na úrovni Komise. Zdůrazňuje, že v tomto ohledu je rovněž zapotřebí budovat kapacity místních a regionálních orgánů a poskytovat jim odpovídající finanční prostředky;

Transparentnost a dezinformace

Transparentnost a dezinformace

| 12. | uznává, že je nutné zaručit všem dotčeným subjektům rovné podmínky. Žádá nicméně, aby byla věnována náležitá pozornost zásadám subsidiarity a proporcionality, zejména s ohledem na to, že navrhované nařízení bude mít vliv na utváření politické vůle na celostátní, regionální a místní úrovni v členských státech; |
| --- | --- |

12.

uznává, že je nutné zaručit všem dotčeným subjektům rovné podmínky. Žádá nicméně, aby byla věnována náležitá pozornost zásadám subsidiarity a proporcionality, zejména s ohledem na to, že navrhované nařízení bude mít vliv na utváření politické vůle na celostátní, regionální a místní úrovni v členských státech;

| 13. | upozorňuje na to, že je nezbytné rázně bojovat proti dezinformacím, které mohou narušit samotné základy naší demokratické společnosti a brání svobodnému a spravedlivému průběhu voleb a oslabují důvěru v orgány veřejné správy na všech úrovních a řádnou informovanost a angažovanost občanů. Odkazuje na postoje, které vyjádřil ve svém stanovisku Evropský akční plán pro demokracii (2); |
| --- | --- |

13.

upozorňuje na to, že je nezbytné rázně bojovat proti dezinformacím, které mohou narušit samotné základy naší demokratické společnosti a brání svobodnému a spravedlivému průběhu voleb a oslabují důvěru v orgány veřejné správy na všech úrovních a řádnou informovanost a angažovanost občanů. Odkazuje na postoje, které vyjádřil ve svém stanovisku Evropský akční plán pro demokracii (2

| 14. | vyzývá k tomu, aby byly spolu s iniciativami vyvíjenými v této oblasti budovány kapacity veřejných orgánů, které tak budou schopny cíleně dezinformace potírat na všech úrovních. Poukazuje na to, že není v dostatečné míře uznávána skutečnost, že jakožto úroveň v nejbližším kontaktu s občany mohou místní a regionální orgány k boji proti dezinformacím výrazně přispět; |
| --- | --- |

14.

vyzývá k tomu, aby byly spolu s iniciativami vyvíjenými v této oblasti budovány kapacity veřejných orgánů, které tak budou schopny cíleně dezinformace potírat na všech úrovních. Poukazuje na to, že není v dostatečné míře uznávána skutečnost, že jakožto úroveň v nejbližším kontaktu s občany mohou místní a regionální orgány k boji proti dezinformacím výrazně přispět;

Závěr

Závěr

| 15. | vyzývá Evropskou komisi, aby se nadále snažila chránit evropská práva a hodnoty, mj. tím, že budou uskutečněny zbývající závazky stanovené v Akčním plánu pro evropskou demokracii. Důrazně upozorňuje na to, že je nutné zajistit co největší soudržnost mezi jednotlivými navrženými nástroji. Zdůrazňuje rovněž, že místní a regionální orgány jsou nezbytným stavebním kamenem evropského demokratického systému. |
| --- | --- |

15.

vyzývá Evropskou komisi, aby se nadále snažila chránit evropská práva a hodnoty, mj. tím, že budou uskutečněny zbývající závazky stanovené v Akčním plánu pro evropskou demokracii. Důrazně upozorňuje na to, že je nutné zajistit co největší soudržnost mezi jednotlivými navrženými nástroji. Zdůrazňuje rovněž, že místní a regionální orgány jsou nezbytným stavebním kamenem evropského demokratického systému.

V Bruselu dne 28. dubna 2022.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Směrnice Rady 94/80/ES ze dne 19. prosince 1994, kterou se stanoví pravidla pro výkon práva volit a práva být volen v obecních volbách pro občany Unie s bydlištěm v členském státě, jehož nejsou státními příslušníky (Úř. věst. L 368, 31.12.1994, s. 38).

1

(2)  Úř. věst. C 440, 29.10.2021, s. 31; https://cor.europa.eu/CS/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-1278-2021.

2

---

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 301/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 301/116

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Úspěšné zavedení ETS a CBAM do praxe ve městech a regionech EU

(2022/C 301/14)

| Zpravodaj: | Peter KURZ (DE/SES), starosta města Mannheim |
| --- | --- |
| Odkazy: | Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii, rozhodnutí (EU) 2015/1814 o vytvoření a uplatňování rezervy tržní stability pro systém Unie pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů a nařízení (EU) 2015/757
  COM(2021) 551 final
  Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/87/ES, pokud jde o příspěvek letecké dopravy k cíli Unie snížit emise v celém hospodářství a o řádné zavedení celosvětového tržního opatření
  COM(2021) 552 final
  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích
  COM(2021) 564 final
  Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění směrnice 2003/87/ES, pokud jde o oznámení kompenzace v souvislosti s celosvětovým tržním opatřením pro provozovatele letadel se sídlem v Unii
  COM(2021) 567 final

  Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí (EU) 2015/1814 v souvislosti s množstvím povolenek, jež má být umístěno do rezervy tržní stability pro systém EU pro obchodování emisemi skleníkových plynů do roku 2030

  COM(2021) 571 final |

Zpravodaj:

Peter KURZ (DE/SES), starosta města Mannheim

Odkazy:

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii, rozhodnutí (EU) 2015/1814 o vytvoření a uplatňování rezervy tržní stability pro systém Unie pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů a nařízení (EU) 2015/757

COM(2021) 551 final

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/87/ES, pokud jde o příspěvek letecké dopravy k cíli Unie snížit emise v celém hospodářství a o řádné zavedení celosvětového tržního opatření

COM(2021) 552 final

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích

COM(2021) 564 final

Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění směrnice 2003/87/ES, pokud jde o oznámení kompenzace v souvislosti s celosvětovým tržním opatřením pro provozovatele letadel se sídlem v Unii

COM(2021) 567 final

Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí (EU) 2015/1814 v souvislosti s množstvím povolenek, jež má být umístěno do rezervy tržní stability pro systém EU pro obchodování emisemi skleníkových plynů do roku 2030

COM(2021) 571 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii, rozhodnutí (EU) 2015/1814 o vytvoření a uplatňování rezervy tržní stability pro systém Unie pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů a nařízení (EU) 2015/757

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii, rozhodnutí (EU) 2015/1814 o vytvoření a uplatňování rezervy tržní stability pro systém Unie pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů a nařízení (EU) 2015/757

COM(2021) 551 final

COM(2021) 551 final

Pozměňovací návrh 1

Pozměňovací návrh 1

7. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| K dosažení snížení emisí musí přispět všechna hospodářská odvětví. Proto je třeba zvýšit ambice systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS) zřízeného směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (1), pokud jde o podporu snižování emisí skleníkových plynů nákladově efektivním
  a
   ekonomicky účinným způsobem, přičemž tyto ambice je třeba zvýšit způsobem odpovídajícím cíli snížit do roku 2030 čisté emise skleníkových plynů v rámci celého hospodářství. | K dosažení snížení emisí musí přispět všechna hospodářská odvětví. Proto je třeba zvýšit ambice systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS) zřízeného směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (2), pokud jde o podporu snižování emisí skleníkových plynů nákladově efektivním, ekonomicky účinným
  a sociálně odpovědným
  způsobem
  šetrným k životnímu prostředí,
  přičemž tyto ambice je třeba zvýšit způsobem odpovídajícím cíli snížit do roku 2030 čisté emise skleníkových plynů v rámci celého hospodářství
  a obecnému cíli klimatické neutrality dle nařízení (EU) 2021/1119
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

K dosažení snížení emisí musí přispět všechna hospodářská odvětví. Proto je třeba zvýšit ambice systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS) zřízeného směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (1), pokud jde o podporu snižování emisí skleníkových plynů nákladově efektivním
  a
   ekonomicky účinným způsobem, přičemž tyto ambice je třeba zvýšit způsobem odpovídajícím cíli snížit do roku 2030 čisté emise skleníkových plynů v rámci celého hospodářství.

1

a

K dosažení snížení emisí musí přispět všechna hospodářská odvětví. Proto je třeba zvýšit ambice systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS) zřízeného směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (2), pokud jde o podporu snižování emisí skleníkových plynů nákladově efektivním, ekonomicky účinným
  a sociálně odpovědným
  způsobem
  šetrným k životnímu prostředí,
  přičemž tyto ambice je třeba zvýšit způsobem odpovídajícím cíli snížit do roku 2030 čisté emise skleníkových plynů v rámci celého hospodářství
  a obecnému cíli klimatické neutrality dle nařízení (EU) 2021/1119
  .

2

a sociálně odpovědným

šetrným k životnímu prostředí,

a obecnému cíli klimatické neutrality dle nařízení (EU) 2021/1119

Pozměňovací návrh 2

Pozměňovací návrh 2

9. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Směrnice Rady 96/61/ES (3) byla zrušena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (4). Odkazy na směrnici 96/61/ES v článku 2 směrnice 2003/87/ES a v její příloze IV je třeba odpovídajícím způsobem aktualizovat. Vzhledem k potřebě naléhavého snížení emisí v rámci celého hospodářství by členské státy měly mít možnost jednat za účelem snížení emisí skleníkových plynů, na něž se vztahuje systém EU ETS, prostřednictvím jiných politik, než jsou mezní hodnoty emisí přijaté podle směrnice 2010/75/EU. | Směrnice Rady 96/61/ES (5) byla zrušena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (6). Odkazy na směrnici 96/61/ES v článku 2 směrnice 2003/87/ES a v její příloze IV je třeba odpovídajícím způsobem aktualizovat. Vzhledem k potřebě naléhavého snížení emisí v rámci celého hospodářství by členské státy měly mít možnost jednat za účelem snížení emisí skleníkových plynů, na něž se vztahuje systém EU ETS, prostřednictvím jiných politik, než jsou mezní hodnoty emisí přijaté podle směrnice 2010/75/EU
  , a zohlednit přitom prostřednictvím systému aktivní účasti postoje místních a regionálních orgánů a zásady subsidiarity a proporcionality a rovněž sociální spravedlnosti
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Směrnice Rady 96/61/ES (3) byla zrušena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (4). Odkazy na směrnici 96/61/ES v článku 2 směrnice 2003/87/ES a v její příloze IV je třeba odpovídajícím způsobem aktualizovat. Vzhledem k potřebě naléhavého snížení emisí v rámci celého hospodářství by členské státy měly mít možnost jednat za účelem snížení emisí skleníkových plynů, na něž se vztahuje systém EU ETS, prostřednictvím jiných politik, než jsou mezní hodnoty emisí přijaté podle směrnice 2010/75/EU.

3

4

Směrnice Rady 96/61/ES (5) byla zrušena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (6). Odkazy na směrnici 96/61/ES v článku 2 směrnice 2003/87/ES a v její příloze IV je třeba odpovídajícím způsobem aktualizovat. Vzhledem k potřebě naléhavého snížení emisí v rámci celého hospodářství by členské státy měly mít možnost jednat za účelem snížení emisí skleníkových plynů, na něž se vztahuje systém EU ETS, prostřednictvím jiných politik, než jsou mezní hodnoty emisí přijaté podle směrnice 2010/75/EU
  , a zohlednit přitom prostřednictvím systému aktivní účasti postoje místních a regionálních orgánů a zásady subsidiarity a proporcionality a rovněž sociální spravedlnosti
  .

5

6

, a zohlednit přitom prostřednictvím systému aktivní účasti postoje místních a regionálních orgánů a zásady subsidiarity a proporcionality a rovněž sociální spravedlnosti

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 3

Pozměňovací návrh 3

13. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Skleníkové plyny, které nejsou přímo uvolňovány do atmosféry, je třeba považovat za emise v rámci systému EU ETS a povolenky pro tyto emise by měly být vyřazeny, pokud nejsou tyto skleníkové plyny uloženy v úložišti v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES (7) nebo pokud nejsou trvale chemicky vázány ve výrobku tak, aby při běžném použití neunikaly do atmosféry. Komise by měla být zmocněna k přijímání prováděcích aktů, které stanoví podmínky, za nichž se má mít u skleníkových plynů za to, že jsou trvale chemicky vázány ve výrobku tak, aby při běžném použití neunikaly do atmosféry, včetně případného získání certifikátu o pohlcování uhlíku s ohledem na vývoj právní úpravy v oblasti udělování certifikátů o pohlcování uhlíku. | Skleníkové plyny, které nejsou přímo uvolňovány do atmosféry, je třeba považovat za emise v rámci systému EU ETS a povolenky pro tyto emise by měly být vyřazeny, pokud nejsou tyto skleníkové plyny uloženy v 
  ekologicky a obecně bezpečném
  úložišti v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES (8) nebo pokud nejsou trvale chemicky vázány ve výrobku tak, aby při běžném použití neunikaly do atmosféry. Komise by měla být zmocněna k přijímání prováděcích aktů, které stanoví podmínky, za nichž se má mít u skleníkových plynů za to, že jsou trvale chemicky vázány ve výrobku tak, aby při běžném použití neunikaly do atmosféry, včetně případného získání certifikátu o pohlcování uhlíku s ohledem na vývoj právní úpravy v oblasti udělování certifikátů o pohlcování uhlíku. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Skleníkové plyny, které nejsou přímo uvolňovány do atmosféry, je třeba považovat za emise v rámci systému EU ETS a povolenky pro tyto emise by měly být vyřazeny, pokud nejsou tyto skleníkové plyny uloženy v úložišti v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES (7) nebo pokud nejsou trvale chemicky vázány ve výrobku tak, aby při běžném použití neunikaly do atmosféry. Komise by měla být zmocněna k přijímání prováděcích aktů, které stanoví podmínky, za nichž se má mít u skleníkových plynů za to, že jsou trvale chemicky vázány ve výrobku tak, aby při běžném použití neunikaly do atmosféry, včetně případného získání certifikátu o pohlcování uhlíku s ohledem na vývoj právní úpravy v oblasti udělování certifikátů o pohlcování uhlíku.

7

Skleníkové plyny, které nejsou přímo uvolňovány do atmosféry, je třeba považovat za emise v rámci systému EU ETS a povolenky pro tyto emise by měly být vyřazeny, pokud nejsou tyto skleníkové plyny uloženy v 
  ekologicky a obecně bezpečném
  úložišti v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES (8) nebo pokud nejsou trvale chemicky vázány ve výrobku tak, aby při běžném použití neunikaly do atmosféry. Komise by měla být zmocněna k přijímání prováděcích aktů, které stanoví podmínky, za nichž se má mít u skleníkových plynů za to, že jsou trvale chemicky vázány ve výrobku tak, aby při běžném použití neunikaly do atmosféry, včetně případného získání certifikátu o pohlcování uhlíku s ohledem na vývoj právní úpravy v oblasti udělování certifikátů o pohlcování uhlíku.

ekologicky a obecně bezpečném

8

Odůvodnění

Odůvodnění

Elektrárny poháněné fosilními palivy se na emisích CO2 podílejí více než kterékoli jiné odvětví. Zavedení CCS v tomto odvětví má potenciál výrazně emise CO2 snížit.

2

2

Pozměňovací návrh 4

Pozměňovací návrh 4

Nový bod odůvodnění 14.1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Zahrnutí námořní dopravy do systému EU ETS nesmí vést k úniku uhlíku v důsledku přesměrování lodní dopravy do přístavů v sousedních třetích zemích, které součástí systému nejsou. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Zahrnutí námořní dopravy do systému EU ETS nesmí vést k úniku uhlíku v důsledku přesměrování lodní dopravy do přístavů v sousedních třetích zemích, které součástí systému nejsou.

Zahrnutí námořní dopravy do systému EU ETS nesmí vést k úniku uhlíku v důsledku přesměrování lodní dopravy do přístavů v sousedních třetích zemích, které součástí systému nejsou.

Odůvodnění

Odůvodnění

Únik uhlíku skrze přístavy v sousedních třetích zemích, jež nejsou součástí EU ETS, představuje skutečné riziko. Unijní přístavy mohou být nahrazeny přístavy v zemích mimo EU, mohou vzniknout uhlíkové daňové ráje v blízkosti EU a může být ohrožena konkurenceschopnost evropského přístavního systému.

Pozměňovací návrh 5

Pozměňovací návrh 5

28. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pro dosažení vyšších cílů v oblasti klimatu bude potřeba značné množství veřejných zdrojů, které budou muset být na klimatickou transformaci vyčleněny v rámci EU i v rámci národních rozpočtů. S cílem doplnit a posílit značné množství financí, které bude potřeba v souvislosti s klimatem z rozpočtu EU vyčlenit, by všechny výnosy z dražeb, které nejsou přiděleny do rozpočtu Unie, měly být použity pro účely související s klimatem. To zahrnuje i využití finanční podpory k řešení sociálních aspektů v domácnostech s nižšími a středními příjmy snížením daní s nepříznivým účinkem. V zájmu řešení distribučních a sociálních dopadů transformace v členských státech s nízkými příjmy by dále mělo být prostřednictvím Modernizačního fondu uvedeného v článku 10d směrnice 2003/87/ES použito dodatečné množství povolenek
  ve
  výši 2,5  % množství v rámci celé Unie, a to od roku [rok vstupu směrnice v platnost] do roku 2030 na financování transformace energetiky členských států s hrubým domácím produktem (HDP) na obyvatele, který je v období 2016–2018 nižší než 65 % průměru Unie. | Pro dosažení vyšších cílů v oblasti klimatu bude potřeba značné množství veřejných zdrojů, které budou muset být na klimatickou transformaci vyčleněny v rámci EU i v rámci národních
  , regionálních a místních
  rozpočtů. S cílem doplnit a posílit značné množství financí, které bude potřeba v souvislosti s klimatem z rozpočtu EU vyčlenit, by všechny výnosy z dražeb, které nejsou přiděleny do rozpočtu Unie, měly být použity pro účely související s klimatem
  zahrnuté v rámci plánů v této oblasti na celostátní, regionální a místní úrovni
  . To zahrnuje i využití finanční podpory k řešení sociálních aspektů v domácnostech s nižšími a středními příjmy snížením daní s nepříznivým účinkem. V zájmu řešení distribučních a sociálních dopadů transformace v členských státech s nízkými příjmy by dále mělo být prostřednictvím Modernizačního fondu uvedeného v článku 10d směrnice 2003/87/ES použito dodatečné množství povolenek
  v minimální
  výši 2,5  % množství v rámci celé Unie, a to od roku [rok vstupu směrnice v platnost] do roku 2030 na financování transformace energetiky členských států s hrubým domácím produktem (HDP) na obyvatele, který je v období 2016–2018 nižší než 65 % průměru Unie
  , a regionů NUTS 3 v členských státech, jež se vyznačují jasnou vnitřní nerovnováhou
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pro dosažení vyšších cílů v oblasti klimatu bude potřeba značné množství veřejných zdrojů, které budou muset být na klimatickou transformaci vyčleněny v rámci EU i v rámci národních rozpočtů. S cílem doplnit a posílit značné množství financí, které bude potřeba v souvislosti s klimatem z rozpočtu EU vyčlenit, by všechny výnosy z dražeb, které nejsou přiděleny do rozpočtu Unie, měly být použity pro účely související s klimatem. To zahrnuje i využití finanční podpory k řešení sociálních aspektů v domácnostech s nižšími a středními příjmy snížením daní s nepříznivým účinkem. V zájmu řešení distribučních a sociálních dopadů transformace v členských státech s nízkými příjmy by dále mělo být prostřednictvím Modernizačního fondu uvedeného v článku 10d směrnice 2003/87/ES použito dodatečné množství povolenek
  ve
  výši 2,5  % množství v rámci celé Unie, a to od roku [rok vstupu směrnice v platnost] do roku 2030 na financování transformace energetiky členských států s hrubým domácím produktem (HDP) na obyvatele, který je v období 2016–2018 nižší než 65 % průměru Unie.

ve

Pro dosažení vyšších cílů v oblasti klimatu bude potřeba značné množství veřejných zdrojů, které budou muset být na klimatickou transformaci vyčleněny v rámci EU i v rámci národních
  , regionálních a místních
  rozpočtů. S cílem doplnit a posílit značné množství financí, které bude potřeba v souvislosti s klimatem z rozpočtu EU vyčlenit, by všechny výnosy z dražeb, které nejsou přiděleny do rozpočtu Unie, měly být použity pro účely související s klimatem
  zahrnuté v rámci plánů v této oblasti na celostátní, regionální a místní úrovni
  . To zahrnuje i využití finanční podpory k řešení sociálních aspektů v domácnostech s nižšími a středními příjmy snížením daní s nepříznivým účinkem. V zájmu řešení distribučních a sociálních dopadů transformace v členských státech s nízkými příjmy by dále mělo být prostřednictvím Modernizačního fondu uvedeného v článku 10d směrnice 2003/87/ES použito dodatečné množství povolenek
  v minimální
  výši 2,5  % množství v rámci celé Unie, a to od roku [rok vstupu směrnice v platnost] do roku 2030 na financování transformace energetiky členských států s hrubým domácím produktem (HDP) na obyvatele, který je v období 2016–2018 nižší než 65 % průměru Unie
  , a regionů NUTS 3 v členských státech, jež se vyznačují jasnou vnitřní nerovnováhou
  .

, regionálních a místních

zahrnuté v rámci plánů v této oblasti na celostátní, regionální a místní úrovni

v minimální

, a regionů NUTS 3 v členských státech, jež se vyznačují jasnou vnitřní nerovnováhou

Odůvodnění

Odůvodnění

Při přidělování povolenek je třeba zohlednit též hodnotu hrubého domácího produktu na obyvatele regionů NUTS 2, neboť v členských státech, jež se vyznačují velkou nerovnováhou mezi jednotlivými regiony, by zohlednění pouze národního hrubého domácího produktu na obyvatele bylo příliš omezující.

Pozměňovací návrh 6

Pozměňovací návrh 6

30. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| [...] Bezplatné povolenky, které již nebudou na základě tohoto výpočtu přidělovány v odvětvích, kde se uplatňuje mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích (poptávka v rámci mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích), musí být vydraženy a výnosy připadnou Inovačnímu fondu, aby se podpořily inovace v oblasti nízkouhlíkových technologií, zachycování a využívání uhlíku (CCU), zachycování a geologického ukládání CO2 (CCS), energie z obnovitelných zdrojů a skladování energie, a to způsobem, který přispívá ke zmírnění změny klimatu. Zvláštní pozornost je třeba věnovat projektům v odvětvích, kde se uplatňuje mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích. Aby byl dodržen podíl bezplatných povolenek, které mohou být přiděleny v odvětvích, kde se neuplatňuje mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích, je třeba konečné množství, které má být odečteno od bezplatných povolenek a které má být vydraženo, vypočítat jako podíl poptávky v rámci mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích a potřeby všech odvětví, kterým jsou bezplatné povolenky přidělovány. | [...] Bezplatné povolenky, které již nebudou na základě tohoto výpočtu přidělovány v odvětvích, kde se uplatňuje mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích (poptávka v rámci mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích), musí být vydraženy a výnosy připadnou Inovačnímu fondu
  a Sociálnímu fondu pro klimatická opatření
  , aby se podpořily inovace v oblasti nízkouhlíkových technologií, zachycování a využívání uhlíku (CCU), zachycování a geologického ukládání CO2 (CCS)
  z nevyhnutelných emisí z průmyslových výrobních procesů, které nevznikají spalováním fosilních paliv, jehož hlavním účelem je výroba energie
  , energie z obnovitelných zdrojů a skladování energie, a to způsobem, který přispívá ke zmírnění změny klimatu
  a současně omezí negativní dopady na nejzranitelnější území a domácnosti
  . Zvláštní pozornost je třeba věnovat projektům v odvětvích, kde se uplatňuje mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích. Aby byl dodržen podíl bezplatných povolenek, které mohou být přiděleny v odvětvích, kde se neuplatňuje mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích, je třeba konečné množství, které má být odečteno od bezplatných povolenek a které má být vydraženo, vypočítat jako podíl poptávky v rámci mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích a potřeby všech odvětví, kterým jsou bezplatné povolenky přidělovány. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

[...] Bezplatné povolenky, které již nebudou na základě tohoto výpočtu přidělovány v odvětvích, kde se uplatňuje mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích (poptávka v rámci mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích), musí být vydraženy a výnosy připadnou Inovačnímu fondu, aby se podpořily inovace v oblasti nízkouhlíkových technologií, zachycování a využívání uhlíku (CCU), zachycování a geologického ukládání CO2 (CCS), energie z obnovitelných zdrojů a skladování energie, a to způsobem, který přispívá ke zmírnění změny klimatu. Zvláštní pozornost je třeba věnovat projektům v odvětvích, kde se uplatňuje mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích. Aby byl dodržen podíl bezplatných povolenek, které mohou být přiděleny v odvětvích, kde se neuplatňuje mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích, je třeba konečné množství, které má být odečteno od bezplatných povolenek a které má být vydraženo, vypočítat jako podíl poptávky v rámci mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích a potřeby všech odvětví, kterým jsou bezplatné povolenky přidělovány.

2

[...] Bezplatné povolenky, které již nebudou na základě tohoto výpočtu přidělovány v odvětvích, kde se uplatňuje mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích (poptávka v rámci mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích), musí být vydraženy a výnosy připadnou Inovačnímu fondu
  a Sociálnímu fondu pro klimatická opatření
  , aby se podpořily inovace v oblasti nízkouhlíkových technologií, zachycování a využívání uhlíku (CCU), zachycování a geologického ukládání CO2 (CCS)
  z nevyhnutelných emisí z průmyslových výrobních procesů, které nevznikají spalováním fosilních paliv, jehož hlavním účelem je výroba energie
  , energie z obnovitelných zdrojů a skladování energie, a to způsobem, který přispívá ke zmírnění změny klimatu
  a současně omezí negativní dopady na nejzranitelnější území a domácnosti
  . Zvláštní pozornost je třeba věnovat projektům v odvětvích, kde se uplatňuje mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích. Aby byl dodržen podíl bezplatných povolenek, které mohou být přiděleny v odvětvích, kde se neuplatňuje mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích, je třeba konečné množství, které má být odečteno od bezplatných povolenek a které má být vydraženo, vypočítat jako podíl poptávky v rámci mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích a potřeby všech odvětví, kterým jsou bezplatné povolenky přidělovány.

a Sociálnímu fondu pro klimatická opatření

2

z nevyhnutelných emisí z průmyslových výrobních procesů, které nevznikají spalováním fosilních paliv, jehož hlavním účelem je výroba energie

a současně omezí negativní dopady na nejzranitelnější území a domácnosti

Odůvodnění

Odůvodnění

S postupným ukončením bezplatných povolenek pro odvětví, kde se uplatňuje mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích, by se nemělo otálet, neboť možnost získat bezplatné povolenky snižuje účinek signálu o ceně uhlíku.

Pozměňovací návrh 7

Pozměňovací návrh 7

33. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Oblast působnosti Inovačního fondu uvedeného v čl. 10a odst. 8 směrnice 2003/87/ES by měla být rozšířena na podporu inovací v oblasti nízkouhlíkových technologií a procesů, které se týkají spotřeby paliv v odvětvích budov a silniční dopravy. Kromě toho by měl Inovační fond sloužit k podpoře investic do dekarbonizace odvětví námořní dopravy, včetně investic do udržitelných alternativních paliv, jako je vodík a čpavek, která jsou vyráběna z obnovitelných zdrojů, a dále do technologií pohonu s nulovými emisemi, jako jsou větrné technologie. Vzhledem k tomu, že výnosy plynoucí ze sankcí stanovených v nařízení xxxx/xxxx [FuelEU Maritime] (9) jsou přiděleny Inovačnímu fondu jako vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení, měla by Komise zajistit, aby byla věnována náležitá pozornost podpoře inovačních projektů zaměřených na urychlení vývoje a zavádění obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v odvětví námořní dopravy podle čl. 21 odst. 1 nařízení xxxx/xxxx [FuelEU Maritime]. Aby bylo zajištěno, že v rámci této rozšířené působnosti bude k dispozici dostatečné množství finančních prostředků na inovace, měl by být Inovační fond doplněn o 50 milionů povolenek, které by pocházely částečně z povolenek, které by jinak mohly být vydraženy, a částečně z povolenek, které by jinak mohly být přiděleny bezplatně, a to v souladu se stávajícím podílem finančních prostředků poskytovaných z jednotlivých zdrojů do Inovačního fondu. | Oblast působnosti Inovačního fondu uvedeného v čl. 10a odst. 8 směrnice 2003/87/ES by měla být rozšířena na podporu inovací v oblasti nízkouhlíkových technologií a procesů, které se týkají spotřeby paliv v odvětvích budov a silniční dopravy
  , jakož i opatření zaměřených na snížení velkého množství emisí skleníkových plynů, jež nevycházejí z projektů, ani nejsou inovativní
  . Kromě toho by měl Inovační fond sloužit k podpoře investic do dekarbonizace odvětví námořní dopravy, včetně investic do udržitelných alternativních paliv, jako je vodík a čpavek, která jsou vyráběna z obnovitelných zdrojů, a dále do technologií pohonu s nulovými emisemi, jako jsou větrné technologie. Vzhledem k tomu, že výnosy plynoucí ze sankcí stanovených v nařízení xxxx/xxxx [FuelEU Maritime] (10) jsou přiděleny Inovačnímu fondu jako vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení, měla by Komise zajistit, aby byla věnována náležitá pozornost podpoře inovačních projektů zaměřených na urychlení vývoje a zavádění obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v odvětví námořní dopravy podle čl. 21 odst. 1 nařízení xxxx/xxxx [FuelEU Maritime]. Aby bylo zajištěno, že v rámci této rozšířené působnosti bude k dispozici dostatečné množství finančních prostředků na inovace
  a opatření
  , měl by být Inovační fond doplněn o 50 milionů povolenek, které by pocházely částečně z povolenek, které by jinak mohly být vydraženy, a částečně z povolenek, které by jinak mohly být přiděleny bezplatně, a to v souladu se stávajícím podílem finančních prostředků poskytovaných z jednotlivých zdrojů do Inovačního fondu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Oblast působnosti Inovačního fondu uvedeného v čl. 10a odst. 8 směrnice 2003/87/ES by měla být rozšířena na podporu inovací v oblasti nízkouhlíkových technologií a procesů, které se týkají spotřeby paliv v odvětvích budov a silniční dopravy. Kromě toho by měl Inovační fond sloužit k podpoře investic do dekarbonizace odvětví námořní dopravy, včetně investic do udržitelných alternativních paliv, jako je vodík a čpavek, která jsou vyráběna z obnovitelných zdrojů, a dále do technologií pohonu s nulovými emisemi, jako jsou větrné technologie. Vzhledem k tomu, že výnosy plynoucí ze sankcí stanovených v nařízení xxxx/xxxx [FuelEU Maritime] (9) jsou přiděleny Inovačnímu fondu jako vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení, měla by Komise zajistit, aby byla věnována náležitá pozornost podpoře inovačních projektů zaměřených na urychlení vývoje a zavádění obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v odvětví námořní dopravy podle čl. 21 odst. 1 nařízení xxxx/xxxx [FuelEU Maritime]. Aby bylo zajištěno, že v rámci této rozšířené působnosti bude k dispozici dostatečné množství finančních prostředků na inovace, měl by být Inovační fond doplněn o 50 milionů povolenek, které by pocházely částečně z povolenek, které by jinak mohly být vydraženy, a částečně z povolenek, které by jinak mohly být přiděleny bezplatně, a to v souladu se stávajícím podílem finančních prostředků poskytovaných z jednotlivých zdrojů do Inovačního fondu.

9

Oblast působnosti Inovačního fondu uvedeného v čl. 10a odst. 8 směrnice 2003/87/ES by měla být rozšířena na podporu inovací v oblasti nízkouhlíkových technologií a procesů, které se týkají spotřeby paliv v odvětvích budov a silniční dopravy
  , jakož i opatření zaměřených na snížení velkého množství emisí skleníkových plynů, jež nevycházejí z projektů, ani nejsou inovativní
  . Kromě toho by měl Inovační fond sloužit k podpoře investic do dekarbonizace odvětví námořní dopravy, včetně investic do udržitelných alternativních paliv, jako je vodík a čpavek, která jsou vyráběna z obnovitelných zdrojů, a dále do technologií pohonu s nulovými emisemi, jako jsou větrné technologie. Vzhledem k tomu, že výnosy plynoucí ze sankcí stanovených v nařízení xxxx/xxxx [FuelEU Maritime] (10) jsou přiděleny Inovačnímu fondu jako vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení, měla by Komise zajistit, aby byla věnována náležitá pozornost podpoře inovačních projektů zaměřených na urychlení vývoje a zavádění obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v odvětví námořní dopravy podle čl. 21 odst. 1 nařízení xxxx/xxxx [FuelEU Maritime]. Aby bylo zajištěno, že v rámci této rozšířené působnosti bude k dispozici dostatečné množství finančních prostředků na inovace
  a opatření
  , měl by být Inovační fond doplněn o 50 milionů povolenek, které by pocházely částečně z povolenek, které by jinak mohly být vydraženy, a částečně z povolenek, které by jinak mohly být přiděleny bezplatně, a to v souladu se stávajícím podílem finančních prostředků poskytovaných z jednotlivých zdrojů do Inovačního fondu.

, jakož i opatření zaměřených na snížení velkého množství emisí skleníkových plynů, jež nevycházejí z projektů, ani nejsou inovativní

10

a opatření

Odůvodnění

Odůvodnění

Inovační fond je jedním z hlavních zdrojů financování opatření v oblasti klimatu, je však omezen na inovativní technologie, zatímco hlavními překážkami dekarbonizace není jen nedostatek inovací. Cílem pozměňovacího návrhu je navrhnout rozšíření oblasti působnosti na dekarbonizační opatření, která již existují.

Pozměňovací návrh 8

Pozměňovací návrh 8

38. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Oblast působnosti Modernizačního fondu by měla být sladěna s nejnovějšími cíli Unie v oblasti klimatu zavedením povinnosti, aby investice byly v souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu a s cíli nařízení (EU) 2021/1119, a zrušením podpory veškerých investic souvisejících s fosilními palivy. Kromě toho by
  procento Modernizačního fondu, které je třeba věnovat prioritním investicím, mělo být zvýšeno na 80 %
  ; je třeba se zaměřit na energetickou účinnost coby prioritní oblast na straně poptávky a do oblasti působnosti prioritních investic by měla být zahrnuta i podpora domácností při řešení energetické chudoby,
  včetně
  venkovských a odlehlých
  oblastí
  . | Oblast působnosti Modernizačního fondu by měla být sladěna s nejnovějšími cíli Unie v oblasti klimatu zavedením povinnosti, aby investice byly v souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu a s cíli nařízení (EU) 2021/1119, a zrušením podpory veškerých investic souvisejících s fosilními palivy. Kromě toho by
  Modernizační fond měl být využíván pouze na prioritní investice
  ; je třeba se zaměřit na energetickou účinnost a 
  využití obnovitelných zdrojů
  coby prioritní oblast na straně poptávky a do oblasti působnosti prioritních investic by měla být zahrnuta i podpora
  zranitelných území a
   domácností při řešení energetické chudoby
  a chudoby v oblasti mobility
  ,
  zvláště v nejvzdálenějších regionech a ve
  venkovských a odlehlých
  oblastech
  .
  Stejně tak by Modernizační fond měl být zpřístupněn i regionům NUTS 3 v členských státech, jež se vyznačují jasnou vnitřní nerovnováhou, s cílem podpořit oživení a modernizaci energetiky. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Oblast působnosti Modernizačního fondu by měla být sladěna s nejnovějšími cíli Unie v oblasti klimatu zavedením povinnosti, aby investice byly v souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu a s cíli nařízení (EU) 2021/1119, a zrušením podpory veškerých investic souvisejících s fosilními palivy. Kromě toho by
  procento Modernizačního fondu, které je třeba věnovat prioritním investicím, mělo být zvýšeno na 80 %
  ; je třeba se zaměřit na energetickou účinnost coby prioritní oblast na straně poptávky a do oblasti působnosti prioritních investic by měla být zahrnuta i podpora domácností při řešení energetické chudoby,
  včetně
  venkovských a odlehlých
  oblastí
  .

procento Modernizačního fondu, které je třeba věnovat prioritním investicím, mělo být zvýšeno na 80 %

včetně

oblastí

Oblast působnosti Modernizačního fondu by měla být sladěna s nejnovějšími cíli Unie v oblasti klimatu zavedením povinnosti, aby investice byly v souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu a s cíli nařízení (EU) 2021/1119, a zrušením podpory veškerých investic souvisejících s fosilními palivy. Kromě toho by
  Modernizační fond měl být využíván pouze na prioritní investice
  ; je třeba se zaměřit na energetickou účinnost a 
  využití obnovitelných zdrojů
  coby prioritní oblast na straně poptávky a do oblasti působnosti prioritních investic by měla být zahrnuta i podpora
  zranitelných území a
   domácností při řešení energetické chudoby
  a chudoby v oblasti mobility
  ,
  zvláště v nejvzdálenějších regionech a ve
  venkovských a odlehlých
  oblastech
  .
  Stejně tak by Modernizační fond měl být zpřístupněn i regionům NUTS 3 v členských státech, jež se vyznačují jasnou vnitřní nerovnováhou, s cílem podpořit oživení a modernizaci energetiky.

Modernizační fond měl být využíván pouze na prioritní investice

využití obnovitelných zdrojů

zranitelných území a

a chudoby v oblasti mobility

zvláště v nejvzdálenějších regionech a ve

oblastech

Stejně tak by Modernizační fond měl být zpřístupněn i regionům NUTS 3 v členských státech, jež se vyznačují jasnou vnitřní nerovnováhou, s cílem podpořit oživení a modernizaci energetiky.

Pozměňovací návrh 9

Pozměňovací návrh 9

43. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Sdělení Komise Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 (11) zdůraznilo, jak velkou výzvou je snížení emisí v odvětvích silniční dopravy a budov. Komise proto oznámila, že další rozšíření obchodování s emisemi by se mohlo vztahovat i na emise ze silniční dopravy a budov. Obchodování s emisemi pro tato dvě nová odvětví by bylo zavedeno prostřednictvím samostatného, avšak ne zcela izolovaného obchodování s emisemi. Tím by se zabránilo narušení dobře fungujícího obchodování s emisemi v odvětvích stacionárních zařízení a letectví. Nový systém je doprovázen doplňkovými politikami a opatřeními, které představují ochranu proti nepřiměřeným cenovým dopadům, formují očekávání účastníků trhu a jejichž cílem je signál o ceně uhlíku pro celé hospodářství. Dosavadní zkušenosti ukázaly, že rozvoj nového trhu vyžaduje vytvoření účinného systému monitorování, vykazování a ověřování. S cílem zajistit synergii a soudržnost se stávající infrastrukturou Unie pro systém EU ETS vztahující se na emise ze stacionárních zařízení a letectví je vhodné zavést obchodování s emisemi pro odvětví silniční dopravy a budov změnou směrnice 2003/87/ES. | Sdělení Komise Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 (12) zdůraznilo, jak velkou výzvou je snížení emisí v odvětvích silniční dopravy a budov. Komise proto oznámila, že další rozšíření obchodování s emisemi by se mohlo vztahovat i na emise ze silniční dopravy a budov. Obchodování s emisemi pro tato dvě nová odvětví by bylo zavedeno prostřednictvím samostatného, avšak ne zcela izolovaného obchodování s emisemi. Tím by se zabránilo narušení dobře fungujícího obchodování s emisemi v odvětvích stacionárních zařízení a letectví.
  Vzhledem k tomu, že místní a regionální orgány mají na tato odvětví z hlediska svých pravomocí největší dopad, by měly být zapojeny do navrhování tohoto nového systému ETS. Část výnosů z nového systému obchodování s emisemi bude přidělena místním a regionálním orgánům coby úrovním správy, které jsou nejvíce dotčeny.
  Nový systém je doprovázen doplňkovými politikami a opatřeními, které představují ochranu proti nepřiměřeným cenovým dopadům
  zejména na zranitelné domácnosti, mikropodniky, malé podniky a uživatele mobility, a to i ve venkovských a odlehlých oblastech
  , formují očekávání účastníků trhu a jejichž cílem je signál o ceně uhlíku pro celé hospodářství. Dosavadní zkušenosti ukázaly, že rozvoj nového trhu vyžaduje vytvoření účinného systému monitorování, vykazování a ověřování. S cílem zajistit synergii a soudržnost se stávající infrastrukturou Unie pro systém EU ETS vztahující se na emise ze stacionárních zařízení a letectví je vhodné zavést obchodování s emisemi pro odvětví silniční dopravy a budov změnou směrnice 2003/87/ES
  , v souladu s balíčkem „Fit for 55“ a případně s předpisy, jež by se na tato odvětví vztahovaly mimo systém ETS
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Sdělení Komise Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 (11) zdůraznilo, jak velkou výzvou je snížení emisí v odvětvích silniční dopravy a budov. Komise proto oznámila, že další rozšíření obchodování s emisemi by se mohlo vztahovat i na emise ze silniční dopravy a budov. Obchodování s emisemi pro tato dvě nová odvětví by bylo zavedeno prostřednictvím samostatného, avšak ne zcela izolovaného obchodování s emisemi. Tím by se zabránilo narušení dobře fungujícího obchodování s emisemi v odvětvích stacionárních zařízení a letectví. Nový systém je doprovázen doplňkovými politikami a opatřeními, které představují ochranu proti nepřiměřeným cenovým dopadům, formují očekávání účastníků trhu a jejichž cílem je signál o ceně uhlíku pro celé hospodářství. Dosavadní zkušenosti ukázaly, že rozvoj nového trhu vyžaduje vytvoření účinného systému monitorování, vykazování a ověřování. S cílem zajistit synergii a soudržnost se stávající infrastrukturou Unie pro systém EU ETS vztahující se na emise ze stacionárních zařízení a letectví je vhodné zavést obchodování s emisemi pro odvětví silniční dopravy a budov změnou směrnice 2003/87/ES.

11

Sdělení Komise Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 (12) zdůraznilo, jak velkou výzvou je snížení emisí v odvětvích silniční dopravy a budov. Komise proto oznámila, že další rozšíření obchodování s emisemi by se mohlo vztahovat i na emise ze silniční dopravy a budov. Obchodování s emisemi pro tato dvě nová odvětví by bylo zavedeno prostřednictvím samostatného, avšak ne zcela izolovaného obchodování s emisemi. Tím by se zabránilo narušení dobře fungujícího obchodování s emisemi v odvětvích stacionárních zařízení a letectví.
  Vzhledem k tomu, že místní a regionální orgány mají na tato odvětví z hlediska svých pravomocí největší dopad, by měly být zapojeny do navrhování tohoto nového systému ETS. Část výnosů z nového systému obchodování s emisemi bude přidělena místním a regionálním orgánům coby úrovním správy, které jsou nejvíce dotčeny.
  Nový systém je doprovázen doplňkovými politikami a opatřeními, které představují ochranu proti nepřiměřeným cenovým dopadům
  zejména na zranitelné domácnosti, mikropodniky, malé podniky a uživatele mobility, a to i ve venkovských a odlehlých oblastech
  , formují očekávání účastníků trhu a jejichž cílem je signál o ceně uhlíku pro celé hospodářství. Dosavadní zkušenosti ukázaly, že rozvoj nového trhu vyžaduje vytvoření účinného systému monitorování, vykazování a ověřování. S cílem zajistit synergii a soudržnost se stávající infrastrukturou Unie pro systém EU ETS vztahující se na emise ze stacionárních zařízení a letectví je vhodné zavést obchodování s emisemi pro odvětví silniční dopravy a budov změnou směrnice 2003/87/ES
  , v souladu s balíčkem „Fit for 55“ a případně s předpisy, jež by se na tato odvětví vztahovaly mimo systém ETS
  .

12

Vzhledem k tomu, že místní a regionální orgány mají na tato odvětví z hlediska svých pravomocí největší dopad, by měly být zapojeny do navrhování tohoto nového systému ETS. Část výnosů z nového systému obchodování s emisemi bude přidělena místním a regionálním orgánům coby úrovním správy, které jsou nejvíce dotčeny.

zejména na zranitelné domácnosti, mikropodniky, malé podniky a uživatele mobility, a to i ve venkovských a odlehlých oblastech

, v souladu s balíčkem „Fit for 55“ a případně s předpisy, jež by se na tato odvětví vztahovaly mimo systém ETS

Odůvodnění

Odůvodnění

Rozšíření systému ETS na odvětví silniční dopravy a budov má zásadní důsledky pro místní a regionální orgány. Místní a regionální orgány mají v těchto odvětvích významné pravomoci a v návrhu nového systému obchodování by měly být zohledněny.

Pozměňovací návrh 10

Pozměňovací návrh 10

51. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pravidla pro rozdělení dražebních podílů jsou velmi důležitá u veškerých výnosů z dražeb, které by připadly členským státům, zejména s ohledem na potřebu posílit schopnost členských států řešit sociální dopady signálu o ceně uhlíku v odvětvích budov a silniční dopravy. Bez ohledu na skutečnost, že tato dvě odvětví mají značně odlišné vlastnosti, je vhodné zavést společné distribuční pravidlo podobné tomu, které platí pro stacionární zařízení. Hlavní část povolenek by měla být rozdělena mezi všechny členské státy na základě průměrného rozdělení emisí v odvětvích, kde se obchodovalo s emisemi, v období 2016–2018. | Pravidla pro rozdělení dražebních podílů jsou velmi důležitá u veškerých výnosů z dražeb, které by připadly členským státům, zejména s ohledem na potřebu posílit schopnost členských států řešit sociální dopady signálu o ceně uhlíku v odvětvích budov a silniční dopravy. Bez ohledu na skutečnost, že tato dvě odvětví mají značně odlišné vlastnosti, je vhodné zavést společné distribuční pravidlo podobné tomu, které platí pro stacionární zařízení. Hlavní část povolenek by měla být rozdělena mezi všechny členské státy na základě průměrného rozdělení emisí v odvětvích, kde se obchodovalo s emisemi, v období 2016–2018.
  Každý členský stát by měl stanovit, jaký minimální procentuální podíl výnosů z prodeje v dražbě, který nebude nižší než 20 %, budou spravovat přímo místní a regionální orgány. Výnosy spravované místními a regionálními orgány by měly být použity výlučně na opatření zaměřená na zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, zejména pak ta, jež podporují transformaci energetiky a řeší rizika ohrožující nejzranitelnější území, domácnosti, mikropodniky, malé podniky a uživatele mobility. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pravidla pro rozdělení dražebních podílů jsou velmi důležitá u veškerých výnosů z dražeb, které by připadly členským státům, zejména s ohledem na potřebu posílit schopnost členských států řešit sociální dopady signálu o ceně uhlíku v odvětvích budov a silniční dopravy. Bez ohledu na skutečnost, že tato dvě odvětví mají značně odlišné vlastnosti, je vhodné zavést společné distribuční pravidlo podobné tomu, které platí pro stacionární zařízení. Hlavní část povolenek by měla být rozdělena mezi všechny členské státy na základě průměrného rozdělení emisí v odvětvích, kde se obchodovalo s emisemi, v období 2016–2018.

Pravidla pro rozdělení dražebních podílů jsou velmi důležitá u veškerých výnosů z dražeb, které by připadly členským státům, zejména s ohledem na potřebu posílit schopnost členských států řešit sociální dopady signálu o ceně uhlíku v odvětvích budov a silniční dopravy. Bez ohledu na skutečnost, že tato dvě odvětví mají značně odlišné vlastnosti, je vhodné zavést společné distribuční pravidlo podobné tomu, které platí pro stacionární zařízení. Hlavní část povolenek by měla být rozdělena mezi všechny členské státy na základě průměrného rozdělení emisí v odvětvích, kde se obchodovalo s emisemi, v období 2016–2018.
  Každý členský stát by měl stanovit, jaký minimální procentuální podíl výnosů z prodeje v dražbě, který nebude nižší než 20 %, budou spravovat přímo místní a regionální orgány. Výnosy spravované místními a regionálními orgány by měly být použity výlučně na opatření zaměřená na zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, zejména pak ta, jež podporují transformaci energetiky a řeší rizika ohrožující nejzranitelnější území, domácnosti, mikropodniky, malé podniky a uživatele mobility.

Každý členský stát by měl stanovit, jaký minimální procentuální podíl výnosů z prodeje v dražbě, který nebude nižší než 20 %, budou spravovat přímo místní a regionální orgány. Výnosy spravované místními a regionálními orgány by měly být použity výlučně na opatření zaměřená na zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, zejména pak ta, jež podporují transformaci energetiky a řeší rizika ohrožující nejzranitelnější území, domácnosti, mikropodniky, malé podniky a uživatele mobility.

Odůvodnění

Odůvodnění

Vzhledem k rozmanitosti evropských území ze zeměpisného, sociálního a hospodářského hlediska právě místní a regionální orgány nejlépe dohlédnou na to, aby transformace nenarušila územní soudržnost Evropy ani neohrozila nejzranitelnější domácnosti.

Pozměňovací návrh 11

Pozměňovací návrh 11

52. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Zavedení ceny uhlíku v silniční dopravě a v odvětví budov by mělo být doprovázeno účinnou sociální kompenzací, zejména s ohledem na již existující úroveň energetické chudoby. V roce 2018 přibližně 34 milionů Evropanů uvedlo, že není schopno udržet svůj domov dostatečně vytopený, a v celoevropském průzkumu z roku 2019 (13)6,9  % obyvatel Unie uvedlo, že si nemůže dovolit doma dostatečně topit. V zájmu dosažení účinné sociální a distribuční kompenzace by členské státy měly mít povinnost vynakládat výnosy z dražeb na účely související s klimatem a energetikou, které již byly stanoveny pro stávající obchodování s emisemi, ale také na opatření doplněná konkrétně s cílem řešit související problémy v nových odvětvích silniční dopravy a budov, včetně souvisejících politických opatření podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (14). Výnosy z dražeb by měly být použity k řešení sociálních aspektů obchodování s emisemi v nových odvětvích se zvláštním důrazem na zranitelné domácnosti, mikropodniky a uživatele
  dopravy
  . V tomto duchu poskytne nový Sociální fond pro klimatická opatření členským státům zvláštní finanční prostředky na podporu evropských občanů, kteří jsou nejvíce postiženi nebo ohroženi energetickou chudobou nebo chudobou v oblasti mobility. Tento fond podpoří spravedlnost a solidaritu mezi členskými státy navzájem i v rámci jednotlivých členských států a zároveň zmírní riziko energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility během této transformace. Bude vycházet ze stávajících mechanismů solidarity a doplňovat je. Zdroje tohoto nového fondu budou v období 2026–2032 v 
  zásadě ve
  výši 25 % očekávaných výnosů z nového obchodování s emisemi a budou se čerpat na základě sociálních plánů v oblasti klimatu, které by členské státy měly předkládat podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 20.../nn (15). Dále by
  měl
  každý členský stát využít své výnosy z dražeb mimo jiné k financování části nákladů svých sociálních plánů v oblasti klimatu. | Zavedení ceny uhlíku v silniční dopravě a v odvětví budov by mělo být doprovázeno účinnou sociální kompenzací, zejména s ohledem na již existující úroveň energetické chudoby. V roce 2018 přibližně 34 milionů Evropanů uvedlo, že není schopno udržet svůj domov dostatečně vytopený, a v celoevropském průzkumu z roku 2019 (16)6,9  % obyvatel Unie uvedlo, že si nemůže dovolit doma dostatečně topit
  , přičemž určité regiony jsou kvůli chudobě nuceny využívat k vytápění zdroje energie s nízkou účinností
  . V zájmu dosažení účinné sociální a distribuční kompenzace by členské státy
  a místní a regionální orgány
  měly mít povinnost vynakládat výnosy z dražeb na účely související s klimatem a energetikou, které již byly stanoveny pro stávající obchodování s emisemi, ale také na opatření doplněná konkrétně s cílem řešit související problémy v nových odvětvích silniční dopravy a budov, včetně souvisejících politických opatření podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (17). Výnosy z dražeb by měly být použity
  i
   k řešení sociálních aspektů obchodování s emisemi v nových odvětvích se zvláštním důrazem na zranitelné domácnosti, mikropodniky
  , malé podniky
  a uživatele
  mobility
  . V tomto duchu poskytne nový Sociální fond pro klimatická opatření členským státům
  a místním a regionálním orgánům
  zvláštní finanční prostředky na podporu evropských občanů, kteří jsou nejvíce postiženi nebo ohroženi energetickou chudobou nebo chudobou v oblasti mobility. Tento fond podpoří spravedlnost a solidaritu mezi členskými státy navzájem i v rámci jednotlivých členských států a zároveň zmírní riziko energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility během této transformace. Bude vycházet ze stávajících mechanismů solidarity a doplňovat je. Zdroje tohoto nového fondu budou v období 2026–2032 v zásadě v 
  minimální
  výši 25 % očekávaných výnosů z nového obchodování s emisemi a budou se čerpat na základě sociálních plánů v oblasti klimatu, které by členské státy měly předkládat podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 20.../nn (18)

  Pokud se příjmy vlivem ceny uhlíku zvýší nad očekávanou úroveň, bude odpovídajícím způsobem navýšeno finanční krytí Sociálního fondu pro klimatická opatření. Každý členský stát by měl pro finanční krytí Sociálního fondu pro klimatická opatření, jež bude mít k dispozici, stanovit, jaký minimální procentuální podíl, který nebude nižší než 35 %, budou


  spravovat přímo místní a regionální orgány.
  Dále by každý členský stát
  a místní a regionální orgány měly
  využít své výnosy z dražeb mimo jiné k financování části nákladů svých sociálních plánů v oblasti klimatu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Zavedení ceny uhlíku v silniční dopravě a v odvětví budov by mělo být doprovázeno účinnou sociální kompenzací, zejména s ohledem na již existující úroveň energetické chudoby. V roce 2018 přibližně 34 milionů Evropanů uvedlo, že není schopno udržet svůj domov dostatečně vytopený, a v celoevropském průzkumu z roku 2019 (13)6,9  % obyvatel Unie uvedlo, že si nemůže dovolit doma dostatečně topit. V zájmu dosažení účinné sociální a distribuční kompenzace by členské státy měly mít povinnost vynakládat výnosy z dražeb na účely související s klimatem a energetikou, které již byly stanoveny pro stávající obchodování s emisemi, ale také na opatření doplněná konkrétně s cílem řešit související problémy v nových odvětvích silniční dopravy a budov, včetně souvisejících politických opatření podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (14). Výnosy z dražeb by měly být použity k řešení sociálních aspektů obchodování s emisemi v nových odvětvích se zvláštním důrazem na zranitelné domácnosti, mikropodniky a uživatele
  dopravy
  . V tomto duchu poskytne nový Sociální fond pro klimatická opatření členským státům zvláštní finanční prostředky na podporu evropských občanů, kteří jsou nejvíce postiženi nebo ohroženi energetickou chudobou nebo chudobou v oblasti mobility. Tento fond podpoří spravedlnost a solidaritu mezi členskými státy navzájem i v rámci jednotlivých členských států a zároveň zmírní riziko energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility během této transformace. Bude vycházet ze stávajících mechanismů solidarity a doplňovat je. Zdroje tohoto nového fondu budou v období 2026–2032 v 
  zásadě ve
  výši 25 % očekávaných výnosů z nového obchodování s emisemi a budou se čerpat na základě sociálních plánů v oblasti klimatu, které by členské státy měly předkládat podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 20.../nn (15). Dále by
  měl
  každý členský stát využít své výnosy z dražeb mimo jiné k financování části nákladů svých sociálních plánů v oblasti klimatu.

13

14

dopravy

zásadě ve

15

měl

Zavedení ceny uhlíku v silniční dopravě a v odvětví budov by mělo být doprovázeno účinnou sociální kompenzací, zejména s ohledem na již existující úroveň energetické chudoby. V roce 2018 přibližně 34 milionů Evropanů uvedlo, že není schopno udržet svůj domov dostatečně vytopený, a v celoevropském průzkumu z roku 2019 (16)6,9  % obyvatel Unie uvedlo, že si nemůže dovolit doma dostatečně topit
  , přičemž určité regiony jsou kvůli chudobě nuceny využívat k vytápění zdroje energie s nízkou účinností
  . V zájmu dosažení účinné sociální a distribuční kompenzace by členské státy
  a místní a regionální orgány
  měly mít povinnost vynakládat výnosy z dražeb na účely související s klimatem a energetikou, které již byly stanoveny pro stávající obchodování s emisemi, ale také na opatření doplněná konkrétně s cílem řešit související problémy v nových odvětvích silniční dopravy a budov, včetně souvisejících politických opatření podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (17). Výnosy z dražeb by měly být použity
  i
   k řešení sociálních aspektů obchodování s emisemi v nových odvětvích se zvláštním důrazem na zranitelné domácnosti, mikropodniky
  , malé podniky
  a uživatele
  mobility
  . V tomto duchu poskytne nový Sociální fond pro klimatická opatření členským státům
  a místním a regionálním orgánům
  zvláštní finanční prostředky na podporu evropských občanů, kteří jsou nejvíce postiženi nebo ohroženi energetickou chudobou nebo chudobou v oblasti mobility. Tento fond podpoří spravedlnost a solidaritu mezi členskými státy navzájem i v rámci jednotlivých členských států a zároveň zmírní riziko energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility během této transformace. Bude vycházet ze stávajících mechanismů solidarity a doplňovat je. Zdroje tohoto nového fondu budou v období 2026–2032 v zásadě v 
  minimální
  výši 25 % očekávaných výnosů z nového obchodování s emisemi a budou se čerpat na základě sociálních plánů v oblasti klimatu, které by členské státy měly předkládat podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 20.../nn (18)

  Pokud se příjmy vlivem ceny uhlíku zvýší nad očekávanou úroveň, bude odpovídajícím způsobem navýšeno finanční krytí Sociálního fondu pro klimatická opatření. Každý členský stát by měl pro finanční krytí Sociálního fondu pro klimatická opatření, jež bude mít k dispozici, stanovit, jaký minimální procentuální podíl, který nebude nižší než 35 %, budou


  spravovat přímo místní a regionální orgány.
  Dále by každý členský stát
  a místní a regionální orgány měly
  využít své výnosy z dražeb mimo jiné k financování části nákladů svých sociálních plánů v oblasti klimatu.

16

, přičemž určité regiony jsou kvůli chudobě nuceny využívat k vytápění zdroje energie s nízkou účinností

a místní a regionální orgány

17

i

, malé podniky

mobility

a místním a regionálním orgánům

minimální

18

Pokud se příjmy vlivem ceny uhlíku zvýší nad očekávanou úroveň, bude odpovídajícím způsobem navýšeno finanční krytí Sociálního fondu pro klimatická opatření. Každý členský stát by měl pro finanční krytí Sociálního fondu pro klimatická opatření, jež bude mít k dispozici, stanovit, jaký minimální procentuální podíl, který nebude nižší než 35 %, budou

spravovat přímo místní a regionální orgány.

a místní a regionální orgány měly

Odůvodnění

Odůvodnění

Místní a regionální orgány mají nejlepší předpoklady k řešení těchto otázek, proto by prostředky z fondu měly být zpřístupněny i jim.

Pozměňovací návrh 12

Pozměňovací návrh 12

54. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Inovace a vývoj nových nízkouhlíkových technologií v odvětvích budov a silniční dopravy mají zásadní význam pro zajištění nákladově efektivního příspěvku těchto odvětví k očekávanému snížení emisí. Na podporu nákladově efektivního snižování emisí by měl Inovační fond získat 150 milionů povolenek z obchodování s emisemi v odvětvích budov a silniční dopravy. | Inovace a vývoj nových nízkouhlíkových technologií
  a opatření
  v odvětvích budov a silniční dopravy mají zásadní význam pro zajištění nákladově efektivního příspěvku těchto odvětví k očekávanému snížení emisí. Na podporu nákladově efektivního
  a sociálně a environmentálně odpovědného
  snižování emisí by měl Inovační fond získat 150 milionů povolenek z obchodování s emisemi v odvětvích budov a silniční dopravy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Inovace a vývoj nových nízkouhlíkových technologií v odvětvích budov a silniční dopravy mají zásadní význam pro zajištění nákladově efektivního příspěvku těchto odvětví k očekávanému snížení emisí. Na podporu nákladově efektivního snižování emisí by měl Inovační fond získat 150 milionů povolenek z obchodování s emisemi v odvětvích budov a silniční dopravy.

Inovace a vývoj nových nízkouhlíkových technologií
  a opatření
  v odvětvích budov a silniční dopravy mají zásadní význam pro zajištění nákladově efektivního příspěvku těchto odvětví k očekávanému snížení emisí. Na podporu nákladově efektivního
  a sociálně a environmentálně odpovědného
  snižování emisí by měl Inovační fond získat 150 milionů povolenek z obchodování s emisemi v odvětvích budov a silniční dopravy.

a opatření

a sociálně a environmentálně odpovědného

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 13

Pozměňovací návrh 13

58. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komise by měla sledovat obchodování s emisemi v odvětvích budov a silniční dopravy, včetně míry sbližování cen se stávajícím systémem obchodování s emisemi, a v případě potřeby by měl být Evropskému parlamentu a Radě navržen přezkum s cílem zlepšit účinnost, správu a praktické obchodování s emisemi v těchto odvětvích na základě získaných poznatků a zvýšeném sbližování cen. Komisi by měla být uložena povinnost předložit první zprávu o těchto záležitostech nejpozději do 1. ledna 2028. | Komise by měla sledovat obchodování s emisemi v odvětvích budov a silniční dopravy, včetně míry sbližování cen se stávajícím systémem obchodování s emisemi, a v případě potřeby by měl být Evropskému parlamentu a Radě navržen přezkum s cílem zlepšit účinnost, správu a praktické obchodování s emisemi v těchto odvětvích na základě získaných poznatků a zvýšeném sbližování cen. Komisi by měla být uložena povinnost předložit první zprávu o těchto záležitostech nejpozději do 1. ledna 2028.
  Zprávě by mělo předcházet období konzultací od 1. září 2027 do 31. října 2027. V jeho průběhu by měla být provedena cílená konzultace místních a regionálních orgánů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Komise by měla sledovat obchodování s emisemi v odvětvích budov a silniční dopravy, včetně míry sbližování cen se stávajícím systémem obchodování s emisemi, a v případě potřeby by měl být Evropskému parlamentu a Radě navržen přezkum s cílem zlepšit účinnost, správu a praktické obchodování s emisemi v těchto odvětvích na základě získaných poznatků a zvýšeném sbližování cen. Komisi by měla být uložena povinnost předložit první zprávu o těchto záležitostech nejpozději do 1. ledna 2028.

Komise by měla sledovat obchodování s emisemi v odvětvích budov a silniční dopravy, včetně míry sbližování cen se stávajícím systémem obchodování s emisemi, a v případě potřeby by měl být Evropskému parlamentu a Radě navržen přezkum s cílem zlepšit účinnost, správu a praktické obchodování s emisemi v těchto odvětvích na základě získaných poznatků a zvýšeném sbližování cen. Komisi by měla být uložena povinnost předložit první zprávu o těchto záležitostech nejpozději do 1. ledna 2028.
  Zprávě by mělo předcházet období konzultací od 1. září 2027 do 31. října 2027. V jeho průběhu by měla být provedena cílená konzultace místních a regionálních orgánů.

Zprávě by mělo předcházet období konzultací od 1. září 2027 do 31. října 2027. V jeho průběhu by měla být provedena cílená konzultace místních a regionálních orgánů.

Odůvodnění

Odůvodnění

Místní a regionální orgány mají významné pravomoci v odvětvích silniční dopravy a budov a při posuzování účinnosti nového systému pro obchodování s emisemi a přípravě zprávy o ní by měly být konzultovány.

Pozměňovací návrh 14

Pozměňovací návrh 14

Čl. 1 bod 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2) | Článek 3 se mění takto: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2)

Článek 3 se mění takto:

| 2) | Článek 3 se mění takto: |
| --- | --- |

2)

Článek 3 se mění takto:

| a) | písmeno b) se nahrazuje tímto:
  „b) ‚emisemi‘ se rozumí uvolňování skleníkových plynů ze zdrojů v zařízení nebo uvolňování plynů z letadla vykonávajícího činnost v oblasti letectví uvedenou v příloze I nebo z lodí vykonávajících činnost námořní dopravy uvedenou v příloze I určených ve vztahu k této činnosti, nebo uvolňování skleníkových plynů odpovídající činnosti uvedené v příloze III;“ |
| --- | --- |

a)

písmeno b) se nahrazuje tímto:

„b) ‚emisemi‘ se rozumí uvolňování skleníkových plynů ze zdrojů v zařízení nebo uvolňování plynů z letadla vykonávajícího činnost v oblasti letectví uvedenou v příloze I nebo z lodí vykonávajících činnost námořní dopravy uvedenou v příloze I určených ve vztahu k této činnosti, nebo uvolňování skleníkových plynů odpovídající činnosti uvedené v příloze III;“

| a) | písmeno b) se nahrazuje tímto:
  „b) ‚emisemi‘ se rozumí uvolňování skleníkových plynů ze zdrojů v zařízení nebo uvolňování plynů z letadla vykonávajícího činnost v oblasti letectví uvedenou v příloze I nebo z lodí vykonávajících činnost námořní dopravy uvedenou v příloze I určených ve vztahu k této činnosti, nebo uvolňování skleníkových plynů odpovídající činnosti uvedené v příloze III;“ |
| --- | --- |

a)

písmeno b) se nahrazuje tímto:

„b) ‚emisemi‘ se rozumí uvolňování skleníkových plynů ze zdrojů v zařízení nebo uvolňování plynů z letadla vykonávajícího činnost v oblasti letectví uvedenou v příloze I nebo z lodí vykonávajících činnost námořní dopravy uvedenou v příloze I určených ve vztahu k této činnosti, nebo uvolňování skleníkových plynů odpovídající činnosti uvedené v příloze III;“

| b) | písmeno d) se nahrazuje tímto:






  „d) | ‚povolením k vypouštění emisí skleníkových plynů‘ rozumí povolení vydané v souladu s články 5, 6 a 30b;“ |
| --- | --- | --- |

b)

písmeno d) se nahrazuje tímto:

„d)

‚povolením k vypouštění emisí skleníkových plynů‘ rozumí povolení vydané v souladu s články 5, 6 a 30b;“

| b) | písmeno d) se nahrazuje tímto:






  „d) | ‚povolením k vypouštění emisí skleníkových plynů‘ rozumí povolení vydané v souladu s články 5, 6 a 30b;“ |
| --- | --- | --- |

b)

písmeno d) se nahrazuje tímto:

„d)

‚povolením k vypouštění emisí skleníkových plynů‘ rozumí povolení vydané v souladu s články 5, 6 a 30b;“

| c) | písmeno u) se zrušuje; |
| --- | --- |

c)

písmeno u) se zrušuje;

| c) | písmeno u) se zrušuje; |
| --- | --- |

c)

písmeno u) se zrušuje;

| d) | doplňují se nová písmena v) až z), která znějí:






  „v) | rejdařskou společností“ se rozumí majitel lodi nebo jakákoli jiná organizace nebo osoba, jako je správce nebo nájemce v nájmu typu ‚bareboat charterer‘, která od vlastníka lodi převzala odpovědnost za provoz lodi a která se při převzetí této odpovědnosti dohodla na převzetí všech povinností a odpovědností uložených Mezinárodním předpisem pro řízení bezpečnosti lodí a pro zabránění znečištění stanovených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006(*);“; |
| --- | --- | --- |

d)

doplňují se nová písmena v) až z), která znějí:

„v)

rejdařskou společností“ se rozumí majitel lodi nebo jakákoli jiná organizace nebo osoba, jako je správce nebo nájemce v nájmu typu ‚bareboat charterer‘, která od vlastníka lodi převzala odpovědnost za provoz lodi a která se při převzetí této odpovědnosti dohodla na převzetí všech povinností a odpovědností uložených Mezinárodním předpisem pro řízení bezpečnosti lodí a pro zabránění znečištění stanovených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006(*);“;

| d) | doplňují se nová písmena v) až z), která znějí:






  „v) | rejdařskou společností“ se rozumí majitel lodi nebo jakákoli jiná organizace nebo osoba, jako je správce nebo nájemce v nájmu typu ‚bareboat charterer‘, která od vlastníka lodi převzala odpovědnost za provoz lodi a která se při převzetí této odpovědnosti dohodla na převzetí všech povinností a odpovědností uložených Mezinárodním předpisem pro řízení bezpečnosti lodí a pro zabránění znečištění stanovených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006(*);“ |
| --- | --- | --- |

d)

doplňují se nová písmena v) až z), která znějí:

„v)

rejdařskou společností“ se rozumí majitel lodi nebo jakákoli jiná organizace nebo osoba, jako je správce nebo nájemce v nájmu typu ‚bareboat charterer‘, která od vlastníka lodi převzala odpovědnost za provoz lodi a která se při převzetí této odpovědnosti dohodla na převzetí všech povinností a odpovědností uložených Mezinárodním předpisem pro řízení bezpečnosti lodí a pro zabránění znečištění stanovených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006(*);“

| „aa) | ‚přístavem určení‘ se rozumí přístav, v němž loď zastaví, aby naložila či vyložila náklad nebo aby se mohli vylodit či nalodit cestující; pro účely této směrnice jsou tedy vyloučeny zastávky, jejichž jediným účelem je doplnění paliva, získání čerstvých zásob, vystřídání posádky, přemístění do suchého doku nebo provedení oprav lodě nebo vybavení, zastávky v přístavu z důvodu, že loď potřebuje pomoc nebo je v tísni, a rovněž překládky z lodě na loď prováděné mimo přístavy, zastávky v překládkovém přístavu sousední země, která není členem EU, a zastávky, jejichž jediným účelem je nalezení útočiště před nepříznivým počasím nebo které jsou nutné z důvodu pátracích a záchranných činností;“; |
| --- | --- |

„aa)

„aa)

‚přístavem určení‘ se rozumí přístav, v němž loď zastaví, aby naložila či vyložila náklad nebo aby se mohli vylodit či nalodit cestující; pro účely této směrnice jsou tedy vyloučeny zastávky, jejichž jediným účelem je doplnění paliva, získání čerstvých zásob, vystřídání posádky, přemístění do suchého doku nebo provedení oprav lodě nebo vybavení, zastávky v přístavu z důvodu, že loď potřebuje pomoc nebo je v tísni, a rovněž překládky z lodě na loď prováděné mimo přístavy, zastávky v překládkovém přístavu sousední země, která není členem EU, a zastávky, jejichž jediným účelem je nalezení útočiště před nepříznivým počasím nebo které jsou nutné z důvodu pátracích a záchranných činností;“;

‚přístavem určení‘ se rozumí přístav, v němž loď zastaví, aby naložila či vyložila náklad nebo aby se mohli vylodit či nalodit cestující; pro účely této směrnice jsou tedy vyloučeny zastávky, jejichž jediným účelem je doplnění paliva, získání čerstvých zásob, vystřídání posádky, přemístění do suchého doku nebo provedení oprav lodě nebo vybavení, zastávky v přístavu z důvodu, že loď potřebuje pomoc nebo je v tísni, a rovněž překládky z lodě na loď prováděné mimo přístavy, zastávky v překládkovém přístavu sousední země, která není členem EU, a zastávky, jejichž jediným účelem je nalezení útočiště před nepříznivým počasím nebo které jsou nutné z důvodu pátracích a záchranných činností;“;

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem změny definice „přístavu určení“ je zajistit, že lodě plující po trasách propojujících evropské přístavy s Asií nebo Amerikou, které se na cestě zastavují v evropských přístavech, nezískají žádnou výhodu tím, že tyto operace přemístí do přístavů nacházejících se v sousedních zemích mimo EU.

Pozměňovací návrh 15

Pozměňovací návrh 15

Čl. 1 bod 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Působnost na činnosti námořní dopravy | Působnost na činnosti námořní dopravy |
| 1.   Přidělování povolenek a uplatnění požadavků na vyřazení v souvislosti s činnostmi námořní dopravy se vztahují na padesát procent (50 %) emisí z lodí plavících se z přístavu, který spadá do jurisdikce členského státu, do přístavu mimo jurisdikci členského státu, padesát procent (50 %) emisí z lodí plavících se z přístavu mimo jurisdikci členského státu do přístavu spadajícího do jurisdikce členského státu, sto procent (100 %) emisí z lodí plavících se z přístavu spadajícího do jurisdikce členského státu do přístavu spadajícího do jurisdikce členského státu a sto procent (100 %) emisí z lodí v kotvišti v přístavu spadajícím do jurisdikce členského státu. | 1.   Přidělování povolenek a uplatnění požadavků na vyřazení v souvislosti s činnostmi námořní dopravy se vztahují na padesát procent (50 %) emisí z lodí plavících se z přístavu, který spadá do jurisdikce členského státu, do přístavu mimo jurisdikci členského státu, padesát procent (50 %) emisí z lodí plavících se z přístavu mimo jurisdikci členského státu do přístavu spadajícího do jurisdikce členského státu, sto procent (100 %) emisí z lodí plavících se z přístavu spadajícího do jurisdikce členského státu do přístavu spadajícího do jurisdikce členského státu a sto procent (100 %) emisí z lodí v kotvišti v přístavu spadajícím do jurisdikce členského státu. |
| | Přidělování povolenek a uplatnění požadavků na vyřazení v souvislosti s činnostmi námořní dopravy se v následujících případech bude řídit následujícími pravidly: |
| | a) | v případě lodí, které v rámci svých plaveb budou vyplouvat z přístavu, který spadá do jurisdikce členského státu, a připlouvat do přístavu mimo jurisdikci některého z členských států, nebo lodí, které v rámci svých plaveb budou vyplouvat z přístavu mimo jurisdikci některého z členských států a připlouvat do přístavu v jurisdikci členského státu, se zastávkou v blízkém překládkovém přístavu mimo jurisdikci některého z členských států: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Působnost na činnosti námořní dopravy

Působnost na činnosti námořní dopravy

Působnost na činnosti námořní dopravy

Působnost na činnosti námořní dopravy

1.   Přidělování povolenek a uplatnění požadavků na vyřazení v souvislosti s činnostmi námořní dopravy se vztahují na padesát procent (50 %) emisí z lodí plavících se z přístavu, který spadá do jurisdikce členského státu, do přístavu mimo jurisdikci členského státu, padesát procent (50 %) emisí z lodí plavících se z přístavu mimo jurisdikci členského státu do přístavu spadajícího do jurisdikce členského státu, sto procent (100 %) emisí z lodí plavících se z přístavu spadajícího do jurisdikce členského státu do přístavu spadajícího do jurisdikce členského státu a sto procent (100 %) emisí z lodí v kotvišti v přístavu spadajícím do jurisdikce členského státu.

1.   Přidělování povolenek a uplatnění požadavků na vyřazení v souvislosti s činnostmi námořní dopravy se vztahují na padesát procent (50 %) emisí z lodí plavících se z přístavu, který spadá do jurisdikce členského státu, do přístavu mimo jurisdikci členského státu, padesát procent (50 %) emisí z lodí plavících se z přístavu mimo jurisdikci členského státu do přístavu spadajícího do jurisdikce členského státu, sto procent (100 %) emisí z lodí plavících se z přístavu spadajícího do jurisdikce členského státu do přístavu spadajícího do jurisdikce členského státu a sto procent (100 %) emisí z lodí v kotvišti v přístavu spadajícím do jurisdikce členského státu.

Přidělování povolenek a uplatnění požadavků na vyřazení v souvislosti s činnostmi námořní dopravy se v následujících případech bude řídit následujícími pravidly:

Přidělování povolenek a uplatnění požadavků na vyřazení v souvislosti s činnostmi námořní dopravy se v následujících případech bude řídit následujícími pravidly:

a)

a)

v případě lodí, které v rámci svých plaveb budou vyplouvat z přístavu, který spadá do jurisdikce členského státu, a připlouvat do přístavu mimo jurisdikci některého z členských států, nebo lodí, které v rámci svých plaveb budou vyplouvat z přístavu mimo jurisdikci některého z členských států a připlouvat do přístavu v jurisdikci členského státu, se zastávkou v blízkém překládkovém přístavu mimo jurisdikci některého z členských států:

v případě lodí, které v rámci svých plaveb budou vyplouvat z přístavu, který spadá do jurisdikce členského státu, a připlouvat do přístavu mimo jurisdikci některého z členských států, nebo lodí, které v rámci svých plaveb budou vyplouvat z přístavu mimo jurisdikci některého z členských států a připlouvat do přístavu v jurisdikci členského státu, se zastávkou v blízkém překládkovém přístavu mimo jurisdikci některého z členských států:

| | i) | pro segment plavby mezi přístavem pod jurisdikcí členského státu a blízkým překládkovým přístavem mimo jurisdikci některého z členských států se bude vztahovat na 100 % emisí a |
| --- | --- | --- |

i)

i)

pro segment plavby mezi přístavem pod jurisdikcí členského státu a blízkým překládkovým přístavem mimo jurisdikci některého z členských států se bude vztahovat na 100 % emisí a

pro segment plavby mezi přístavem pod jurisdikcí členského státu a blízkým překládkovým přístavem mimo jurisdikci některého z členských států se bude vztahovat na 100 % emisí a

| ii) | pro zbytek cesty se bude vztahovat na 50 % emisí, |
| --- | --- |

ii)

ii)

pro zbytek cesty se bude vztahovat na 50 % emisí,

pro zbytek cesty se bude vztahovat na 50 % emisí,

| b) | v případě lodí, které v rámci svých plaveb budou vyplouvat z přístavu, který spadá do jurisdikce členského státu, a připlouvat do přístavu, který spadá do jurisdikce členského státu, se zastávkou v blízkém překládkovém přístavu mimo jurisdikci některého z členských států, se bude po celou plavbu vztahovat na 100 % emisí; |
| --- | --- |

b)

b)

v případě lodí, které v rámci svých plaveb budou vyplouvat z přístavu, který spadá do jurisdikce členského státu, a připlouvat do přístavu, který spadá do jurisdikce členského státu, se zastávkou v blízkém překládkovém přístavu mimo jurisdikci některého z členských států, se bude po celou plavbu vztahovat na 100 % emisí;

v případě lodí, které v rámci svých plaveb budou vyplouvat z přístavu, který spadá do jurisdikce členského státu, a připlouvat do přístavu, který spadá do jurisdikce členského státu, se zastávkou v blízkém překládkovém přístavu mimo jurisdikci některého z členských států, se bude po celou plavbu vztahovat na 100 % emisí;

2.   Články 9, 9a a 10 se vztahují na činnosti námořní dopravy stejným způsobem, jakým se vztahují na jiné činnosti, na něž se vztahuje systém EU ETS.“;

2.   Články 9, 9a a 10 se vztahují na činnosti námořní dopravy stejným způsobem, jakým se vztahují na jiné činnosti, na něž se vztahuje systém EU ETS.“;

Odůvodnění

Odůvodnění

Díky tomuto návrhu nebudou moci kontejnerové lodě plující na dlouhých trasách při zastávkách v přístavech v zemích ležících mimo EU (prováděných namísto zastávek v přístavech v EU) „vynulovat měřič CO2“.

2

Pozměňovací návrh 16

Pozměňovací návrh 16

Čl. 1 bod 11 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| a) | v odstavci 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
  „2 % z celkového množství povolenek mezi lety 2021 a 2030 budou dražena za účelem zřízení fondu na zlepšení energetické účinnosti a modernizaci energetických soustav vybraných členských států (‚přijímající členské státy‘), jak je stanoveno v článku 10d (‚Modernizační fond‘). Přijímajícími členskými státy pro toto množství povolenek jsou členské státy s HDP na obyvatele v tržních cenách nižším než 60 % průměru Unie v roce 2013. Finanční prostředky odpovídající tomuto množství povolenek se rozdělí v souladu s částí A přílohy IIb.
  Kromě toho se 2,5  % celkového množství povolenek mezi lety [rok následující po vstupu směrnice v platnost] a 2030 draží pro Modernizační fond. Přijímajícími členskými státy pro toto množství povolenek jsou členské státy s HDP na obyvatele v tržních cenách nižším než 65 % průměru Unie v letech 2016 až 2018. Finanční prostředky odpovídající tomuto množství povolenek se rozdělí v souladu s částí B přílohy IIb.“; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

a)

v odstavci 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

„2 % z celkového množství povolenek mezi lety 2021 a 2030 budou dražena za účelem zřízení fondu na zlepšení energetické účinnosti a modernizaci energetických soustav vybraných členských států (‚přijímající členské státy‘), jak je stanoveno v článku 10d (‚Modernizační fond‘). Přijímajícími členskými státy pro toto množství povolenek jsou členské státy s HDP na obyvatele v tržních cenách nižším než 60 % průměru Unie v roce 2013. Finanční prostředky odpovídající tomuto množství povolenek se rozdělí v souladu s částí A přílohy IIb.

Kromě toho se 2,5  % celkového množství povolenek mezi lety [rok následující po vstupu směrnice v platnost] a 2030 draží pro Modernizační fond. Přijímajícími členskými státy pro toto množství povolenek jsou členské státy s HDP na obyvatele v tržních cenách nižším než 65 % průměru Unie v letech 2016 až 2018. Finanční prostředky odpovídající tomuto množství povolenek se rozdělí v souladu s částí B přílohy IIb.“;

| a) | v odstavci 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
  „2 % z celkového množství povolenek mezi lety 2021 a 2030 budou dražena za účelem zřízení fondu na zlepšení energetické účinnosti a modernizaci energetických soustav vybraných členských států (‚přijímající členské státy‘), jak je stanoveno v článku 10d (‚Modernizační fond‘). Přijímajícími členskými státy pro toto množství povolenek jsou členské státy s HDP na obyvatele v tržních cenách nižším než 60 % průměru Unie v roce 2013
  a regiony NUTS 3 v členských státech, jež se vyznačují jasnou vnitřní nerovnováhou
  . Finanční prostředky odpovídající tomuto množství povolenek se rozdělí v souladu s částí A přílohy IIb.
  Kromě toho se
  nejméně
  2,5  % celkového množství povolenek mezi lety [rok následující po vstupu směrnice v platnost] a 2030 draží pro Modernizační fond. Přijímajícími členskými státy pro toto množství povolenek jsou členské státy s HDP na obyvatele v tržních cenách nižším než 65 % průměru Unie v letech 2016 až 2018
  a regiony NUTS 3 v členských státech, jež se vyznačují jasnou vnitřní nerovnováhou.
  Finanční prostředky odpovídající tomuto množství povolenek se rozdělí v souladu s částí B přílohy IIb.“; |
| --- | --- |

a)

v odstavci 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

„2 % z celkového množství povolenek mezi lety 2021 a 2030 budou dražena za účelem zřízení fondu na zlepšení energetické účinnosti a modernizaci energetických soustav vybraných členských států (‚přijímající členské státy‘), jak je stanoveno v článku 10d (‚Modernizační fond‘). Přijímajícími členskými státy pro toto množství povolenek jsou členské státy s HDP na obyvatele v tržních cenách nižším než 60 % průměru Unie v roce 2013
  a regiony NUTS 3 v členských státech, jež se vyznačují jasnou vnitřní nerovnováhou
  . Finanční prostředky odpovídající tomuto množství povolenek se rozdělí v souladu s částí A přílohy IIb.

a regiony NUTS 3 v členských státech, jež se vyznačují jasnou vnitřní nerovnováhou

Kromě toho se
  nejméně
  2,5  % celkového množství povolenek mezi lety [rok následující po vstupu směrnice v platnost] a 2030 draží pro Modernizační fond. Přijímajícími členskými státy pro toto množství povolenek jsou členské státy s HDP na obyvatele v tržních cenách nižším než 65 % průměru Unie v letech 2016 až 2018
  a regiony NUTS 3 v členských státech, jež se vyznačují jasnou vnitřní nerovnováhou.
  Finanční prostředky odpovídající tomuto množství povolenek se rozdělí v souladu s částí B přílohy IIb.“;

nejméně

a regiony NUTS 3 v členských státech, jež se vyznačují jasnou vnitřní nerovnováhou.

Pozměňovací návrh 17

Pozměňovací návrh 17

Čl. 1 bod 11 písm. b)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| b) | v odstavci 3 se první a druhá věta nahrazují tímto:

  „3.   Členské státy určí způsob, jakým mají být využity výnosy z dražeb povolenek, s výjimkou výnosů stanovených jako vlastní zdroje v souladu s čl. 311 odst. 3 Smlouvy o fungování EU a zanesených do rozpočtu Unie. Členské státy použijí své výnosy z dražeb povolenek podle odstavce 2, s výjimkou výnosů použitých na náhradu nepřímých uhlíkových nákladů podle čl. 10a odst. 6, k jednomu nebo více z těchto účelů:“; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

b)

v odstavci 3 se první a druhá věta nahrazují tímto:

„3.   Členské státy určí způsob, jakým mají být využity výnosy z dražeb povolenek, s výjimkou výnosů stanovených jako vlastní zdroje v souladu s čl. 311 odst. 3 Smlouvy o fungování EU a zanesených do rozpočtu Unie. Členské státy použijí své výnosy z dražeb povolenek podle odstavce 2, s výjimkou výnosů použitých na náhradu nepřímých uhlíkových nákladů podle čl. 10a odst. 6, k jednomu nebo více z těchto účelů:“;

| b) | v odstavci 3 se první a druhá věta nahrazují tímto:

  „3.   Členské státy určí způsob, jakým mají být využity výnosy z dražeb povolenek, s výjimkou výnosů stanovených jako vlastní zdroje v souladu s čl. 311 odst. 3 Smlouvy o fungování EU a zanesených do rozpočtu Unie
  , přičemž nejméně 20 % výnosů bude přiděleno místním a regionálním orgánům
  . Členské státy použijí své výnosy z dražeb povolenek podle odstavce 2, s výjimkou výnosů použitých na náhradu nepřímých uhlíkových nákladů podle čl. 10a odst. 6, k jednomu nebo více z těchto účelů:“; |
| --- | --- |

b)

v odstavci 3 se první a druhá věta nahrazují tímto:

„3.   Členské státy určí způsob, jakým mají být využity výnosy z dražeb povolenek, s výjimkou výnosů stanovených jako vlastní zdroje v souladu s čl. 311 odst. 3 Smlouvy o fungování EU a zanesených do rozpočtu Unie
  , přičemž nejméně 20 % výnosů bude přiděleno místním a regionálním orgánům
  . Členské státy použijí své výnosy z dražeb povolenek podle odstavce 2, s výjimkou výnosů použitých na náhradu nepřímých uhlíkových nákladů podle čl. 10a odst. 6, k jednomu nebo více z těchto účelů:“;

Pozměňovací návrh 18

Pozměňovací návrh 18

Čl. 1 bod 12 písm. g) třetí pododstavec

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 10a se mění takto: | Článek 10a se mění takto: |
| g) | odstavec 8 se nahrazuje tímto: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 10a se mění takto:

Článek 10

Článek 10a se mění takto:

Článek 10

g)

odstavec 8 se nahrazuje tímto:

| g) | odstavec 8 se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

g)

odstavec 8 se nahrazuje tímto:

| | „8.   Na podporu inovací v oblasti nízkouhlíkových technologií a procesů a jako příspěvek k cílům nulového znečištění bude 365 milionů povolenek z množství, které by jinak mohlo být bezplatně přiděleno podle tohoto článku, a 85 milionů povolenek z množství, které by jinak mohlo být vydraženo podle článku 10, jakož i povolenek vyplývajících ze snížení množství bezplatně přidělených povolenek podle čl. 10a odst. 1a, umístěno do fondu (dále jen ‚Inovační fond‘). [...]“ |
| --- | --- |

„8.   Na podporu inovací v oblasti nízkouhlíkových technologií a procesů a jako příspěvek k cílům nulového znečištění bude 365 milionů povolenek z množství, které by jinak mohlo být bezplatně přiděleno podle tohoto článku, a 85 milionů povolenek z množství, které by jinak mohlo být vydraženo podle článku 10, jakož i povolenek vyplývajících ze snížení množství bezplatně přidělených povolenek podle čl. 10a odst. 1a, umístěno do fondu (dále jen ‚Inovační fond‘). [...]“

| | „8.   Na podporu
  prevence emisí a
   inovací v oblasti nízkouhlíkových technologií a procesů a jako příspěvek k cílům nulového znečištění bude 365 milionů povolenek z množství, které by jinak mohlo být bezplatně přiděleno podle tohoto článku, a 85 milionů povolenek z množství, které by jinak mohlo být vydraženo podle článku 10, jakož i povolenek vyplývajících ze snížení množství bezplatně přidělených povolenek podle čl. 10a odst. 1a, umístěno do fondu (dále jen ‚Inovační fond‘). [...]“ |
| --- | --- |

„8.   Na podporu
  prevence emisí a
   inovací v oblasti nízkouhlíkových technologií a procesů a jako příspěvek k cílům nulového znečištění bude 365 milionů povolenek z množství, které by jinak mohlo být bezplatně přiděleno podle tohoto článku, a 85 milionů povolenek z množství, které by jinak mohlo být vydraženo podle článku 10, jakož i povolenek vyplývajících ze snížení množství bezplatně přidělených povolenek podle čl. 10a odst. 1a, umístěno do fondu (dále jen ‚Inovační fond‘). [...]“

| | Inovační fond se vztahuje na odvětví uvedená v přílohách I a III, včetně environmentálně bezpečného zachycování a využívání uhlíku (CCU), které významně přispívá ke zmírňování změny klimatu, jakož i na výrobky nahrazující vysokouhlíkové výrobky vyráběné v odvětvích uvedených v příloze I a má napomoci stimulovat výstavbu a provoz projektů zaměřených na ekologicky bezpečné zachycování a geologické ukládání CO2 (CCS), jakož i inovativní technologie v oblasti obnovitelné energie a skladování energie; způsobem vyváženým z hlediska zeměpisného rozmístění. Z Inovačního fondu lze rovněž podporovat průlomové inovativní technologie a infrastrukturu pro dekarbonizaci námořního odvětví a výrobu paliv s nízkými a nulovými emisemi uhlíku v letecké, železniční a silniční dopravě. Zvláštní pozornost se věnuje projektům v odvětvích, na něž se vztahuje [nařízení CBAM], které jsou určeny na podporu inovací v oblasti nízkouhlíkových technologií, CCU, CCS, obnovitelné energie a skladování energie způsobem, který přispívá ke zmírnění změny klimatu. |
| --- | --- |

Inovační fond se vztahuje na odvětví uvedená v přílohách I a III, včetně environmentálně bezpečného zachycování a využívání uhlíku (CCU), které významně přispívá ke zmírňování změny klimatu, jakož i na výrobky nahrazující vysokouhlíkové výrobky vyráběné v odvětvích uvedených v příloze I a má napomoci stimulovat výstavbu a provoz projektů zaměřených na ekologicky bezpečné zachycování a geologické ukládání CO2 (CCS), jakož i inovativní technologie v oblasti obnovitelné energie a skladování energie; způsobem vyváženým z hlediska zeměpisného rozmístění. Z Inovačního fondu lze rovněž podporovat průlomové inovativní technologie a infrastrukturu pro dekarbonizaci námořního odvětví a výrobu paliv s nízkými a nulovými emisemi uhlíku v letecké, železniční a silniční dopravě. Zvláštní pozornost se věnuje projektům v odvětvích, na něž se vztahuje [nařízení CBAM], které jsou určeny na podporu inovací v oblasti nízkouhlíkových technologií, CCU, CCS, obnovitelné energie a skladování energie způsobem, který přispívá ke zmírnění změny klimatu.

2

| | Inovační fond se vztahuje na odvětví uvedená v přílohách I a III, včetně
  rozsáhlých projektů snižování emisí s využitím vyspělých technologií, veřejných a soukromých iniciativ podporujících oběhovost, celounijních programů snižování emisí,
  environmentálně bezpečného zachycování a využívání uhlíku (CCU), které významně přispívá ke zmírňování změny klimatu, jakož i na výrobky nahrazující vysokouhlíkové výrobky vyráběné v odvětvích uvedených v příloze I a má napomoci stimulovat výstavbu a provoz projektů zaměřených na ekologicky
  a obecně
  bezpečné zachycování a geologické ukládání CO2 (CCS), jakož i inovativní technologie v oblasti obnovitelné energie a skladování energie; způsobem vyváženým z hlediska zeměpisného rozmístění. Z Inovačního fondu lze rovněž podporovat průlomové inovativní technologie a infrastrukturu pro dekarbonizaci námořního odvětví a výrobu paliv s nízkými a nulovými emisemi uhlíku v letecké, železniční a silniční dopravě. Zvláštní pozornost se věnuje projektům v odvětvích, na něž se vztahuje [nařízení CBAM], které jsou určeny na podporu
  opatření v oblasti oběhovosti, odborného vzdělávání v otázce využívání výrobků s nízkými emisemi uhlíku,
  inovací v oblasti nízkouhlíkových technologií, CCU,
  ekologicky a obecně bezpečného
  CCS, obnovitelné energie a skladování energie způsobem, který přispívá ke zmírnění změny klimatu
  nebo k přizpůsobení se této změně, a to sociálně odpovědným způsobem
  . |
| --- | --- |

Inovační fond se vztahuje na odvětví uvedená v přílohách I a III, včetně
  rozsáhlých projektů snižování emisí s využitím vyspělých technologií, veřejných a soukromých iniciativ podporujících oběhovost, celounijních programů snižování emisí,
  environmentálně bezpečného zachycování a využívání uhlíku (CCU), které významně přispívá ke zmírňování změny klimatu, jakož i na výrobky nahrazující vysokouhlíkové výrobky vyráběné v odvětvích uvedených v příloze I a má napomoci stimulovat výstavbu a provoz projektů zaměřených na ekologicky
  a obecně
  bezpečné zachycování a geologické ukládání CO2 (CCS), jakož i inovativní technologie v oblasti obnovitelné energie a skladování energie; způsobem vyváženým z hlediska zeměpisného rozmístění. Z Inovačního fondu lze rovněž podporovat průlomové inovativní technologie a infrastrukturu pro dekarbonizaci námořního odvětví a výrobu paliv s nízkými a nulovými emisemi uhlíku v letecké, železniční a silniční dopravě. Zvláštní pozornost se věnuje projektům v odvětvích, na něž se vztahuje [nařízení CBAM], které jsou určeny na podporu
  opatření v oblasti oběhovosti, odborného vzdělávání v otázce využívání výrobků s nízkými emisemi uhlíku,
  inovací v oblasti nízkouhlíkových technologií, CCU,
  ekologicky a obecně bezpečného
  CCS, obnovitelné energie a skladování energie způsobem, který přispívá ke zmírnění změny klimatu
  nebo k přizpůsobení se této změně, a to sociálně odpovědným způsobem
  .

rozsáhlých projektů snižování emisí s využitím vyspělých technologií, veřejných a soukromých iniciativ podporujících oběhovost, celounijních programů snižování emisí,

a obecně

2

opatření v oblasti oběhovosti, odborného vzdělávání v otázce využívání výrobků s nízkými emisemi uhlíku,

ekologicky a obecně bezpečného

nebo k přizpůsobení se této změně, a to sociálně odpovědným způsobem

| | Způsobilé jsou projekty na území všech členských států, a to i projekty malého rozsahu. Technologie, které dostávají podporu, musí být inovativní a 
  dosud
  nesmí být v podobném měřítku bez podpory komerčně životaschopné, ale musí představovat
  průlomová
  řešení nebo být dostatečně vyspělé na to, aby byly připraveny na využití před uvedením na trh. [...] |
| --- | --- |

Způsobilé jsou projekty na území všech členských států, a to i projekty malého rozsahu. Technologie, které dostávají podporu, musí být inovativní a 
  dosud
  nesmí být v podobném měřítku bez podpory komerčně životaschopné, ale musí představovat
  průlomová
  řešení nebo být dostatečně vyspělé na to, aby byly připraveny na využití před uvedením na trh. [...]

dosud

průlomová

| | Způsobilé jsou projekty
  a opatření
  na území všech členských států, a to i projekty malého rozsahu. Technologie, které dostávají podporu, musí
  přispívat k dekarbonizaci, být inovativní
  a nesmí být v podobném měřítku bez podpory komerčně životaschopné, ale musí představovat řešení nebo být dostatečně vyspělé na to, aby byly připraveny na využití před uvedením na trh. [...] |
| --- | --- |

Způsobilé jsou projekty
  a opatření
  na území všech členských států, a to i projekty malého rozsahu. Technologie, které dostávají podporu, musí
  přispívat k dekarbonizaci, být inovativní
  a nesmí být v podobném měřítku bez podpory komerčně životaschopné, ale musí představovat řešení nebo být dostatečně vyspělé na to, aby byly připraveny na využití před uvedením na trh. [...]

a opatření

přispívat k dekarbonizaci, být inovativní

| | Projekty se vybírají na základě objektivních a transparentních kritérií, přičemž se v relevantních případech zohlední, v jakém rozsahu projekty přispívají k dosažení snížení emisí výrazně pod úroveň referenčních hodnot uvedených v odstavci 2. |
| --- | --- |

Projekty se vybírají na základě objektivních a transparentních kritérií, přičemž se v relevantních případech zohlední, v jakém rozsahu projekty přispívají k dosažení snížení emisí výrazně pod úroveň referenčních hodnot uvedených v odstavci 2.

| | Projekty
  a opatření
  se vybírají na základě objektivních a transparentních kritérií, přičemž se v relevantních případech zohlední, v jakém rozsahu projekty přispívají k dosažení snížení emisí výrazně pod úroveň referenčních hodnot uvedených v odstavci 2. |
| --- | --- |

Projekty
  a opatření
  se vybírají na základě objektivních a transparentních kritérií, přičemž se v relevantních případech zohlední, v jakém rozsahu projekty přispívají k dosažení snížení emisí výrazně pod úroveň referenčních hodnot uvedených v odstavci 2.

a opatření

V odstavci 3 se doplňují nová písmena, která znějí:

V odstavci 3 se doplňují nová písmena, která znějí:

| l) | na podporu rozvoje dovedností v souladu s nutností přizpůsobit odborné postupy oběhovosti a využívání nízkouhlíkových materiálů; |
| --- | --- |

l)

l)

na podporu rozvoje dovedností v souladu s nutností přizpůsobit odborné postupy oběhovosti a využívání nízkouhlíkových materiálů;

na podporu rozvoje dovedností v souladu s nutností přizpůsobit odborné postupy oběhovosti a využívání nízkouhlíkových materiálů;

| m) | na podporu rozvoje oběhového hospodářství; |
| --- | --- |

m)

m)

na podporu rozvoje oběhového hospodářství;

na podporu rozvoje oběhového hospodářství;

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 19

Pozměňovací návrh 19

Čl. 1 bod 14 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 10d se mění takto: | Článek 10d se mění takto: |
| a) | v odstavci 1 se první a druhý pododstavec nahrazují tímto: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 10d se mění takto:

Článek 10

Článek 10d se mění takto:

Článek 10

a)

v odstavci 1 se první a druhý pododstavec nahrazují tímto:

| a) | v odstavci 1 se první a druhý pododstavec nahrazují tímto: |
| --- | --- |

a)

v odstavci 1 se první a druhý pododstavec nahrazují tímto:

| | „1.   Na období let 2021 až 2030 se zřizuje fond na podporu investic navržených přijímajícími členskými státy, včetně financování malých investičních projektů, do modernizace energetických soustav a zlepšení energetické účinnosti (dále jen ‚Modernizační fond‘). Modernizační fond je financován z dražeb povolenek, jak je stanoveno v článku 10, ve prospěch přijímajících členských států stanovených v uvedeném článku.
  Podporované investice jsou v souladu s cíli této směrnice, jakož i s cíli sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 o Zelené dohodě pro Evropu(*) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119(**) a s dlouhodobými cíli vyjádřenými v Pařížské dohodě. Z Modernizačního fondu se neposkytuje žádná podpora na zařízení na výrobu elektřiny využívající fosilní paliva.“; |
| --- | --- |

„1.   Na období let 2021 až 2030 se zřizuje fond na podporu investic navržených přijímajícími členskými státy, včetně financování malých investičních projektů, do modernizace energetických soustav a zlepšení energetické účinnosti (dále jen ‚Modernizační fond‘). Modernizační fond je financován z dražeb povolenek, jak je stanoveno v článku 10, ve prospěch přijímajících členských států stanovených v uvedeném článku.

Podporované investice jsou v souladu s cíli této směrnice, jakož i s cíli sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 o Zelené dohodě pro Evropu(*) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119(**) a s dlouhodobými cíli vyjádřenými v Pařížské dohodě. Z Modernizačního fondu se neposkytuje žádná podpora na zařízení na výrobu elektřiny využívající fosilní paliva.“;

| | „1.   Na období let 2021 až 2030 se zřizuje fond na podporu investic navržených přijímajícími členskými státy
  a regiony NUTS 3
  , včetně financování malých investičních projektů, do modernizace energetických soustav a zlepšení energetické účinnosti (dále jen ‚Modernizační fond‘). Modernizační fond je financován z dražeb povolenek, jak je stanoveno v článku 10, ve prospěch přijímajících členských států stanovených v uvedeném článku.
  Podporované investice jsou v souladu s cíli této směrnice, jakož i s cíli sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 o Zelené dohodě pro Evropu(*) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119(**) a s dlouhodobými cíli vyjádřenými v Pařížské dohodě. Z Modernizačního fondu se neposkytuje žádná podpora na zařízení na výrobu elektřiny využívající fosilní paliva.“; |
| --- | --- |

„1.   Na období let 2021 až 2030 se zřizuje fond na podporu investic navržených přijímajícími členskými státy
  a regiony NUTS 3
  , včetně financování malých investičních projektů, do modernizace energetických soustav a zlepšení energetické účinnosti (dále jen ‚Modernizační fond‘). Modernizační fond je financován z dražeb povolenek, jak je stanoveno v článku 10, ve prospěch přijímajících členských států stanovených v uvedeném článku.

Podporované investice jsou v souladu s cíli této směrnice, jakož i s cíli sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 o Zelené dohodě pro Evropu(*) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119(**) a s dlouhodobými cíli vyjádřenými v Pařížské dohodě. Z Modernizačního fondu se neposkytuje žádná podpora na zařízení na výrobu elektřiny využívající fosilní paliva.“;

Pozměňovací návrh 20

Pozměňovací návrh 20

Čl. 1 bod 14 písm. b)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| b) | odstavec 2 se nahrazuje tímto: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

b)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   
  Alespoň 80 % finančních prostředků
  z Modernizačního fondu se
  použije
  na podporu investic do:

| b) | odstavec 2 se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

b)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   
  Všechny finanční prostředky
  z Modernizačního fondu se
  použijí
  na podporu investic do:

| a) | výroby a využívání elektřiny z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

a)

výroby a využívání elektřiny z obnovitelných zdrojů;

| a) | výroby a využívání elektřiny z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

a)

výroby a využívání elektřiny z obnovitelných zdrojů;

| b) | vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

b)

vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů;

| b) | vytápění a chlazení
  , včetně dálkového vytápění a chlazení,
  z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

b)

vytápění a chlazení
  , včetně dálkového vytápění a chlazení,
  z obnovitelných zdrojů;

, včetně dálkového vytápění a chlazení,

| c) | zlepšení energetické účinnosti na straně poptávky, a to též v oblasti dopravy, budov, zemědělství a nakládání s odpady; |
| --- | --- |

c)

zlepšení energetické účinnosti na straně poptávky, a to též v oblasti dopravy, budov, zemědělství a nakládání s odpady;

| c) | zlepšení energetické účinnosti na straně poptávky, a to též v oblasti dopravy, budov, zemědělství a nakládání s odpady; |
| --- | --- |

c)

zlepšení energetické účinnosti na straně poptávky, a to též v oblasti dopravy, budov, zemědělství a nakládání s odpady;

| d) | skladování energie a modernizace energetických soustav včetně sítí dálkového vytápění, sítí pro distribuci elektřiny a rozšíření propojení mezi členskými státy; |
| --- | --- |

d)

skladování energie a modernizace energetických soustav včetně sítí dálkového vytápění, sítí pro distribuci elektřiny a rozšíření propojení mezi členskými státy;

| d) | skladování energie a modernizace energetických soustav včetně sítí dálkového vytápění, sítí pro distribuci elektřiny a rozšíření propojení mezi členskými státy; |
| --- | --- |

d)

skladování energie a modernizace energetických soustav včetně sítí dálkového vytápění, sítí pro distribuci elektřiny a rozšíření propojení mezi členskými státy;

| e) | podpory domácností s nižšími příjmy, a to též ve venkovských a odlehlých oblastech, s cílem řešit energetickou chudobu a modernizovat jejich systémy vytápění a |
| --- | --- |

e)

podpory domácností s nižšími příjmy, a to též ve venkovských a odlehlých oblastech, s cílem řešit energetickou chudobu a modernizovat jejich systémy vytápění a

| e) | podpory domácností s nižšími příjmy
  , zranitelných mikropodniků, malých podniků a uživatelů mobility
  , a to též ve venkovských a odlehlých oblastech, s cílem řešit energetickou chudobu
  a chudobu v oblasti mobility
  a modernizovat jejich systémy vytápění a 
  chlazení; |
| --- | --- |

e)

podpory domácností s nižšími příjmy
  , zranitelných mikropodniků, malých podniků a uživatelů mobility
  , a to též ve venkovských a odlehlých oblastech, s cílem řešit energetickou chudobu
  a chudobu v oblasti mobility
  a modernizovat jejich systémy vytápění a 
  chlazení;

, zranitelných mikropodniků, malých podniků a uživatelů mobility

a chudobu v oblasti mobility

chlazení;

| f) | spravedlivé transformace v regionech závislých na uhlíku v přijímajících členských státech konkrétně na podporu přemístění pracovníků na nová pracovní místa, rekvalifikace a zvyšování kvalifikace pracovníků, vzdělávání, iniciativy v oblasti hledání zaměstnání a nově zakládaných podniků, a to v dialogu se sociálními partnery.“; |
| --- | --- |

f)

spravedlivé transformace v regionech závislých na uhlíku v přijímajících členských státech konkrétně na podporu přemístění pracovníků na nová pracovní místa, rekvalifikace a zvyšování kvalifikace pracovníků, vzdělávání, iniciativy v oblasti hledání zaměstnání a nově zakládaných podniků, a to v dialogu se sociálními partnery.“;

| f) | spravedlivé transformace v regionech závislých na uhlíku v přijímajících členských státech
  a regionech NUTS 3
  konkrétně na podporu přemístění pracovníků na nová pracovní místa, rekvalifikace a zvyšování kvalifikace pracovníků, vzdělávání, iniciativy v oblasti hledání zaměstnání a nově zakládaných podniků, a to v dialogu se sociálními partnery
  a |
| --- | --- |

f)

spravedlivé transformace v regionech závislých na uhlíku v přijímajících členských státech
  a regionech NUTS 3
  konkrétně na podporu přemístění pracovníků na nová pracovní místa, rekvalifikace a zvyšování kvalifikace pracovníků, vzdělávání, iniciativy v oblasti hledání zaměstnání a nově zakládaných podniků, a to v dialogu se sociálními partnery
  a

a regionech NUTS 3

a

| g) | rozvoj oběhového hospodářství.“; |
| --- | --- |

g)

g)

rozvoj oběhového hospodářství.“;

rozvoj oběhového hospodářství.“;

Pozměňovací návrh 21

Pozměňovací návrh 21

Čl. 1 bod 21

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy určí způsob, jakým mají být využity výnosy z dražeb povolenek uvedené v odstavci 4 s výjimkou výnosů stanovených jako vlastní zdroje v souladu s čl. 311 odst. 3 Smlouvy o fungování EU a zanesených do rozpočtu Unie. Členské státy použijí své výnosy na jednu nebo více činností uvedených v čl. 10 odst. 3 nebo na jedno nebo obě tato opatření: | Členské státy určí způsob, jakým mají být využity výnosy z dražeb povolenek uvedené v odstavci 4 s výjimkou výnosů stanovených jako vlastní zdroje v souladu s čl. 311 odst. 3 Smlouvy o fungování EU a zanesených do rozpočtu Unie. Členské státy použijí své výnosy na jednu nebo více činností uvedených v čl. 10 odst. 3 nebo na jedno nebo obě tato opatření: |
| a) | opatření, která mají přispět k dekarbonizaci vytápění a chlazení budov nebo ke
  snížení energetických potřeb
  budov, včetně integrace obnovitelných zdrojů energie a souvisejících opatření podle čl. 7 odst. 11 a článků 12 a 20 směrnice 2012/27/EU [odkazy budou aktualizovány revidovanou směrnicí], jakož i opatření pro poskytování finanční podpory domácnostem s nízkými příjmy v budovách s nejvyšší energetickou náročností; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy určí způsob, jakým mají být využity výnosy z dražeb povolenek uvedené v odstavci 4 s výjimkou výnosů stanovených jako vlastní zdroje v souladu s čl. 311 odst. 3 Smlouvy o fungování EU a zanesených do rozpočtu Unie. Členské státy použijí své výnosy na jednu nebo více činností uvedených v čl. 10 odst. 3 nebo na jedno nebo obě tato opatření:

Členské státy určí způsob, jakým mají být využity výnosy z dražeb povolenek uvedené v odstavci 4 s výjimkou výnosů stanovených jako vlastní zdroje v souladu s čl. 311 odst. 3 Smlouvy o fungování EU a zanesených do rozpočtu Unie. Členské státy použijí své výnosy na jednu nebo více činností uvedených v čl. 10 odst. 3 nebo na jedno nebo obě tato opatření:

a)

opatření, která mají přispět k dekarbonizaci vytápění a chlazení budov nebo ke
  snížení energetických potřeb
  budov, včetně integrace obnovitelných zdrojů energie a souvisejících opatření podle čl. 7 odst. 11 a článků 12 a 20 směrnice 2012/27/EU [odkazy budou aktualizovány revidovanou směrnicí], jakož i opatření pro poskytování finanční podpory domácnostem s nízkými příjmy v budovách s nejvyšší energetickou náročností;

snížení energetických potřeb

| a) | opatření, která mají přispět k dekarbonizaci vytápění a chlazení budov nebo ke
  zvýšení energetické účinnosti
  budov, včetně integrace obnovitelných zdrojů energie a souvisejících opatření podle čl. 7 odst. 11 a článků 12 a 20 směrnice 2012/27/EU [odkazy budou aktualizovány revidovanou směrnicí], jakož i opatření pro poskytování finanční podpory domácnostem s nízkými příjmy v budovách s nejvyšší energetickou náročností; |
| --- | --- |

a)

opatření, která mají přispět k dekarbonizaci vytápění a chlazení budov nebo ke
  zvýšení energetické účinnosti
  budov, včetně integrace obnovitelných zdrojů energie a souvisejících opatření podle čl. 7 odst. 11 a článků 12 a 20 směrnice 2012/27/EU [odkazy budou aktualizovány revidovanou směrnicí], jakož i opatření pro poskytování finanční podpory domácnostem s nízkými příjmy v budovách s nejvyšší energetickou náročností;

zvýšení energetické účinnosti

| b) | opatření, která mají urychlit zavádění vozidel s nulovými emisemi nebo poskytnout finanční podporu na zavádění plně interoperabilní infrastruktury dobíjecích a plnicích stanic pro vozidla s nulovými emisemi, nebo opatření, jejichž cílem je podpořit přechod na
  veřejnou hromadnou dopravu a zlepšit multimodalitu
  nebo poskytnout finanční podporu s cílem řešit sociální aspekty týkající se uživatelů
  dopravy
  s nízkými a středními příjmy. |
| --- | --- |

b)

opatření, která mají urychlit zavádění vozidel s nulovými emisemi nebo poskytnout finanční podporu na zavádění plně interoperabilní infrastruktury dobíjecích a plnicích stanic pro vozidla s nulovými emisemi, nebo opatření, jejichž cílem je podpořit přechod na
  veřejnou hromadnou dopravu a zlepšit multimodalitu
  nebo poskytnout finanční podporu s cílem řešit sociální aspekty týkající se uživatelů
  dopravy
  s nízkými a středními příjmy.

veřejnou hromadnou dopravu a zlepšit multimodalitu

dopravy

| b) | opatření, která mají urychlit zavádění vozidel s nulovými emisemi nebo poskytnout finanční podporu na zavádění plně interoperabilní infrastruktury dobíjecích a plnicích stanic pro vozidla s nulovými emisemi, nebo opatření, jejichž cílem je podpořit přechod na
  jiné druhy nákladní a osobní dopravy, s vyšší účinností či nulovou spotřebou energie, nebo zvýšit energetickou účinnost u dopravní infrastruktury a dopravních služeb
  nebo poskytnout finanční podporu s cílem řešit sociální aspekty týkající se uživatelů
  mobility
  s nízkými a středními příjmy. |
| --- | --- |

b)

opatření, která mají urychlit zavádění vozidel s nulovými emisemi nebo poskytnout finanční podporu na zavádění plně interoperabilní infrastruktury dobíjecích a plnicích stanic pro vozidla s nulovými emisemi, nebo opatření, jejichž cílem je podpořit přechod na
  jiné druhy nákladní a osobní dopravy, s vyšší účinností či nulovou spotřebou energie, nebo zvýšit energetickou účinnost u dopravní infrastruktury a dopravních služeb
  nebo poskytnout finanční podporu s cílem řešit sociální aspekty týkající se uživatelů
  mobility
  s nízkými a středními příjmy.

jiné druhy nákladní a osobní dopravy, s vyšší účinností či nulovou spotřebou energie, nebo zvýšit energetickou účinnost u dopravní infrastruktury a dopravních služeb

mobility

Členské státy použijí část svých výnosů z dražeb povolenek získaných podle tohoto článku k řešení sociálních aspektů obchodování s emisemi podle této kapitoly se zvláštním důrazem na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky a zranitelné uživatele
  dopravy
  ve smyslu nařízení (EU) 20.../nn [nařízení o Sociálním fondu pro klimatická opatření] (*). Pokud členský stát předloží Komisi [sociální plán v oblasti klimatu] podle uvedeného nařízení, použije tyto výnosy mimo jiné k financování tohoto plánu.

dopravy

Členské státy použijí část svých výnosů z dražeb povolenek získaných podle tohoto článku k řešení sociálních aspektů obchodování s emisemi podle této kapitoly se zvláštním důrazem na zranitelné domácnosti, zranitelné mikropodniky
  , zranitelné malé podniky
  a zranitelné uživatele
  mobility
  ve smyslu nařízení (EU) 20.../nn [nařízení o Sociálním fondu pro klimatická opatření] (*). Pokud členský stát předloží Komisi [sociální plán v oblasti klimatu] podle uvedeného nařízení, použije tyto výnosy mimo jiné k financování tohoto plánu.

, zranitelné malé podniky

mobility

Má se za to, že členské státy dosáhly souladu s tímto odstavcem, pokud zavedly a uplatňují politiky daňové nebo finanční podpory, anebo regulační politiky na posílení finanční podpory, které jsou vytvořeny pro účely uvedené v prvním pododstavci a které představují hodnotu odpovídající výnosům z dražeb povolenek uvedených v této kapitole.

Členské státy stanoví minimální procentuální podíl výnosů, který nebude nižší než 20 % a bude přidělen místním a regionálním orgánům, které jej využijí na jedno nebo více opatření popsaných v tomto odstavci.

Členské státy stanoví minimální procentuální podíl výnosů, který nebude nižší než 20 % a bude přidělen místním a regionálním orgánům, které jej využijí na jedno nebo více opatření popsaných v tomto odstavci.

Členské státy informují Komisi o využití výnosů a o krocích učiněných podle tohoto odstavce tak, že tyto informace začlení do svých zpráv předložených podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999(**).

(**)

Má se za to, že členské státy
  a místní a regionální orgány
  dosáhly souladu s tímto odstavcem, pokud zavedly a uplatňují politiky daňové nebo finanční podpory, anebo regulační politiky na posílení finanční podpory, které jsou vytvořeny pro účely uvedené v prvním pododstavci a které představují hodnotu odpovídající výnosům z dražeb povolenek uvedených v této kapitole.

a místní a regionální orgány

Členské státy informují Komisi o využití výnosů a o krocích učiněných podle tohoto odstavce tak, že tyto informace začlení do svých zpráv předložených podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999(**).

(**)

Pozměňovací návrh 22

Pozměňovací návrh 22

Čl. 1 bod 21 – článek 30i

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komise do 1. ledna 2028 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění ustanovení této kapitoly, pokud jde o jejich účinnost, správu a praktické uplatňování, včetně uplatňování pravidel podle rozhodnutí (EU) 2015/1814 a využívání povolenek podle této kapitoly ke splnění povinností subjektů pověřených dodržováním, na něž se vztahují kapitoly II, IIa a III. Komise v případě potřeby spolu s touto zprávou předloží Evropskému parlamentu a Radě návrh na změnu této kapitoly. Komise by do 31. října 2031 měla posoudit proveditelnost začlenění odvětví, na něž se vztahuje příloha III, do systému obchodování s emisemi zahrnujícího odvětví uvedená v příloze 1 směrnice 2003/87/ES.“; | Komise do 1. ledna 2028 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění ustanovení této kapitoly, pokud jde o jejich účinnost, správu a praktické uplatňování, včetně uplatňování pravidel podle rozhodnutí (EU) 2015/1814 a využívání povolenek podle této kapitoly ke splnění povinností subjektů pověřených dodržováním, na něž se vztahují kapitoly II, IIa a III.
  Zprávě bude předcházet období konzultací od 1. září 2027 do 31. října 2027. V jeho průběhu bude provedena cílená konzultace místních a regionálních orgánů.
  Komise v případě potřeby spolu s touto zprávou předloží Evropskému parlamentu a Radě návrh na změnu této kapitoly. Komise by do 31. října 2031 měla posoudit proveditelnost začlenění odvětví, na něž se vztahuje příloha III, do systému obchodování s emisemi zahrnujícího odvětví uvedená v příloze 1 směrnice 2003/87/ES.“; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Komise do 1. ledna 2028 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění ustanovení této kapitoly, pokud jde o jejich účinnost, správu a praktické uplatňování, včetně uplatňování pravidel podle rozhodnutí (EU) 2015/1814 a využívání povolenek podle této kapitoly ke splnění povinností subjektů pověřených dodržováním, na něž se vztahují kapitoly II, IIa a III. Komise v případě potřeby spolu s touto zprávou předloží Evropskému parlamentu a Radě návrh na změnu této kapitoly. Komise by do 31. října 2031 měla posoudit proveditelnost začlenění odvětví, na něž se vztahuje příloha III, do systému obchodování s emisemi zahrnujícího odvětví uvedená v příloze 1 směrnice 2003/87/ES.“;

Komise do 1. ledna 2028 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění ustanovení této kapitoly, pokud jde o jejich účinnost, správu a praktické uplatňování, včetně uplatňování pravidel podle rozhodnutí (EU) 2015/1814 a využívání povolenek podle této kapitoly ke splnění povinností subjektů pověřených dodržováním, na něž se vztahují kapitoly II, IIa a III.
  Zprávě bude předcházet období konzultací od 1. září 2027 do 31. října 2027. V jeho průběhu bude provedena cílená konzultace místních a regionálních orgánů.
  Komise v případě potřeby spolu s touto zprávou předloží Evropskému parlamentu a Radě návrh na změnu této kapitoly. Komise by do 31. října 2031 měla posoudit proveditelnost začlenění odvětví, na něž se vztahuje příloha III, do systému obchodování s emisemi zahrnujícího odvětví uvedená v příloze 1 směrnice 2003/87/ES.“;

Zprávě bude předcházet období konzultací od 1. září 2027 do 31. října 2027. V jeho průběhu bude provedena cílená konzultace místních a regionálních orgánů.

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích

COM(2021) 564 final

COM(2021) 564 final

Pozměňovací návrh 23

Pozměňovací návrh 23

10. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Stávajícími mechanismy, které mají řešit riziko úniku uhlíku v odvětvích nebo pododvětvích, v nichž únik uhlíku hrozí, jsou přechodné přidělování bezplatných povolenek v rámci systému EU pro obchodování s emisemi a finanční opatření, kterými jsou kompenzovány nepřímé náklady vynaložené na náklady spojené s emisemi skleníkových plynů promítnuté do cen elektřiny, jak je stanoveno v čl. 10a odst. 6, resp. článku 10b směrnice 2003/87/ES. Přidělování bezplatných povolenek v rámci systému EU pro obchodování s emisemi však oproti plnému obchodování s povolenkami formou dražby oslabuje cenový signál, který systém vysílá vůči zařízením, která jsou jejich příjemci, a ovlivňuje tak motivaci k investicím do dalšího snižování emisí. | Stávajícími mechanismy, které mají řešit riziko úniku uhlíku v odvětvích nebo pododvětvích, v nichž únik uhlíku hrozí, jsou přechodné přidělování bezplatných povolenek v rámci systému EU pro obchodování s emisemi a finanční opatření, kterými jsou kompenzovány nepřímé náklady vynaložené na náklady spojené s emisemi skleníkových plynů promítnuté do cen elektřiny, jak je stanoveno v čl. 10a odst. 6, resp. článku 10b směrnice 2003/87/ES. Přidělování bezplatných povolenek v rámci systému EU pro obchodování s emisemi však oproti plnému obchodování s povolenkami formou dražby oslabuje cenový signál, který systém vysílá vůči zařízením, která jsou jejich příjemci, a ovlivňuje tak motivaci k investicím do dalšího snižování emisí.
  Přidělování bezplatných povolenek je tak nutno účinně a včas snižovat, v souladu s cíli evropského právního rámce pro klima a konkrétně balíčku „Fit for 55“. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Stávajícími mechanismy, které mají řešit riziko úniku uhlíku v odvětvích nebo pododvětvích, v nichž únik uhlíku hrozí, jsou přechodné přidělování bezplatných povolenek v rámci systému EU pro obchodování s emisemi a finanční opatření, kterými jsou kompenzovány nepřímé náklady vynaložené na náklady spojené s emisemi skleníkových plynů promítnuté do cen elektřiny, jak je stanoveno v čl. 10a odst. 6, resp. článku 10b směrnice 2003/87/ES. Přidělování bezplatných povolenek v rámci systému EU pro obchodování s emisemi však oproti plnému obchodování s povolenkami formou dražby oslabuje cenový signál, který systém vysílá vůči zařízením, která jsou jejich příjemci, a ovlivňuje tak motivaci k investicím do dalšího snižování emisí.

Stávajícími mechanismy, které mají řešit riziko úniku uhlíku v odvětvích nebo pododvětvích, v nichž únik uhlíku hrozí, jsou přechodné přidělování bezplatných povolenek v rámci systému EU pro obchodování s emisemi a finanční opatření, kterými jsou kompenzovány nepřímé náklady vynaložené na náklady spojené s emisemi skleníkových plynů promítnuté do cen elektřiny, jak je stanoveno v čl. 10a odst. 6, resp. článku 10b směrnice 2003/87/ES. Přidělování bezplatných povolenek v rámci systému EU pro obchodování s emisemi však oproti plnému obchodování s povolenkami formou dražby oslabuje cenový signál, který systém vysílá vůči zařízením, která jsou jejich příjemci, a ovlivňuje tak motivaci k investicím do dalšího snižování emisí.
  Přidělování bezplatných povolenek je tak nutno účinně a včas snižovat, v souladu s cíli evropského právního rámce pro klima a konkrétně balíčku „Fit for 55“.

Přidělování bezplatných povolenek je tak nutno účinně a včas snižovat, v souladu s cíli evropského právního rámce pro klima a konkrétně balíčku „Fit for 55“.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (dále jen „VR“)

| 1. | připomíná, že podpisem Pařížské dohody se EU přihlásila k cíli celosvětové definitivní klimatické neutrality do roku 2050, který je nyní zakotven v evropském právním rámci pro klima. Vítá nebývalé ekologické ambice a závazky Evropské komise týkající se přechodu k udržitelnější společnosti a ekonomice a v balíčku „Fit for 55“ spatřuje důkaz vážnosti tohoto závazku. Zdůrazňuje, že k cílům snížení emisí je nutno připojit cíle v oblasti energetické účinnosti a obnovitelné energie či nového pojetí využití půdy (s cílem jednoznačně posílit přírodní ukládání uhlíku) i další cíle Zelené dohody pro Evropu tak, aby tato transformace byla spravedlivá a trvalá; |
| --- | --- |

1.

připomíná, že podpisem Pařížské dohody se EU přihlásila k cíli celosvětové definitivní klimatické neutrality do roku 2050, který je nyní zakotven v evropském právním rámci pro klima. Vítá nebývalé ekologické ambice a závazky Evropské komise týkající se přechodu k udržitelnější společnosti a ekonomice a v balíčku „Fit for 55“ spatřuje důkaz vážnosti tohoto závazku. Zdůrazňuje, že k cílům snížení emisí je nutno připojit cíle v oblasti energetické účinnosti a obnovitelné energie či nového pojetí využití půdy (s cílem jednoznačně posílit přírodní ukládání uhlíku) i další cíle Zelené dohody pro Evropu tak, aby tato transformace byla spravedlivá a trvalá;

| 2. | zdůrazňuje, že robustní, avšak postupně zaváděná cena uhlíku by měla vyslat potřebný signál podnikům a pomoci uskutečnit transformaci nákladově nejefektivnějším způsobem. Poukazuje na skutečnost, že je zapotřebí účinná součinnost mezi revidovaným systémem EU pro obchodování s emisemi (ETS) a mechanismem uhlíkového vyrovnání na hranicích (CBAM), případně v kombinaci s dalšími podpůrnými opatřeními EU k zajištění klimaticky neutrální a konkurenceschopné ekonomiky v regionech EU, zejména v těch, v nichž probíhá udržitelná transformace energeticky náročných průmyslových odvětví; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že robustní, avšak postupně zaváděná cena uhlíku by měla vyslat potřebný signál podnikům a pomoci uskutečnit transformaci nákladově nejefektivnějším způsobem. Poukazuje na skutečnost, že je zapotřebí účinná součinnost mezi revidovaným systémem EU pro obchodování s emisemi (ETS) a mechanismem uhlíkového vyrovnání na hranicích (CBAM), případně v kombinaci s dalšími podpůrnými opatřeními EU k zajištění klimaticky neutrální a konkurenceschopné ekonomiky v regionech EU, zejména v těch, v nichž probíhá udržitelná transformace energeticky náročných průmyslových odvětví;

| 3. | uznává, že tyto nerovnosti se mohou kvůli trvale rostoucím cenám energií a geopolitické nestabilitě, kterou zhoršila válka v Ukrajině, ještě více vyostřit. Vítá návrhy Komise, jak tato rizika řešit, nastíněné ve sdělení REPowerEU, zdůrazňuje však, že některé nástroje, jako je vyšší zdanění neočekávaných zisků, nemusí stačit k tomu, aby poskytovaly spolehlivou podporu, a proto vyzývá k dlouhodobějším řešením; |
| --- | --- |

3.

uznává, že tyto nerovnosti se mohou kvůli trvale rostoucím cenám energií a geopolitické nestabilitě, kterou zhoršila válka v Ukrajině, ještě více vyostřit. Vítá návrhy Komise, jak tato rizika řešit, nastíněné ve sdělení REPowerEU, zdůrazňuje však, že některé nástroje, jako je vyšší zdanění neočekávaných zisků, nemusí stačit k tomu, aby poskytovaly spolehlivou podporu, a proto vyzývá k dlouhodobějším řešením;

| 4. | uznává, že ekologické krize zvětšují nerovnosti, stejně jako nerovnosti zvyšují škody na životním prostředí. Politiky zaměřené na snižování emisí skleníkových plynů tak musí obnovit spravedlnost v naší společnosti a na našich územích; |
| --- | --- |

4.

uznává, že ekologické krize zvětšují nerovnosti, stejně jako nerovnosti zvyšují škody na životním prostředí. Politiky zaměřené na snižování emisí skleníkových plynů tak musí obnovit spravedlnost v naší společnosti a na našich územích;

| 5. | podporuje zásadu, že všechna odvětví hospodářství se musí podílet na transformaci směrem ke klimatické neutralitě a snížení emisí, a domnívá se, že systém EU ETS by mohl výrazně přispět, pokud bude zásada „znečišťovatel platí“ rozšířena na celé odvětví, jehož se týká. Zdůrazňuje, že mobilita způsobuje čtvrtinu emisí CO2 v EU, zatímco stavebnictví se podílí 40 % na spotřebě energie v Evropě. Podotýká nicméně, že stanovení ceny uhlíku v těchto odvětvích je citlivá otázka, která by neměla vyústit v zátěž dopadající na nejzranitelnější domácnosti, mikropodniky, malé podniky a uživatele mobility, a to i ve venkovských a odlehlých oblastech; |
| --- | --- |

5.

podporuje zásadu, že všechna odvětví hospodářství se musí podílet na transformaci směrem ke klimatické neutralitě a snížení emisí, a domnívá se, že systém EU ETS by mohl výrazně přispět, pokud bude zásada „znečišťovatel platí“ rozšířena na celé odvětví, jehož se týká. Zdůrazňuje, že mobilita způsobuje čtvrtinu emisí CO2

| 6. | žádá, aby místní a regionální orgány jako úrovně správy se silnými pravomocemi v obou dotčených odvětvích byly zohledněny v rámci zavádění, hodnocení a přezkumu nového systému ETS v odvětvích silniční dopravy a budov (ETS II). Podtrhuje, že emise skleníkových plynů z odvětví dopravy EU se od roku 2013 neustále zvyšují a že dekarbonizace odvětví budov je i nadále klíčovým způsobem snižování emisí. Zdůrazňuje, že pokud se spolunormotvůrci rozhodnou nespustit systém ETS II, jak je stanoveno v návrhu Komise, měl by být stávající systém ETS dále posílen, aby zahrnul odvětví silniční dopravy a budov; |
| --- | --- |

6.

žádá, aby místní a regionální orgány jako úrovně správy se silnými pravomocemi v obou dotčených odvětvích byly zohledněny v rámci zavádění, hodnocení a přezkumu nového systému ETS v odvětvích silniční dopravy a budov (ETS II). Podtrhuje, že emise skleníkových plynů z odvětví dopravy EU se od roku 2013 neustále zvyšují a že dekarbonizace odvětví budov je i nadále klíčovým způsobem snižování emisí. Zdůrazňuje, že pokud se spolunormotvůrci rozhodnou nespustit systém ETS II, jak je stanoveno v návrhu Komise, měl by být stávající systém ETS dále posílen, aby zahrnul odvětví silniční dopravy a budov;

| 7. | plně uznává, že na podporu vyšších cílů EU v oblasti klimatu jsou zapotřebí nástroje ke stanovení ceny uhlíku, velmi jej však znepokojují jejich potenciální distribuční účinky. Zdůrazňuje, že je nezbytné brát ohled na veškeré aspekty udržitelného rozvoje: hospodářskou, environmentální, sociální a kulturní udržitelnost. V této souvislosti vyzývá k dodržování alespoň tří zásad:






  — | solidarita a spravedlnost mezi členskými státy EU při provádění. Stanovení ceny uhlíku by mělo přihlížet k jejich odlišnostem co do zátěže pro místní a regionální ekonomiky; |
| --- | --- | --- |

7.

plně uznává, že na podporu vyšších cílů EU v oblasti klimatu jsou zapotřebí nástroje ke stanovení ceny uhlíku, velmi jej však znepokojují

—

solidarita a spravedlnost mezi členskými státy EU při provádění. Stanovení ceny uhlíku by mělo přihlížet k jejich odlišnostem co do zátěže pro místní a regionální ekonomiky;

solidarita a spravedlnost mezi členskými státy EU při provádění

| — | solidarita a spravedlnost uvnitř členských států. Je třeba se věnovat dopadu nástrojů ke stanovení ceny uhlíku na zranitelné společenské skupiny a domácnosti s nižšími příjmy, a to nejen z hlediska finanční dostupnosti, ale také přístupu k určitým typům zboží nebo služeb, sloužících k zajištění jejich potřeb (energie, chlazení a vytápění, doprava a mobilita atd.); |
| --- | --- |

—

solidarita a spravedlnost uvnitř členských států. Je třeba se věnovat dopadu nástrojů ke stanovení ceny uhlíku na zranitelné společenské skupiny a domácnosti s nižšími příjmy, a to nejen z hlediska finanční dostupnosti, ale také přístupu k určitým typům zboží nebo služeb, sloužících k zajištění jejich potřeb (energie, chlazení a vytápění, doprava a mobilita atd.);

solidarita a spravedlnost uvnitř členských států

| — | zohlednění územního dopadu příslušných politik, nejen na vzdálené nebo okrajové regiony, nýbrž také obecněji na ty oblasti EU, jejichž sociální a hospodářský rozvoj již prochází hlubokou transformací („opomenuté oblasti“, průmyslové oblasti procházející nezbytným transformačním procesem), na nejvzdálenější regiony a na oblasti venkovské; |
| --- | --- |

—

zohlednění územního dopadu příslušných politik, nejen na vzdálené nebo okrajové regiony, nýbrž také obecněji na ty oblasti EU, jejichž sociální a hospodářský rozvoj již prochází hlubokou transformací („opomenuté oblasti“, průmyslové oblasti procházející nezbytným transformačním procesem), na nejvzdálenější regiony a na oblasti venkovské;

zohlednění územního dopadu příslušných politik

| 8. | vítá vyhlášení Sociálního fondu pro klimatická opatření jako nástroje, jak vyvážit negativní dopady na nejzranitelnější domácnosti, mikropodniky, malé podniky a uživatele mobility a zajistit sociálně udržitelný rozvoj. Zdůrazňuje, že aktuální nastavení financování dle revize stávajícího systému ETS není dostatečné k zajištění skutečné spravedlivé transformace a že by se měla zvážit možnost přidělit do Sociálního fondu pro klimatická opatření též výnosy z jiných zdrojů, než je ETS II. Navrhuje, aby sdružování výnosů pro Sociální fond pro klimatická opatření bylo zahájeno ještě před prováděním ETS II; |
| --- | --- |

8.

vítá vyhlášení Sociálního fondu pro klimatická opatření jako nástroje, jak vyvážit negativní dopady na nejzranitelnější domácnosti, mikropodniky, malé podniky a uživatele mobility a zajistit sociálně udržitelný rozvoj. Zdůrazňuje, že aktuální nastavení financování dle revize stávajícího systému ETS není dostatečné k zajištění skutečné spravedlivé transformace a že by se měla zvážit možnost přidělit do Sociálního fondu pro klimatická opatření též výnosy z jiných zdrojů, než je ETS II. Navrhuje, aby sdružování výnosů pro Sociální fond pro klimatická opatření bylo zahájeno ještě před prováděním ETS II;

| 9. | zdůrazňuje význam přesného posouzení distribučních dopadů mechanismu, fungování, řízení a opatření v rámci Sociálního fondu pro klimatická opatření, které se zaměří na důsledky a přínosy pro nejzranitelnější občany na místní a regionální úrovni a umožní úspěšnější identifikaci ekonomicky nejslabších domácností tak, aby bylo možno přidělit dočasnou cílenou přímou podporu příjmů přesně těm, kteří ji nejvíce potřebují. V této souvislosti by opatření zařazená v jednotlivých sociálních plánech pro klimatická opatření a samo přidělování prostředků z fondu mělo urychlovat ekologickou transformaci, nikoli však na úkor sociální a územní soudržnosti a docházet by nemělo ani ke snížení ochrany nejzranitelnějších občanů; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje význam přesného posouzení distribučních dopadů mechanismu, fungování, řízení a opatření v rámci Sociálního fondu pro klimatická opatření, které se zaměří na důsledky a přínosy pro nejzranitelnější občany na místní a regionální úrovni a umožní úspěšnější identifikaci ekonomicky nejslabších domácností tak, aby bylo možno přidělit dočasnou cílenou přímou podporu příjmů přesně těm, kteří ji nejvíce potřebují. V této souvislosti by opatření zařazená v jednotlivých sociálních plánech pro klimatická opatření a samo přidělování prostředků z fondu mělo urychlovat ekologickou transformaci, nikoli však na úkor sociální a územní soudržnosti a docházet by nemělo ani ke snížení ochrany nejzranitelnějších občanů;

| 10. | zdůrazňuje, že na podporu udržitelného rozvoje by měl být využit Modernizační fond, mezi jehož priority by mělo patřit úsilí o posílení schopnosti zranitelných skupin a území dynamicky se rozvíjet. Znovu připomíná, že s ohledem na mimořádnou hospodářskou, sociální a zeměpisnou rozmanitost EU by k Modernizačnímu fondu měly mít přístup též regiony NUTS 3 v členských státech, jež se vyznačují velkou nerovnováhou; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že na podporu udržitelného rozvoje by měl být využit Modernizační fond, mezi jehož priority by mělo patřit úsilí o posílení schopnosti zranitelných skupin a území dynamicky se rozvíjet. Znovu připomíná, že s ohledem na mimořádnou hospodářskou, sociální a zeměpisnou rozmanitost EU by k Modernizačnímu fondu měly mít přístup též regiony NUTS 3 v členských státech, jež se vyznačují velkou nerovnováhou;

| 11. | vyzývá k zapojení místních a regionálních orgánů do distribuce výnosů z ETS. Místní a regionální orgány mají velmi významné postavení v provádění politik zaměřených na zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně. Regiony a města Evropy jsou zásadními inovátory a hybateli společenských změn, měly by tudíž mít možnost podílet se na ekologické transformaci výraznější měrou. Platí to zvláště pro nový systém ETS II; |
| --- | --- |

11.

vyzývá k zapojení místních a regionálních orgánů do distribuce výnosů z ETS. Místní a regionální orgány mají velmi významné postavení v provádění politik zaměřených na zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně. Regiony a města Evropy jsou zásadními inovátory a hybateli společenských změn, měly by tudíž mít možnost podílet se na ekologické transformaci výraznější měrou. Platí to zvláště pro nový systém ETS II;

| 12. | vítá zavedení rezervy tržní stability, jež má sloužit k vyrovnání přebytku a nedostatku povolenek, i režim předběžného financování ke zmírnění dopadů zavedení nového systému ETS II na ceny a likviditu. Znovu však podotýká, že rezerva by měla být doplněna o mechanismus trvalého zrušení povolenek tak, aby vznikla minimální cena v souladu s klimatickými cíli EU pro roky 2030 a 2050; |
| --- | --- |

12.

vítá zavedení rezervy tržní stability, jež má sloužit k vyrovnání přebytku a nedostatku povolenek, i režim předběžného financování ke zmírnění dopadů zavedení nového systému ETS II na ceny a likviditu. Znovu však podotýká, že rezerva by měla být doplněna o mechanismus trvalého zrušení povolenek tak, aby vznikla minimální cena v souladu s klimatickými cíli EU pro roky 2030 a 2050;

| 13. | vyjadřuje politování nad tím, že návrh Komise nezohledňuje skutečné riziko úniku uhlíku v rámci mezinárodní námořní dopravy do přístavů sousedních třetích zemí nacházejících se v blízkosti evropských přístavů. Tento únik bude mít velmi nepříznivé důsledky pro přístavní činnosti a potažmo i pro samotné přidružené logistické řetězce členských států, a to včetně ztráty pracovních míst, narušení trhu a volné hospodářské soutěže, zhoršení konektivity mezi evropskými přístavy a celkového snížení obecné konkurenceschopnosti našeho průmyslu. Tato situace by měla dopad rovněž z hlediska zásady evropské strategické autonomie a bezpečnosti a kontroly logistického řetězce a dodávek zboží vyváženého z/dováženého do EU – zvýhodnila by totiž překládku zboží v přístavech třetích zemí, jejichž logistické a hospodářské priority a zájmy se nemusí nutně shodovat s prioritami a zájmy EU; |
| --- | --- |

13.

vyjadřuje politování nad tím, že návrh Komise nezohledňuje skutečné riziko úniku uhlíku v rámci mezinárodní námořní dopravy do přístavů sousedních třetích zemí nacházejících se v blízkosti evropských přístavů. Tento únik bude mít velmi nepříznivé důsledky pro přístavní činnosti a potažmo i pro samotné přidružené logistické řetězce členských států, a to včetně ztráty pracovních míst, narušení trhu a volné hospodářské soutěže, zhoršení konektivity mezi evropskými přístavy a celkového snížení obecné konkurenceschopnosti našeho průmyslu. Tato situace by měla dopad rovněž z hlediska zásady evropské strategické autonomie a bezpečnosti a kontroly logistického řetězce a dodávek zboží vyváženého z/dováženého do EU – zvýhodnila by totiž překládku zboží v přístavech třetích zemí, jejichž logistické a hospodářské priority a zájmy se nemusí nutně shodovat s prioritami a zájmy EU;

| 14. | vítá návrh na zřízení mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích (CBAM) s cílem stimulovat celosvětová opatření v oblasti klimatu. Naléhavě vyzývá k jeho zařazení do širší průmyslové strategie EU zahrnující podporu klimaticky neutrálních investic a vytvoření podpůrného právního rámce EU a rozhodujících trhů pro klimaticky neutrální výrobky, včetně umožnění rozdílových smluv o uhlíku pro dekarbonizaci dotčených odvětví, a k neprodlenému zavedení nových postupů. Bezplatné povolenky v rámci systému ETS (19) by tak v odvětvích spadajících do působnosti mechanismu CBAM měly být postupně zrušeny a nahrazeny dražbou všech emisních povolenek, čímž bude dosaženo souladu s pravidly WTO; |
| --- | --- |

14.

vítá návrh na zřízení mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích (CBAM) s cílem stimulovat celosvětová opatření v oblasti klimatu. Naléhavě vyzývá k jeho zařazení do širší průmyslové strategie EU zahrnující podporu klimaticky neutrálních investic a vytvoření podpůrného právního rámce EU a rozhodujících trhů pro klimaticky neutrální výrobky, včetně umožnění rozdílových smluv o uhlíku pro dekarbonizaci dotčených odvětví, a k neprodlenému zavedení nových postupů. Bezplatné povolenky v rámci systému ETS (19

| 15. | zdůrazňuje zvláštní význam posíleného Inovačního fondu, který napomáhá nezbytné klimaticky neutrální transformaci energeticky náročných průmyslových odvětví, na něž se vztahuje systém EU ETS a CBAM, v regionech EU, a to podporou vývoje inovativních, klimaticky neutrálních výrobků, jako je zelená ocel. Zdůrazňuje, že hlavní překážkou dekarbonizace není pouze nedostatek technologických inovací, a proto navrhuje rozšířit oblast působnosti na opatření s vysokým potenciálem snižování emisí v netechnologických oblastech, jako jsou tvůrčí a inovativní metody spolupráce, odborná příprava a oběhovost, které jsou znevýhodněny pobídkami ETS zaměřenými na průmyslovou produkci; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje zvláštní význam posíleného Inovačního fondu, který napomáhá nezbytné klimaticky neutrální transformaci energeticky náročných průmyslových odvětví, na něž se vztahuje systém EU ETS a CBAM, v regionech EU, a to podporou vývoje inovativních, klimaticky neutrálních výrobků, jako je zelená ocel. Zdůrazňuje, že hlavní překážkou dekarbonizace není pouze nedostatek technologických inovací, a proto navrhuje rozšířit oblast působnosti na opatření s vysokým potenciálem snižování emisí v netechnologických oblastech, jako jsou tvůrčí a inovativní metody spolupráce, odborná příprava a oběhovost, které jsou znevýhodněny pobídkami ETS zaměřenými na průmyslovou produkci;

| 16. | konstatuje, že by rovněž měly být zlepšeny regulační a kontrolní mechanismy, aby se zabránilo spekulativním operacím v souvislosti s cenou CO2, které by mohly mít významný dopad jak na ceny energie, tak na samotná dotčená odvětví; |
| --- | --- |

16.

konstatuje, že by rovněž měly být zlepšeny regulační a kontrolní mechanismy, aby se zabránilo spekulativním operacím v souvislosti s cenou CO2

| 17. | vítá skutečnost, že výnosy z reformovaného systému ETS budou určeny k financování opatření v oblasti klimatické neutrality (např. k posílení Inovačního fondu, Modernizačního fondu, Sociálního fondu pro klimatická opatření a k urychlení zavádění obnovitelné energie, energetické účinnosti a oběhovosti), a nepoužijí se k navýšení celkového souhrnného rozpočtu EU. Naléhavě žádá, aby byl tentýž přístup použit pro výnosy z mechanismu CBAM; |
| --- | --- |

17.

vítá skutečnost, že výnosy z reformovaného systému ETS budou určeny k financování opatření v oblasti klimatické neutrality (např. k posílení Inovačního fondu, Modernizačního fondu, Sociálního fondu pro klimatická opatření a k urychlení zavádění obnovitelné energie, energetické účinnosti a oběhovosti), a nepoužijí se k navýšení celkového souhrnného rozpočtu EU. Naléhavě žádá, aby byl tentýž přístup použit pro výnosy z mechanismu CBAM;

| 18. | domnívá se, že s ohledem na nutnost reagovat na technologické, regulatorní a tržní změny by mechanismus CBAM měl být pojímán dynamicky a jeho zaměření na jednotlivá odvětví a emise by mělo být předmětem pravidelných přezkumů s přihlédnutím k jeho místním a regionálním dopadům. Je připraven podpořit posouzení územních dopadů mechanismu CBAM; |
| --- | --- |

18.

domnívá se, že s ohledem na nutnost reagovat na technologické, regulatorní a tržní změny by mechanismus CBAM měl být pojímán dynamicky a jeho zaměření na jednotlivá odvětví a emise by mělo být předmětem pravidelných přezkumů s přihlédnutím k jeho místním a regionálním dopadům. Je připraven podpořit posouzení územních dopadů mechanismu CBAM;

| 19. | konstatuje, že by rovněž měly být zlepšeny regulační a kontrolní mechanismy, aby se zabránilo spekulativním operacím v souvislosti s cenou CO2, které by mohly mít významný dopad jak na ceny energie, tak na samotná dotčená odvětví; |
| --- | --- |

19.

konstatuje, že by rovněž měly být zlepšeny regulační a kontrolní mechanismy, aby se zabránilo spekulativním operacím v souvislosti s cenou CO2

| 20. | s velkým uznáním kvituje, že Komise k návrhu nového systému ETS a návrhu nařízení, kterým se zavádí mechanismus CBAM, připojila též tabulkové dotazníky pro posuzování subsidiarity (20). Odůvodnění, které je uvedeno s odkazem na evropskou přidanou hodnotu návrhů a zavádění opatření v návaznosti na pravomoci EU v oblasti klimatické změny, jak vyplývá z článků 191 až 193 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), se shoduje se závěrem, k němuž dospěl VR, a sice že návrhy jsou v plném souladu se zásadou subsidiarity. |
| --- | --- |

20.

s velkým uznáním kvituje, že Komise k návrhu nového systému ETS a návrhu nařízení, kterým se zavádí mechanismus CBAM, připojila též tabulkové dotazníky pro posuzování subsidiarity (20

V Bruselu dne 28. dubna 2022.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).

2

(3)  Směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění (Úř. věst. L 257, 10.10.1996, s. 26).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17).

4

(5)  Směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění (Úř. věst. L 257, 10.10.1996, s. 26).

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17).

6

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES ze dne 23. dubna 2009 o geologickém ukládání oxidu uhličitého a o změně směrnice Rady 85/337/EHS, směrnic Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES a 2008/1/ES a nařízení (ES) č. 1013/2006 (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 114).

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES ze dne 23. dubna 2009 o geologickém ukládání oxidu uhličitého a o změně směrnice Rady 85/337/EHS, směrnic Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES a 2008/1/ES a nařízení (ES) č. 1013/2006 (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 114).

8

(9)  [doplňte odkaz na nařízení FuelEU Maritime].

9

(10)  [doplňte odkaz na nařízení FuelEU Maritime].

10

(11)  COM(2020)562 final.

11

(12)  COM(2020)562 final.

12

(13)  Údaje z roku 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

13

(14)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

14

(15)  [Doplňte odkaz na nařízení o zřízení Sociálního fondu pro klimatická opatření].

15

(16)  Údaje z roku 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

16

(17)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s.1).

17

(18)  [Doplňte odkaz na nařízení o zřízení Sociálního fondu pro klimatická opatření].

18

(19)  Podle pravidel systému EU pro obchodování s emisemi musí společnosti získat emisní povolenky na emise uhlíku, které produkují. Bezplatné povolenky jsou zavedeny jako přechodná metoda přidělování povolenek, která se odlišuje od metody výchozí (dražba). Bezplatně přidělované povolenky nicméně i nadále představují přes 40 % celkového počtu dostupných povolenek.

19

(20)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/swd/2021/0552/COM_SWD(2021)0552_EN.pdf.

20

---

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 301/139 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 301/139

---

Stanovisko Evropského výboru regionů ke změně směrnice o energetické účinnosti za účelem dosažení nových cílů v oblasti klimatu do roku 2030

(2022/C 301/15)

| Zpravodaj: | Rafał Kazimierz TRZASKOWSKI (PL/ELS), primátor hlavního města Varšava |
| --- | --- |
| Odkazy: | Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické účinnosti (přepracované znění)
  COM(2021) 558 final – 2021/0203 (COD)
  SEC(2021) 558 final – 2021/0203 (COD)
  SWD(2021) 623 final – 2021/0203 (COD)
  SWD(2021) 624 final – 2021/0203 (COD)
  SWD(2021) 625 final – 2021/0203 (COD)
  SWD(2021) 626 final – 2021/0203 (COD)
  SWD(2021) 627 final – 2021/0203 (COD) |

Zpravodaj:

Rafał Kazimierz TRZASKOWSKI (PL/ELS), primátor hlavního města Varšava

Odkazy:

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické účinnosti (přepracované znění)

COM(2021) 558 final – 2021/0203 (COD)

SEC(2021) 558 final – 2021/0203 (COD)

SWD(2021) 623 final – 2021/0203 (COD)

SWD(2021) 624 final – 2021/0203 (COD)

SWD(2021) 625 final – 2021/0203 (COD)

SWD(2021) 626 final – 2021/0203 (COD)

SWD(2021) 627 final – 2021/0203 (COD)

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

16. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Spravedlivý přechod ke klimaticky neutrální Unii do roku 2050 je ústředním prvkem Zelené dohody pro Evropu. Energetická chudoba je klíčovou koncepcí konsolidovanou v legislativním balíčku nazvaném „Čistá energie pro všechny Evropany“ a má usnadnit spravedlivou transformaci energetiky. Podle nařízení (EU) 2018/1999 a směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 (1) poskytla Komise orientační pokyny týkající se vhodných ukazatelů pro měření energetické chudoby a definice „značného počtu domácností trpících energetickou chudobou“ (2). Směrnice (EU) 2019/944 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (3) vyžadují, aby členské státy přijaly vhodná opatření s cílem řešit zjištěné případy energetické chudoby,
  včetně
  opatření pro řešení širšího kontextu chudoby. | Spravedlivý přechod ke klimaticky neutrální Unii do roku 2050 je ústředním prvkem Zelené dohody pro Evropu. Energetická chudoba je klíčovou koncepcí konsolidovanou v legislativním balíčku nazvaném „Čistá energie pro všechny Evropany“ a má usnadnit spravedlivou transformaci energetiky. Podle nařízení (EU) 2018/1999 a směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 (4) poskytla Komise orientační pokyny týkající se vhodných ukazatelů pro měření energetické chudoby a definice „značného počtu domácností trpících energetickou chudobou“ (5). Směrnice (EU) 2019/944 (6) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES3 vyžadují, aby členské státy přijaly vhodná opatření s cílem řešit zjištěné případy energetické chudoby,
  ať už postihuje zranitelné domácnosti, zranitelné podniky, a zejména malé podniky a mikropodniky, nebo zranitelné uživatele dopravy. Měla by k nim patřit rovněž
  opatření pro řešení širšího kontextu chudoby. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Spravedlivý přechod ke klimaticky neutrální Unii do roku 2050 je ústředním prvkem Zelené dohody pro Evropu. Energetická chudoba je klíčovou koncepcí konsolidovanou v legislativním balíčku nazvaném „Čistá energie pro všechny Evropany“ a má usnadnit spravedlivou transformaci energetiky. Podle nařízení (EU) 2018/1999 a směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 (1) poskytla Komise orientační pokyny týkající se vhodných ukazatelů pro měření energetické chudoby a definice „značného počtu domácností trpících energetickou chudobou“ (2). Směrnice (EU) 2019/944 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (3) vyžadují, aby členské státy přijaly vhodná opatření s cílem řešit zjištěné případy energetické chudoby,
  včetně
  opatření pro řešení širšího kontextu chudoby.

Spravedlivý přechod ke klimaticky neutrální Unii do roku 2050 je ústředním prvkem Zelené dohody pro Evropu. Energetická chudoba je klíčovou koncepcí konsolidovanou v legislativním balíčku nazvaném „Čistá energie pro všechny Evropany“ a má usnadnit spravedlivou transformaci energetiky. Podle nařízení (EU) 2018/1999 a směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 (4) poskytla Komise orientační pokyny týkající se vhodných ukazatelů pro měření energetické chudoby a definice „značného počtu domácností trpících energetickou chudobou“ (5). Směrnice (EU) 2019/944 (6) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES3 vyžadují, aby členské státy přijaly vhodná opatření s cílem řešit zjištěné případy energetické chudoby,
  ať už postihuje zranitelné domácnosti, zranitelné podniky, a zejména malé podniky a mikropodniky, nebo zranitelné uživatele dopravy. Měla by k nim patřit rovněž
  opatření pro řešení širšího kontextu chudoby.

Pozměňovací návrh 2

17. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Z uplatňování zásady „energetická účinnost v první řadě“ by měly mít prospěch domácnosti s nízkými a středními příjmy, zranitelní zákazníci včetně konečných uživatelů, lidé postižení nebo ohrožení energetickou chudobou a lidé žijící v sociálním bydlení. Opatření v oblasti energetické účinnosti by se měla provádět přednostně s cílem zlepšit situaci těchto jednotlivců a domácností nebo zmírnit energetickou chudobu. Holistický přístup k tvorbě politik a provádění politik a opatření vyžaduje, aby členské státy zajistily, že ostatní politiky a opatření nebudou mít na tyto jednotlivce a domácnosti žádný nepříznivý dopad. | Z uplatňování zásady „energetická účinnost v první řadě“ by měly mít prospěch domácnosti s nízkými a středními příjmy,
  mikropodniky a malé podniky,
  zranitelní zákazníci včetně konečných uživatelů, lidé postižení nebo ohrožení energetickou chudobou
  a chudobou v oblasti mobility
  a lidé žijící v sociálním bydlení. Opatření v oblasti energetické účinnosti by se měla provádět přednostně s cílem zlepšit situaci těchto jednotlivců a domácností nebo zmírnit energetickou chudobu. Holistický přístup k tvorbě politik a provádění politik a opatření vyžaduje, aby členské státy zajistily, že ostatní politiky a opatření nebudou mít na tyto jednotlivce a domácnosti
  přímo ani nepřímo
  žádný nepříznivý dopad. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Z uplatňování zásady „energetická účinnost v první řadě“ by měly mít prospěch domácnosti s nízkými a středními příjmy, zranitelní zákazníci včetně konečných uživatelů, lidé postižení nebo ohrožení energetickou chudobou a lidé žijící v sociálním bydlení. Opatření v oblasti energetické účinnosti by se měla provádět přednostně s cílem zlepšit situaci těchto jednotlivců a domácností nebo zmírnit energetickou chudobu. Holistický přístup k tvorbě politik a provádění politik a opatření vyžaduje, aby členské státy zajistily, že ostatní politiky a opatření nebudou mít na tyto jednotlivce a domácnosti žádný nepříznivý dopad.

Z uplatňování zásady „energetická účinnost v první řadě“ by měly mít prospěch domácnosti s nízkými a středními příjmy,
  mikropodniky a malé podniky,
  zranitelní zákazníci včetně konečných uživatelů, lidé postižení nebo ohrožení energetickou chudobou
  a chudobou v oblasti mobility
  a lidé žijící v sociálním bydlení. Opatření v oblasti energetické účinnosti by se měla provádět přednostně s cílem zlepšit situaci těchto jednotlivců a domácností nebo zmírnit energetickou chudobu. Holistický přístup k tvorbě politik a provádění politik a opatření vyžaduje, aby členské státy zajistily, že ostatní politiky a opatření nebudou mít na tyto jednotlivce a domácnosti
  přímo ani nepřímo
  žádný nepříznivý dopad.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 3

25. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Bylo by žádoucí, aby byl cíl zvýšit energetickou účinnost splněn v důsledku souhrnného provádění konkrétních vnitrostátních a evropských opatření podporujících energetickou účinnost v různých oblastech. Od členských států by mělo být vyžadováno, aby stanovily vnitrostátní politiky a opatření ke zvyšování energetické účinnosti. Tyto politiky a opatření a individuální úsilí každého členského státu, spolu s údaji o dosaženém pokroku by měla zhodnotit Komise, aby posoudila pravděpodobnost dosažení celkového cíle Unie a to, do jaké míry je individuální úsilí ke splnění společného cíle dostatečné. | Bylo by žádoucí, aby byl cíl zvýšit energetickou účinnost splněn v důsledku souhrnného provádění konkrétních
  místních, regionálních,
  vnitrostátních a evropských opatření podporujících energetickou účinnost v různých oblastech. Od členských států by mělo být vyžadováno, aby stanovily vnitrostátní politiky a opatření ke zvyšování energetické účinnosti. Tyto politiky a opatření a individuální úsilí každého členského státu, spolu s údaji o dosaženém pokroku by měla zhodnotit Komise, aby posoudila pravděpodobnost dosažení celkového cíle Unie a to, do jaké míry je individuální úsilí ke splnění společného cíle dostatečné. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Bylo by žádoucí, aby byl cíl zvýšit energetickou účinnost splněn v důsledku souhrnného provádění konkrétních vnitrostátních a evropských opatření podporujících energetickou účinnost v různých oblastech. Od členských států by mělo být vyžadováno, aby stanovily vnitrostátní politiky a opatření ke zvyšování energetické účinnosti. Tyto politiky a opatření a individuální úsilí každého členského státu, spolu s údaji o dosaženém pokroku by měla zhodnotit Komise, aby posoudila pravděpodobnost dosažení celkového cíle Unie a to, do jaké míry je individuální úsilí ke splnění společného cíle dostatečné.

Bylo by žádoucí, aby byl cíl zvýšit energetickou účinnost splněn v důsledku souhrnného provádění konkrétních
  místních, regionálních,
  vnitrostátních a evropských opatření podporujících energetickou účinnost v různých oblastech. Od členských států by mělo být vyžadováno, aby stanovily vnitrostátní politiky a opatření ke zvyšování energetické účinnosti. Tyto politiky a opatření a individuální úsilí každého členského státu, spolu s údaji o dosaženém pokroku by měla zhodnotit Komise, aby posoudila pravděpodobnost dosažení celkového cíle Unie a to, do jaké míry je individuální úsilí ke splnění společného cíle dostatečné.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 4

28. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Aby členské státy splnily svou povinnost, měly by se zaměřit na konečnou spotřebu energie všech veřejných služeb a zařízení veřejných subjektů. Pro určení rozsahu adresátů by členské státy měly použít definici veřejných zadavatelů stanovenou ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (7). Tuto povinnost lze splnit snížením konečné spotřeby energie ve všech oblastech veřejného sektoru, včetně dopravy, veřejných budov, zdravotní péče, územního plánování, vodohospodářství a čištění odpadních vod, úpravy vody, nakládání s odpady, dálkového vytápění a chlazení, distribuce, dodávek a skladování energie, veřejného osvětlení a plánování infrastruktury. Aby se snížila administrativní zátěž pro veřejné subjekty, měly by členské státy zřídit digitální platformy nebo nástroje pro shromažďování souhrnných údajů o spotřebě od veřejných subjektů, jejich zveřejňování a jejich hlášení Komisi. | Aby členské státy splnily svou povinnost, měly by se zaměřit na konečnou spotřebu energie všech veřejných služeb a zařízení veřejných subjektů. Pro určení rozsahu adresátů by členské státy měly použít definici veřejných zadavatelů stanovenou ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (8). Tuto povinnost lze splnit snížením konečné spotřeby energie ve všech oblastech veřejného sektoru, včetně dopravy, veřejných budov, zdravotní péče, územního plánování, vodohospodářství a čištění odpadních vod, úpravy vody, nakládání s odpady, dálkového vytápění a chlazení, distribuce, dodávek a skladování energie, veřejného osvětlení a plánování infrastruktury. Aby se snížila administrativní zátěž pro
  místní a regionální orgány a další
  veřejné subjekty, měly by členské státy zřídit digitální platformy nebo nástroje pro shromažďování souhrnných údajů o spotřebě od
  všech
  veřejných subjektů, jejich zveřejňování a jejich hlášení Komisi.
  Členské státy budou muset zajistit, aby místní a regionální orgány a další veřejné subjekty byly pro takové shromažďování údajů dostatečně vybaveny. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Aby členské státy splnily svou povinnost, měly by se zaměřit na konečnou spotřebu energie všech veřejných služeb a zařízení veřejných subjektů. Pro určení rozsahu adresátů by členské státy měly použít definici veřejných zadavatelů stanovenou ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (7). Tuto povinnost lze splnit snížením konečné spotřeby energie ve všech oblastech veřejného sektoru, včetně dopravy, veřejných budov, zdravotní péče, územního plánování, vodohospodářství a čištění odpadních vod, úpravy vody, nakládání s odpady, dálkového vytápění a chlazení, distribuce, dodávek a skladování energie, veřejného osvětlení a plánování infrastruktury. Aby se snížila administrativní zátěž pro veřejné subjekty, měly by členské státy zřídit digitální platformy nebo nástroje pro shromažďování souhrnných údajů o spotřebě od veřejných subjektů, jejich zveřejňování a jejich hlášení Komisi.

Aby členské státy splnily svou povinnost, měly by se zaměřit na konečnou spotřebu energie všech veřejných služeb a zařízení veřejných subjektů. Pro určení rozsahu adresátů by členské státy měly použít definici veřejných zadavatelů stanovenou ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (8). Tuto povinnost lze splnit snížením konečné spotřeby energie ve všech oblastech veřejného sektoru, včetně dopravy, veřejných budov, zdravotní péče, územního plánování, vodohospodářství a čištění odpadních vod, úpravy vody, nakládání s odpady, dálkového vytápění a chlazení, distribuce, dodávek a skladování energie, veřejného osvětlení a plánování infrastruktury. Aby se snížila administrativní zátěž pro
  místní a regionální orgány a další
  veřejné subjekty, měly by členské státy zřídit digitální platformy nebo nástroje pro shromažďování souhrnných údajů o spotřebě od
  všech
  veřejných subjektů, jejich zveřejňování a jejich hlášení Komisi.
  Členské státy budou muset zajistit, aby místní a regionální orgány a další veřejné subjekty byly pro takové shromažďování údajů dostatečně vybaveny.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 5

29. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy by měly hrát příkladnou úlohu tím, že zajistí, aby všechny smlouvy o energetických službách a systémy hospodaření s energií byly realizovány ve veřejném sektoru v souladu s evropskými nebo mezinárodními normami nebo aby byly energetické audity do značné míry využívány v těch částech veřejného sektoru, které intenzivně spotřebovávají energii. | Členské státy,
  regiony a místní orgány
  by měly hrát příkladnou úlohu tím, že zajistí, aby všechny smlouvy o energetických službách a systémy hospodaření s energií byly realizovány ve veřejném sektoru v souladu s evropskými nebo mezinárodními normami nebo aby byly energetické audity do značné míry využívány v těch částech veřejného sektoru, které intenzivně spotřebovávají energii.
  V zájmu dosažení tohoto cíle budou muset členské státy poskytnout jasné pokyny a stanovit jednoznačné postupy pro využívání těchto nástrojů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy by měly hrát příkladnou úlohu tím, že zajistí, aby všechny smlouvy o energetických službách a systémy hospodaření s energií byly realizovány ve veřejném sektoru v souladu s evropskými nebo mezinárodními normami nebo aby byly energetické audity do značné míry využívány v těch částech veřejného sektoru, které intenzivně spotřebovávají energii.

Členské státy,
  regiony a místní orgány
  by měly hrát příkladnou úlohu tím, že zajistí, aby všechny smlouvy o energetických službách a systémy hospodaření s energií byly realizovány ve veřejném sektoru v souladu s evropskými nebo mezinárodními normami nebo aby byly energetické audity do značné míry využívány v těch částech veřejného sektoru, které intenzivně spotřebovávají energii.
  V zájmu dosažení tohoto cíle budou muset členské státy poskytnout jasné pokyny a stanovit jednoznačné postupy pro využívání těchto nástrojů.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 6

30. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Veřejné orgány se vyzývají, aby získaly podporu od subjektů, jako jsou agentury pro udržitelnou energetiku, které jsou případně zřízeny na regionální nebo místní úrovni. Organizace uvedených agentur obvykle odráží individuální potřeby veřejných orgánů v určitém regionu nebo působících v určité oblasti veřejného sektoru. Centralizované agentury mohou lépe sloužit daným potřebám a pracovat efektivněji v jiných ohledech, například v menších nebo centralizovaných členských státech nebo v souvislosti se složitými či meziregionálními aspekty, jako je dálkové vytápění a chlazení. Agentury pro udržitelnou energetiku mohou sloužit jako jednotná kontaktní místa podle článku 21. Uvedené agentury jsou často odpovědné za vypracovávání místních nebo regionálních plánů dekarbonizace, které mohou zahrnovat i jiná opatření v oblasti dekarbonizace, jako je výměna kotlů na fosilní paliva, a za pomoc veřejným orgánům s prováděním politik souvisejících s energetikou. Agentury pro udržitelnou energetiku nebo jiné subjekty, které pomáhají regionálním a místním orgánům, mohou mít jasné pravomoci, cíle a zdroje v oblasti udržitelné energetiky. Agentury pro udržitelnou energetiku by mohly být vybízeny k tomu, aby zvážily iniciativy přijaté v rámci Paktu starostů a primátorů, který sdružuje místní samosprávy, které se dobrovolně zavázaly k provádění cílů Unie v oblasti klimatu a energetiky, a další již existující iniciativy s tímto účelem. Plány
  dekarbonizace
  by měly být propojeny s plány územního rozvoje a měly by zohledňovat komplexní posouzení, které by členské státy měly provést. | Veřejné orgány se vyzývají, aby získaly podporu od subjektů, jako jsou agentury pro udržitelnou energetiku, které jsou případně zřízeny na regionální nebo místní úrovni. Organizace uvedených agentur obvykle odráží individuální potřeby veřejných orgánů v určitém regionu nebo působících v určité oblasti veřejného sektoru. Centralizované agentury mohou lépe sloužit daným potřebám a pracovat efektivněji v jiných ohledech, například v menších nebo centralizovaných členských státech nebo v souvislosti se složitými či meziregionálními aspekty, jako je dálkové vytápění a chlazení. Agentury pro udržitelnou energetiku mohou sloužit jako jednotná kontaktní místa podle článku 21. Uvedené agentury jsou často odpovědné za vypracovávání místních nebo regionálních plánů dekarbonizace, které mohou zahrnovat i jiná opatření v oblasti dekarbonizace, jako je výměna kotlů na fosilní paliva, a za pomoc veřejným orgánům s prováděním politik souvisejících s energetikou. Agentury pro udržitelnou energetiku nebo jiné subjekty, které pomáhají regionálním a místním orgánům, mohou mít jasné pravomoci, cíle a zdroje v oblasti udržitelné energetiky. Agentury pro udržitelnou energetiku by mohly být vybízeny k tomu, aby zvážily iniciativy přijaté
  místními a regionálními orgány ve snaze bojovat proti změně klimatu, a to coby součást plánů, které v této oblasti vypracovaly buď na základě právního mandátu, nebo dobrovolně, mj.
  v rámci Paktu starostů a primátorů, který sdružuje místní samosprávy, které se dobrovolně zavázaly k provádění cílů Unie v oblasti klimatu a energetiky, a další již existující iniciativy s tímto účelem. Plány
  v oblasti boje proti změně klimatu
  by měly být propojeny s plány územního rozvoje a měly by zohledňovat komplexní posouzení, které by členské státy měly provést.
  Tyto plány by se měly rovněž využívat k plánování v oblasti energetiky a klimatu na vnitrostátní úrovni, a to v prvé řadě k pravidelnému přezkumu vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu. V tomto ohledu by mělo být náležitým způsobem revidováno nařízení (EU) 2018/1999 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Veřejné orgány se vyzývají, aby získaly podporu od subjektů, jako jsou agentury pro udržitelnou energetiku, které jsou případně zřízeny na regionální nebo místní úrovni. Organizace uvedených agentur obvykle odráží individuální potřeby veřejných orgánů v určitém regionu nebo působících v určité oblasti veřejného sektoru. Centralizované agentury mohou lépe sloužit daným potřebám a pracovat efektivněji v jiných ohledech, například v menších nebo centralizovaných členských státech nebo v souvislosti se složitými či meziregionálními aspekty, jako je dálkové vytápění a chlazení. Agentury pro udržitelnou energetiku mohou sloužit jako jednotná kontaktní místa podle článku 21. Uvedené agentury jsou často odpovědné za vypracovávání místních nebo regionálních plánů dekarbonizace, které mohou zahrnovat i jiná opatření v oblasti dekarbonizace, jako je výměna kotlů na fosilní paliva, a za pomoc veřejným orgánům s prováděním politik souvisejících s energetikou. Agentury pro udržitelnou energetiku nebo jiné subjekty, které pomáhají regionálním a místním orgánům, mohou mít jasné pravomoci, cíle a zdroje v oblasti udržitelné energetiky. Agentury pro udržitelnou energetiku by mohly být vybízeny k tomu, aby zvážily iniciativy přijaté v rámci Paktu starostů a primátorů, který sdružuje místní samosprávy, které se dobrovolně zavázaly k provádění cílů Unie v oblasti klimatu a energetiky, a další již existující iniciativy s tímto účelem. Plány
  dekarbonizace
  by měly být propojeny s plány územního rozvoje a měly by zohledňovat komplexní posouzení, které by členské státy měly provést.

Veřejné orgány se vyzývají, aby získaly podporu od subjektů, jako jsou agentury pro udržitelnou energetiku, které jsou případně zřízeny na regionální nebo místní úrovni. Organizace uvedených agentur obvykle odráží individuální potřeby veřejných orgánů v určitém regionu nebo působících v určité oblasti veřejného sektoru. Centralizované agentury mohou lépe sloužit daným potřebám a pracovat efektivněji v jiných ohledech, například v menších nebo centralizovaných členských státech nebo v souvislosti se složitými či meziregionálními aspekty, jako je dálkové vytápění a chlazení. Agentury pro udržitelnou energetiku mohou sloužit jako jednotná kontaktní místa podle článku 21. Uvedené agentury jsou často odpovědné za vypracovávání místních nebo regionálních plánů dekarbonizace, které mohou zahrnovat i jiná opatření v oblasti dekarbonizace, jako je výměna kotlů na fosilní paliva, a za pomoc veřejným orgánům s prováděním politik souvisejících s energetikou. Agentury pro udržitelnou energetiku nebo jiné subjekty, které pomáhají regionálním a místním orgánům, mohou mít jasné pravomoci, cíle a zdroje v oblasti udržitelné energetiky. Agentury pro udržitelnou energetiku by mohly být vybízeny k tomu, aby zvážily iniciativy přijaté
  místními a regionálními orgány ve snaze bojovat proti změně klimatu, a to coby součást plánů, které v této oblasti vypracovaly buď na základě právního mandátu, nebo dobrovolně, mj.
  v rámci Paktu starostů a primátorů, který sdružuje místní samosprávy, které se dobrovolně zavázaly k provádění cílů Unie v oblasti klimatu a energetiky, a další již existující iniciativy s tímto účelem. Plány
  v oblasti boje proti změně klimatu
  by měly být propojeny s plány územního rozvoje a měly by zohledňovat komplexní posouzení, které by členské státy měly provést.
  Tyto plány by se měly rovněž využívat k plánování v oblasti energetiky a klimatu na vnitrostátní úrovni, a to v prvé řadě k pravidelnému přezkumu vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu. V tomto ohledu by mělo být náležitým způsobem revidováno nařízení (EU) 2018/1999 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu
  .

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 7

31. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy by měly podporovat veřejné orgány při plánování a zavádění opatření ke zvýšení energetické účinnosti, a to i na regionální a místní úrovni, a to tím, že
  poskytnou
  pokyny na podporu budování kompetencí a příležitostí k odborné přípravě a 
  na podporu spolupráce
  mezi veřejnými subjekty, a to i mezi agenturami. Za tímto účelem by členské státy mohly zřídit vnitrostátní centra kompetencí pro složité otázky, jako je poskytování poradenství místním nebo regionálním energetickým agenturám ohledně dálkového vytápění nebo chlazení. | Členské státy by měly podporovat
  místní, regionální a také další
  veřejné orgány při plánování a zavádění opatření ke zvýšení energetické účinnosti, a to i na regionální a místní úrovni, a to tím, že
  budou poskytovat finanční a technickou podporu a předkládat plány řešící nedostatek pracovních sil a kvalifikovaných odborníků potřebných pro všechny fáze ekologické transformace, včetně řemeslníků i vysoce kvalifikovaných odborníků na zelené technologie, vědeckých pracovníků v aplikovaných oborech a inovátorů. Členské státy by měly podporovat veřejné orgány v tom, aby kromě úspor energie zohledňovaly i širší přínosy, jako je zdravé vnitřní prostředí s lepší kvalitou vnitřního ovzduší a životního prostředí, stejně jako zlepšení kvality života, zejména ve školách, zařízeních denní péče, v chráněném bydlení, pečovatelských domech a nemocnicích. Členské státy by měly poskytnout
  pokyny na podporu budování kompetencí a příležitostí k odborné přípravě a 
  podporovat spolupráci
  mezi veřejnými subjekty, a to i mezi agenturami. Za tímto účelem by členské státy mohly zřídit vnitrostátní
  a regionální
  centra kompetencí pro složité otázky, jako je poskytování poradenství místním nebo regionálním energetickým agenturám ohledně dálkového vytápění nebo chlazení. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy by měly podporovat veřejné orgány při plánování a zavádění opatření ke zvýšení energetické účinnosti, a to i na regionální a místní úrovni, a to tím, že
  poskytnou
  pokyny na podporu budování kompetencí a příležitostí k odborné přípravě a 
  na podporu spolupráce
  mezi veřejnými subjekty, a to i mezi agenturami. Za tímto účelem by členské státy mohly zřídit vnitrostátní centra kompetencí pro složité otázky, jako je poskytování poradenství místním nebo regionálním energetickým agenturám ohledně dálkového vytápění nebo chlazení.

Členské státy by měly podporovat
  místní, regionální a také další
  veřejné orgány při plánování a zavádění opatření ke zvýšení energetické účinnosti, a to i na regionální a místní úrovni, a to tím, že
  budou poskytovat finanční a technickou podporu a předkládat plány řešící nedostatek pracovních sil a kvalifikovaných odborníků potřebných pro všechny fáze ekologické transformace, včetně řemeslníků i vysoce kvalifikovaných odborníků na zelené technologie, vědeckých pracovníků v aplikovaných oborech a inovátorů. Členské státy by měly podporovat veřejné orgány v tom, aby kromě úspor energie zohledňovaly i širší přínosy, jako je zdravé vnitřní prostředí s lepší kvalitou vnitřního ovzduší a životního prostředí, stejně jako zlepšení kvality života, zejména ve školách, zařízeních denní péče, v chráněném bydlení, pečovatelských domech a nemocnicích. Členské státy by měly poskytnout
  pokyny na podporu budování kompetencí a příležitostí k odborné přípravě a 
  podporovat spolupráci
  mezi veřejnými subjekty, a to i mezi agenturami. Za tímto účelem by členské státy mohly zřídit vnitrostátní
  a regionální
  centra kompetencí pro složité otázky, jako je poskytování poradenství místním nebo regionálním energetickým agenturám ohledně dálkového vytápění nebo chlazení.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 8

32. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Budovy a doprava jsou vedle průmyslu hlavními uživateli energie a hlavním zdrojem emisí (9). Budovy jsou v Unii odpovědné přibližně za 40 % celkové spotřeby energie a za 36 % emisí skleníkových plynů z energie (10). Sdělení Komise nazvané „Renovační vlna“ (11) se zabývá dvojím problémem, kterým je energetická účinnost a účinné využívání zdrojů a jejich dostupnost ve stavebnictví, a jeho cílem je zdvojnásobit podíl renovace. Zaměřuje se na budovy s nejhorší energetickou náročností, energetickou chudobu a veřejné budovy. Budovy mají navíc zásadní význam pro dosažení cíle Unie dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality. Budovy ve vlastnictví veřejných subjektů tvoří značnou část fondu budov a jsou velmi dobře viditelné ve veřejném životě. Je proto vhodné stanovit roční podíl renovace budov ve vlastnictví a v užívání veřejných subjektů na území členského státu s cílem snížit jejich energetickou náročnost. Členské státy se vyzývají, aby stanovily vyšší podíl renovace tam, kde je to nákladově efektivní, v rámci renovace svého fondu budov v souladu se svými dlouhodobými strategiemi renovací nebo vnitrostátními programy renovací. Podílem renovace by neměly být dotčeny povinnosti týkající se budov s téměř nulovou spotřebou energie stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU (12). Během příštího přezkumu směrnice 2010/31/EU by Komise měla posouditpokrok, kterého členské státy dosáhly při renovaci budov veřejných subjektů. Komise by měla zvážit předložení legislativního návrhu na revizi podílu renovace a zároveň zohlednit pokrok dosažený členskými státy, významný hospodářský nebo technický vývoj či v případě potřeby závazky Unie v oblasti dekarbonizace a nulového znečištění. Povinnost renovovat budovy veřejných subjektů stanovená touto směrnicí doplňuje uvedenou směrnici, která vyžaduje, aby členské státy zajistily, aby u stávajících budov, kde probíhá větší renovace, byla snížena jejich energetická náročnost tak, aby splňovaly požadavky na budovy s téměř nulovou spotřebou energie. | Budovy a doprava jsou vedle průmyslu hlavními uživateli energie a hlavním zdrojem emisí (13). Budovy jsou v Unii odpovědné přibližně za 40 % celkové spotřeby energie a za 36 % emisí skleníkových plynů z energie (14). Sdělení Komise nazvané „Renovační vlna“ (15) se zabývá dvojím problémem, kterým je energetická účinnost a účinné využívání zdrojů a jejich dostupnost ve stavebnictví, a jeho cílem je zdvojnásobit podíl renovace. Zaměřuje se na budovy s nejhorší energetickou náročností, energetickou chudobu a veřejné budovy. Budovy mají navíc zásadní význam pro dosažení cíle Unie dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality. Budovy ve vlastnictví veřejných subjektů tvoří značnou část fondu budov a jsou velmi dobře viditelné ve veřejném životě. Je proto vhodné stanovit roční podíl renovace budov ve vlastnictví a v užívání veřejných subjektů na území členského státu s cílem snížit jejich energetickou náročnost. Členské státy se vyzývají, aby stanovily vyšší podíl renovace tam, kde je to nákladově efektivní, v rámci renovace svého fondu budov v souladu se svými dlouhodobými strategiemi renovací nebo vnitrostátními programy renovací. Podílem renovace by neměly být dotčeny povinnosti týkající se budov s téměř nulovou spotřebou energie stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU (16). Během příštího přezkumu směrnice 2010/31/EU by Komise měla posouditpokrok, kterého členské státy dosáhly při renovaci budov veřejných subjektů. Komise by měla zvážit předložení legislativního návrhu na revizi podílu renovace a zároveň zohlednit pokrok dosažený členskými státy, významný hospodářský nebo technický vývoj či v případě potřeby závazky Unie v oblasti dekarbonizace a nulového znečištění. Povinnost renovovat budovy veřejných subjektů stanovená touto směrnicí doplňuje uvedenou směrnici, která vyžaduje, aby členské státy zajistily, aby u stávajících budov, kde probíhá větší renovace, byla snížena jejich energetická náročnost tak, aby
  pokud možno
  splňovaly požadavky na budovy s téměř nulovou spotřebou energie.
  Evropská komise a členské státy vydají další pokyny týkající se provádění rozsáhlých renovací historických budov. Budou zahájeny zvláštní iniciativy určené na podporu renovace těchto budov, včetně různých typů zásahů zaměřených na snížení energetické náročnosti. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Budovy a doprava jsou vedle průmyslu hlavními uživateli energie a hlavním zdrojem emisí (9). Budovy jsou v Unii odpovědné přibližně za 40 % celkové spotřeby energie a za 36 % emisí skleníkových plynů z energie (10). Sdělení Komise nazvané „Renovační vlna“ (11) se zabývá dvojím problémem, kterým je energetická účinnost a účinné využívání zdrojů a jejich dostupnost ve stavebnictví, a jeho cílem je zdvojnásobit podíl renovace. Zaměřuje se na budovy s nejhorší energetickou náročností, energetickou chudobu a veřejné budovy. Budovy mají navíc zásadní význam pro dosažení cíle Unie dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality. Budovy ve vlastnictví veřejných subjektů tvoří značnou část fondu budov a jsou velmi dobře viditelné ve veřejném životě. Je proto vhodné stanovit roční podíl renovace budov ve vlastnictví a v užívání veřejných subjektů na území členského státu s cílem snížit jejich energetickou náročnost. Členské státy se vyzývají, aby stanovily vyšší podíl renovace tam, kde je to nákladově efektivní, v rámci renovace svého fondu budov v souladu se svými dlouhodobými strategiemi renovací nebo vnitrostátními programy renovací. Podílem renovace by neměly být dotčeny povinnosti týkající se budov s téměř nulovou spotřebou energie stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU (12). Během příštího přezkumu směrnice 2010/31/EU by Komise měla posouditpokrok, kterého členské státy dosáhly při renovaci budov veřejných subjektů. Komise by měla zvážit předložení legislativního návrhu na revizi podílu renovace a zároveň zohlednit pokrok dosažený členskými státy, významný hospodářský nebo technický vývoj či v případě potřeby závazky Unie v oblasti dekarbonizace a nulového znečištění. Povinnost renovovat budovy veřejných subjektů stanovená touto směrnicí doplňuje uvedenou směrnici, která vyžaduje, aby členské státy zajistily, aby u stávajících budov, kde probíhá větší renovace, byla snížena jejich energetická náročnost tak, aby splňovaly požadavky na budovy s téměř nulovou spotřebou energie.

Budovy a doprava jsou vedle průmyslu hlavními uživateli energie a hlavním zdrojem emisí (13). Budovy jsou v Unii odpovědné přibližně za 40 % celkové spotřeby energie a za 36 % emisí skleníkových plynů z energie (14). Sdělení Komise nazvané „Renovační vlna“ (15) se zabývá dvojím problémem, kterým je energetická účinnost a účinné využívání zdrojů a jejich dostupnost ve stavebnictví, a jeho cílem je zdvojnásobit podíl renovace. Zaměřuje se na budovy s nejhorší energetickou náročností, energetickou chudobu a veřejné budovy. Budovy mají navíc zásadní význam pro dosažení cíle Unie dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality. Budovy ve vlastnictví veřejných subjektů tvoří značnou část fondu budov a jsou velmi dobře viditelné ve veřejném životě. Je proto vhodné stanovit roční podíl renovace budov ve vlastnictví a v užívání veřejných subjektů na území členského státu s cílem snížit jejich energetickou náročnost. Členské státy se vyzývají, aby stanovily vyšší podíl renovace tam, kde je to nákladově efektivní, v rámci renovace svého fondu budov v souladu se svými dlouhodobými strategiemi renovací nebo vnitrostátními programy renovací. Podílem renovace by neměly být dotčeny povinnosti týkající se budov s téměř nulovou spotřebou energie stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU (16). Během příštího přezkumu směrnice 2010/31/EU by Komise měla posouditpokrok, kterého členské státy dosáhly při renovaci budov veřejných subjektů. Komise by měla zvážit předložení legislativního návrhu na revizi podílu renovace a zároveň zohlednit pokrok dosažený členskými státy, významný hospodářský nebo technický vývoj či v případě potřeby závazky Unie v oblasti dekarbonizace a nulového znečištění. Povinnost renovovat budovy veřejných subjektů stanovená touto směrnicí doplňuje uvedenou směrnici, která vyžaduje, aby členské státy zajistily, aby u stávajících budov, kde probíhá větší renovace, byla snížena jejich energetická náročnost tak, aby
  pokud možno
  splňovaly požadavky na budovy s téměř nulovou spotřebou energie.
  Evropská komise a členské státy vydají další pokyny týkající se provádění rozsáhlých renovací historických budov. Budou zahájeny zvláštní iniciativy určené na podporu renovace těchto budov, včetně různých typů zásahů zaměřených na snížení energetické náročnosti.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 9

34. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V roce 2020 žila více než polovina světové populace v městských oblastech. Očekává se, že tento údaj do roku 2050 dosáhne 68 % (17). Kromě toho musí být do roku 2050 ještě vybudována polovina městských infrastruktur (18). Města a metropolitní oblasti jsou centry hospodářské činnosti, vytváření znalostí, inovací a nových technologií. Města ovlivňují kvalitu života občanů, kteří v nich žijí nebo pracují. Členské státy by měly
  obce
  technicky a finančně podporovat. Některé
  obce
  a další veřejné subjekty v členských státech již zavedly integrované přístupy k úsporám energie
  a
   zásobování energií, například pomocí akčních plánů pro udržitelnou energetiku, jako jsou plány vypracované v rámci
  iniciativy
  Pakt starostů a primátorů, a integrované přístupy k městům, které přesahují rámec individuálních zásahů do budov nebo druhů dopravy. | V roce 2020 žila více než polovina světové populace v městských oblastech. Očekává se, že tento údaj do roku 2050 dosáhne 68 % (19). Kromě toho musí být do roku 2050 ještě vybudována polovina městských infrastruktur (20). Města a metropolitní oblasti jsou centry hospodářské činnosti, vytváření znalostí, inovací a nových technologií. Města ovlivňují kvalitu života občanů, kteří v nich žijí nebo pracují. Členské státy by měly
  místní orgány
  technicky a finančně podporovat. Některé
  místní a regionální orgány
  a další veřejné subjekty v členských státech již zavedly integrované přístupy k úsporám energie, zásobování energií a udržitelné mobilitě,
  a to buď na základě právního mandátu, nebo dobrovolně
  , například pomocí akčních plánů pro udržitelnou energetiku, jako jsou plány vypracované v rámci Paktu starostů a primátorů, a integrované přístupy k městům,
  jako jsou přístupy, jež byly koncipovány v rámci plánů udržitelné městské mobility,
  které přesahují rámec individuálních zásahů do budov nebo druhů dopravy.
  Další úsilí je třeba věnovat zlepšení energetické účinnosti v oblasti městské mobility, a to jak osobní, tak nákladní dopravy. Vzhledem ke značnému dodatečnému úsilí, jež mají vynaložit místní a regionální orgány, které stojí v čele transformace energetiky, je třeba zajistit, aby měly tyto orgány snadný přístup k finanční podpoře z evropských nástrojů nezbytné pro provádění svých plánů v oblasti udržitelné energetiky a klimatu, plánů udržitelné městské mobility a plánů ekologické transformace. Za tímto účelem bude zvláštní pozornost věnována provádění opatření, která již existují ve stávajícím právním rámci. To se týká například procesu využívání evropských fondů, jako je víceletý finanční rámec a nástroj Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, strukturálních fondů a fondů politiky soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Fondu pro spravedlivou transformaci, ale i finančních nástrojů a technické pomoci dostupných v rámci Programu InvestEU. Aktivní zapojení regionů a případně i místních orgánů do přípravy a provádění dohod o partnerství a operačních programů má spolu s poskytováním přímé podpory zásadní význam pro udržitelný rozvoj měst i pro zajištění dostatečných zdrojů v rámci cíle politiky týkajícího se zelenějšího, nízkouhlíkového přechodu k uhlíkově neutrálnímu hospodářství a odolné Evropě. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V roce 2020 žila více než polovina světové populace v městských oblastech. Očekává se, že tento údaj do roku 2050 dosáhne 68 % (17). Kromě toho musí být do roku 2050 ještě vybudována polovina městských infrastruktur (18). Města a metropolitní oblasti jsou centry hospodářské činnosti, vytváření znalostí, inovací a nových technologií. Města ovlivňují kvalitu života občanů, kteří v nich žijí nebo pracují. Členské státy by měly
  obce
  technicky a finančně podporovat. Některé
  obce
  a další veřejné subjekty v členských státech již zavedly integrované přístupy k úsporám energie
  a
   zásobování energií, například pomocí akčních plánů pro udržitelnou energetiku, jako jsou plány vypracované v rámci
  iniciativy
  Pakt starostů a primátorů, a integrované přístupy k městům, které přesahují rámec individuálních zásahů do budov nebo druhů dopravy.

V roce 2020 žila více než polovina světové populace v městských oblastech. Očekává se, že tento údaj do roku 2050 dosáhne 68 % (19). Kromě toho musí být do roku 2050 ještě vybudována polovina městských infrastruktur (20). Města a metropolitní oblasti jsou centry hospodářské činnosti, vytváření znalostí, inovací a nových technologií. Města ovlivňují kvalitu života občanů, kteří v nich žijí nebo pracují. Členské státy by měly
  místní orgány
  technicky a finančně podporovat. Některé
  místní a regionální orgány
  a další veřejné subjekty v členských státech již zavedly integrované přístupy k úsporám energie, zásobování energií a udržitelné mobilitě,
  a to buď na základě právního mandátu, nebo dobrovolně
  , například pomocí akčních plánů pro udržitelnou energetiku, jako jsou plány vypracované v rámci Paktu starostů a primátorů, a integrované přístupy k městům,
  jako jsou přístupy, jež byly koncipovány v rámci plánů udržitelné městské mobility,
  které přesahují rámec individuálních zásahů do budov nebo druhů dopravy.
  Další úsilí je třeba věnovat zlepšení energetické účinnosti v oblasti městské mobility, a to jak osobní, tak nákladní dopravy. Vzhledem ke značnému dodatečnému úsilí, jež mají vynaložit místní a regionální orgány, které stojí v čele transformace energetiky, je třeba zajistit, aby měly tyto orgány snadný přístup k finanční podpoře z evropských nástrojů nezbytné pro provádění svých plánů v oblasti udržitelné energetiky a klimatu, plánů udržitelné městské mobility a plánů ekologické transformace. Za tímto účelem bude zvláštní pozornost věnována provádění opatření, která již existují ve stávajícím právním rámci. To se týká například procesu využívání evropských fondů, jako je víceletý finanční rámec a nástroj Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, strukturálních fondů a fondů politiky soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Fondu pro spravedlivou transformaci, ale i finančních nástrojů a technické pomoci dostupných v rámci Programu InvestEU. Aktivní zapojení regionů a případně i místních orgánů do přípravy a provádění dohod o partnerství a operačních programů má spolu s poskytováním přímé podpory zásadní význam pro udržitelný rozvoj měst i pro zajištění dostatečných zdrojů v rámci cíle politiky týkajícího se zelenějšího, nízkouhlíkového přechodu k uhlíkově neutrálnímu hospodářství a odolné Evropě.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 10

36. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Všechny veřejné subjekty, které investují veřejné zdroje prostřednictvím zadávání veřejných zakázek, by měly jít příkladem při zadávání zakázek a udělování koncesí tak, že budou vybírat výrobky, stavební práce a budovy s nejvyšší energetickou účinností, a to i ve vztahu k těm veřejným zakázkám, které nepodléhají zvláštním požadavkům podle směrnice 2009/30/ES. V této souvislosti musí všechna zadávací řízení na veřejné zakázky a koncese, jejichž hodnota přesahuje finanční limity stanovené v článcích 6 a 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU (21), v čl. 2 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (22) a v článcích 3 a 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU, zohlednit energetickou účinnost výrobků, budov a služeb podle práva Unie nebo vnitrostátního práva tím, že ve svých postupech zadávání veřejných zakázek přednostně zohlední zásadu „energetická účinnost v první řadě“. | Všechny veřejné subjekty, které investují veřejné zdroje prostřednictvím zadávání veřejných zakázek, by měly jít příkladem při zadávání zakázek a udělování koncesí tak, že budou vybírat výrobky, stavební práce a budovy s nejvyšší energetickou účinností, a to i ve vztahu k těm veřejným zakázkám, které nepodléhají zvláštním požadavkům podle směrnice 2009/30/ES
  . Vodítkem by přitom měla být kritéria pro zadávání zelených veřejných zakázek a veřejných zakázek v oběhovém hospodářství
  . V této souvislosti musí všechna zadávací řízení na veřejné zakázky a koncese, jejichž hodnota přesahuje finanční limity stanovené v článcích 6 a 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU (23), v čl. 2 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (24) a v článcích 3 a 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU, zohlednit energetickou účinnost výrobků, budov a služeb podle práva Unie nebo vnitrostátního práva tím, že ve svých postupech zadávání veřejných zakázek přednostně zohlední zásadu „energetická účinnost v první řadě“. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Všechny veřejné subjekty, které investují veřejné zdroje prostřednictvím zadávání veřejných zakázek, by měly jít příkladem při zadávání zakázek a udělování koncesí tak, že budou vybírat výrobky, stavební práce a budovy s nejvyšší energetickou účinností, a to i ve vztahu k těm veřejným zakázkám, které nepodléhají zvláštním požadavkům podle směrnice 2009/30/ES. V této souvislosti musí všechna zadávací řízení na veřejné zakázky a koncese, jejichž hodnota přesahuje finanční limity stanovené v článcích 6 a 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU (21), v čl. 2 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (22) a v článcích 3 a 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU, zohlednit energetickou účinnost výrobků, budov a služeb podle práva Unie nebo vnitrostátního práva tím, že ve svých postupech zadávání veřejných zakázek přednostně zohlední zásadu „energetická účinnost v první řadě“.

Všechny veřejné subjekty, které investují veřejné zdroje prostřednictvím zadávání veřejných zakázek, by měly jít příkladem při zadávání zakázek a udělování koncesí tak, že budou vybírat výrobky, stavební práce a budovy s nejvyšší energetickou účinností, a to i ve vztahu k těm veřejným zakázkám, které nepodléhají zvláštním požadavkům podle směrnice 2009/30/ES
  . Vodítkem by přitom měla být kritéria pro zadávání zelených veřejných zakázek a veřejných zakázek v oběhovém hospodářství
  . V této souvislosti musí všechna zadávací řízení na veřejné zakázky a koncese, jejichž hodnota přesahuje finanční limity stanovené v článcích 6 a 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU (23), v čl. 2 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (24) a v článcích 3 a 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU, zohlednit energetickou účinnost výrobků, budov a služeb podle práva Unie nebo vnitrostátního práva tím, že ve svých postupech zadávání veřejných zakázek přednostně zohlední zásadu „energetická účinnost v první řadě“.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 11

39. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Je důležité, aby členské státy poskytovaly veřejným subjektům nezbytnou podporu při zavádění požadavků na energetickou účinnost při zadávání veřejných zakázek a případně při využívání zelených veřejných zakázek tím, že poskytnou nezbytné pokyny a metodiky pro posuzování nákladů životního cyklu a dopadů na životní prostředí a souvisejících nákladů. Očekává se, že dobře navržené nástroje, zejména digitální nástroje, usnadní zadávání veřejných zakázek a sníží administrativní náklady, zejména v menších členských státech, které nemusí mít dostatečnou kapacitu pro přípravu zadávacích řízení. V tomto ohledu by členské státy měly aktivně podporovat využívání digitálních nástrojů a spolupráci mezi veřejnými zadavateli, a to i přeshraničně, za účelem výměny osvědčených postupů. | Je důležité, aby členské státy poskytovaly
  místním a regionálním orgánům a dalším
  veřejným subjektům nezbytnou podporu při zavádění požadavků na energetickou účinnost při zadávání veřejných zakázek a případně při využívání zelených veřejných zakázek tím, že poskytnou nezbytné pokyny a metodiky pro posuzování nákladů životního cyklu a dopadů na životní prostředí a souvisejících nákladů. Očekává se, že dobře navržené nástroje, zejména digitální nástroje, usnadní zadávání veřejných zakázek a sníží administrativní náklady, zejména v menších členských státech, které nemusí mít dostatečnou kapacitu pro přípravu zadávacích řízení. V tomto ohledu by členské státy měly aktivně podporovat využívání digitálních nástrojů a spolupráci mezi veřejnými zadavateli, a to i přeshraničně, za účelem výměny osvědčených postupů.
  Kromě toho by měly být prováděny zvláštní činnosti v oblasti budování kapacit s cílem zajistit, aby měly orgány veřejné správy všech velikostí přístup k týmž nástrojům a příležitostem, a to i v rámci plánu RePowerEU.




  Členské státy by měly podporovat v obcích a ve sdruženích obcí výrobu bioplynu z městského organického odpadu. Měly by také podporovat instalování fotovoltaických panelů ve veřejných budovách.




  Budou rovněž podporována sdružení zavlažovacích komunit coby výrobci a dodavatelé fotovoltaické energie do všeobecné elektrické sítě. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Je důležité, aby členské státy poskytovaly veřejným subjektům nezbytnou podporu při zavádění požadavků na energetickou účinnost při zadávání veřejných zakázek a případně při využívání zelených veřejných zakázek tím, že poskytnou nezbytné pokyny a metodiky pro posuzování nákladů životního cyklu a dopadů na životní prostředí a souvisejících nákladů. Očekává se, že dobře navržené nástroje, zejména digitální nástroje, usnadní zadávání veřejných zakázek a sníží administrativní náklady, zejména v menších členských státech, které nemusí mít dostatečnou kapacitu pro přípravu zadávacích řízení. V tomto ohledu by členské státy měly aktivně podporovat využívání digitálních nástrojů a spolupráci mezi veřejnými zadavateli, a to i přeshraničně, za účelem výměny osvědčených postupů.

Je důležité, aby členské státy poskytovaly
  místním a regionálním orgánům a dalším
  veřejným subjektům nezbytnou podporu při zavádění požadavků na energetickou účinnost při zadávání veřejných zakázek a případně při využívání zelených veřejných zakázek tím, že poskytnou nezbytné pokyny a metodiky pro posuzování nákladů životního cyklu a dopadů na životní prostředí a souvisejících nákladů. Očekává se, že dobře navržené nástroje, zejména digitální nástroje, usnadní zadávání veřejných zakázek a sníží administrativní náklady, zejména v menších členských státech, které nemusí mít dostatečnou kapacitu pro přípravu zadávacích řízení. V tomto ohledu by členské státy měly aktivně podporovat využívání digitálních nástrojů a spolupráci mezi veřejnými zadavateli, a to i přeshraničně, za účelem výměny osvědčených postupů.
  Kromě toho by měly být prováděny zvláštní činnosti v oblasti budování kapacit s cílem zajistit, aby měly orgány veřejné správy všech velikostí přístup k týmž nástrojům a příležitostem, a to i v rámci plánu RePowerEU.

Členské státy by měly podporovat v obcích a ve sdruženích obcí výrobu bioplynu z městského organického odpadu. Měly by také podporovat instalování fotovoltaických panelů ve veřejných budovách.

Budou rovněž podporována sdružení zavlažovacích komunit coby výrobci a dodavatelé fotovoltaické energie do všeobecné elektrické sítě.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 12

61. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Tato směrnice odkazuje na pojem zranitelných zákazníků, který mají členské státy zavést podle směrnice (EU) 2019/944. Kromě toho podle směrnice 2012/27/EU pojem „koneční uživatelé“ vedle pojmu „konečný zákazník“ objasňuje, že práva na informace o vyúčtování a spotřebě se vztahují i na spotřebitele bez individuálních nebo přímých smluv s dodavatelem energie používané pro systémy společného vytápění, chlazení nebo přípravy teplé vody v budovách s více uživateli. Pojem zranitelných zákazníků nutně nezajišťuje zacílení na konečné uživatele. Aby se tedy zajistilo, že se opatření stanovená v této směrnici dostanou ke všem jednotlivcům a domácnostem, kteří se nacházejí ve zranitelné situaci, měly by členské státy do definice zranitelných zákazníků zahrnout nejen zákazníky v pravém slova smyslu, ale i konečné uživatele. | Tato směrnice odkazuje na pojem zranitelných zákazníků, který mají členské státy zavést podle směrnice (EU) 2019/944. Kromě toho podle směrnice 2012/27/EU pojem „koneční uživatelé“ vedle pojmu „konečný zákazník“ objasňuje, že práva na informace o vyúčtování a spotřebě se vztahují i na spotřebitele bez individuálních nebo přímých smluv s dodavatelem energie používané pro systémy společného vytápění, chlazení nebo přípravy teplé vody v budovách s více uživateli. Pojem zranitelných zákazníků nutně nezajišťuje zacílení na konečné uživatele. Aby se tedy zajistilo, že se opatření stanovená v této směrnici dostanou ke všem jednotlivcům a domácnostem, kteří se nacházejí ve zranitelné situaci, měly by členské státy do definice zranitelných zákazníků zahrnout nejen zákazníky v pravém slova smyslu, ale i konečné uživatele.
  Do oblasti působnosti směrnice spadá rovněž pojem zranitelných mikropodniků a malých podniků, jak je definován v nařízení o Sociálním fondu pro klimatická opatření. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Tato směrnice odkazuje na pojem zranitelných zákazníků, který mají členské státy zavést podle směrnice (EU) 2019/944. Kromě toho podle směrnice 2012/27/EU pojem „koneční uživatelé“ vedle pojmu „konečný zákazník“ objasňuje, že práva na informace o vyúčtování a spotřebě se vztahují i na spotřebitele bez individuálních nebo přímých smluv s dodavatelem energie používané pro systémy společného vytápění, chlazení nebo přípravy teplé vody v budovách s více uživateli. Pojem zranitelných zákazníků nutně nezajišťuje zacílení na konečné uživatele. Aby se tedy zajistilo, že se opatření stanovená v této směrnici dostanou ke všem jednotlivcům a domácnostem, kteří se nacházejí ve zranitelné situaci, měly by členské státy do definice zranitelných zákazníků zahrnout nejen zákazníky v pravém slova smyslu, ale i konečné uživatele.

Tato směrnice odkazuje na pojem zranitelných zákazníků, který mají členské státy zavést podle směrnice (EU) 2019/944. Kromě toho podle směrnice 2012/27/EU pojem „koneční uživatelé“ vedle pojmu „konečný zákazník“ objasňuje, že práva na informace o vyúčtování a spotřebě se vztahují i na spotřebitele bez individuálních nebo přímých smluv s dodavatelem energie používané pro systémy společného vytápění, chlazení nebo přípravy teplé vody v budovách s více uživateli. Pojem zranitelných zákazníků nutně nezajišťuje zacílení na konečné uživatele. Aby se tedy zajistilo, že se opatření stanovená v této směrnici dostanou ke všem jednotlivcům a domácnostem, kteří se nacházejí ve zranitelné situaci, měly by členské státy do definice zranitelných zákazníků zahrnout nejen zákazníky v pravém slova smyslu, ale i konečné uživatele.
  Do oblasti působnosti směrnice spadá rovněž pojem zranitelných mikropodniků a malých podniků, jak je definován v nařízení o Sociálním fondu pro klimatická opatření.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 13

69. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Je nanejvýše důležité zvyšovat informovanost všech občanů Unie o výhodách vyšší energetické účinnosti a poskytovat jim přesné informace o tom, jak je jí možné dosáhnout. Občané všech věkových skupin by se měli také zapojit do transformace energetiky, a to prostřednictvím evropského klimatického paktu a Konference o budoucnosti Evropy. Vyšší energetická účinnost je rovněž velmi důležitá pro zabezpečení dodávek energie do Unie tím, že se sníží její závislost na dovozu paliv ze třetích zemí. | Je nanejvýše důležité zvyšovat informovanost všech občanů Unie o výhodách vyšší energetické účinnosti a poskytovat jim přesné informace o tom, jak je jí možné dosáhnout. Občané všech věkových skupin by se měli také zapojit do transformace energetiky, a to prostřednictvím evropského klimatického paktu
  , programu Erasmus+
  a Konference o budoucnosti Evropy. Vyšší energetická účinnost je rovněž velmi důležitá pro zabezpečení dodávek energie do Unie tím, že se sníží její závislost na dovozu paliv ze třetích zemí. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Je nanejvýše důležité zvyšovat informovanost všech občanů Unie o výhodách vyšší energetické účinnosti a poskytovat jim přesné informace o tom, jak je jí možné dosáhnout. Občané všech věkových skupin by se měli také zapojit do transformace energetiky, a to prostřednictvím evropského klimatického paktu a Konference o budoucnosti Evropy. Vyšší energetická účinnost je rovněž velmi důležitá pro zabezpečení dodávek energie do Unie tím, že se sníží její závislost na dovozu paliv ze třetích zemí.

Je nanejvýše důležité zvyšovat informovanost všech občanů Unie o výhodách vyšší energetické účinnosti a poskytovat jim přesné informace o tom, jak je jí možné dosáhnout. Občané všech věkových skupin by se měli také zapojit do transformace energetiky, a to prostřednictvím evropského klimatického paktu
  , programu Erasmus+
  a Konference o budoucnosti Evropy. Vyšší energetická účinnost je rovněž velmi důležitá pro zabezpečení dodávek energie do Unie tím, že se sníží její závislost na dovozu paliv ze třetích zemí.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 14

71. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Při provádění této směrnice a uskutečňování dalších opatření v oblasti energetické účinnosti by členské státy měly věnovat zvláštní pozornost synergii mezi opatřeními v oblasti energetické účinnosti a účinným využíváním přírodních zdrojů v souladu se zásadami oběhového hospodářství. | Při provádění směrnice 2012/27/EU ve znění této směrnice a uskutečňování dalších opatření v oblasti energetické účinnosti by členské státy měly věnovat zvláštní pozornost synergii mezi opatřeními v oblasti energetické účinnosti a účinným využíváním přírodních zdrojů v souladu
  s ambicí nulového znečištění a
   se zásadami oběhového hospodářství
  , jakož i s ochranou přírody a biologické rozmanitosti. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Při provádění této směrnice a uskutečňování dalších opatření v oblasti energetické účinnosti by členské státy měly věnovat zvláštní pozornost synergii mezi opatřeními v oblasti energetické účinnosti a účinným využíváním přírodních zdrojů v souladu se zásadami oběhového hospodářství.

Při provádění směrnice 2012/27/EU ve znění této směrnice a uskutečňování dalších opatření v oblasti energetické účinnosti by členské státy měly věnovat zvláštní pozornost synergii mezi opatřeními v oblasti energetické účinnosti a účinným využíváním přírodních zdrojů v souladu
  s ambicí nulového znečištění a
   se zásadami oběhového hospodářství
  , jakož i s ochranou přírody a biologické rozmanitosti.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 15

80. bod odůvodnění – nový

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | (80a) | Členské státy při posuzování potenciálu účinného vytápění a chlazení zohlední širší environmentální, zdravotní a bezpečnostní aspekty. Vzhledem k úloze tepelných čerpadel pro využití potenciálu energetické účinnosti při vytápění a chlazení by měla být minimalizována rizika související s nepříznivým vlivem chladiv, která jsou perzistentní, bioakumulativní nebo toxická, na životní prostředí. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

(80a)

Členské státy při posuzování potenciálu účinného vytápění a chlazení zohlední širší environmentální, zdravotní a bezpečnostní aspekty. Vzhledem k úloze tepelných čerpadel pro využití potenciálu energetické účinnosti při vytápění a chlazení by měla být minimalizována rizika související s nepříznivým vlivem chladiv, která jsou perzistentní, bioakumulativní nebo toxická, na životní prostředí.

Pozměňovací návrh 16

92. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Měl by být uznán přínos společenství pro obnovitelné zdroje podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (25) a občanských energetických společenství podle směrnice (EU) 2019/944 k dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu a plánu dosažení cíle v oblasti klimatu do roku 2030. Členské státy by proto měly úlohu společenství pro obnovitelné zdroje a občanských energetických společenství zvážit a podporovat. Uvedená společenství mohou členským státům pomoci dosáhnout cílů této směrnice tím, že zvýší energetickou účinnost na místní úrovni nebo na úrovni domácností. Mohou posílit postavení spotřebitelů a zapojit je a umožnit určitým skupinám zákazníků v domácnostech, a to i ve venkovských a odlehlých oblastech, aby se účastnili projektů a intervencí v oblasti energetické účinnosti. Energetická společenství mohou pomoci v boji proti energetické chudobě usnadněním projektů v oblasti energetické účinnosti, snížením spotřeby energie a nižšími sazbami za dodávky. | Měl by být uznán přínos společenství pro obnovitelné zdroje podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (26) a občanských energetických společenství podle směrnice (EU) 2019/944 k dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu a plánu dosažení cíle v oblasti klimatu do roku 2030. Členské státy by proto měly úlohu společenství pro obnovitelné zdroje a občanských energetických společenství zvážit a podporovat. Uvedená společenství mohou členským státům pomoci dosáhnout cílů této směrnice
  a uplatňovat zásadu „energetická účinnost v první řadě“
  tím, že
  ve spolupráci s místními orgány
  zvýší energetickou účinnost na místní úrovni nebo na úrovni domácností
  a také ve veřejných budovách
  . Mohou posílit postavení spotřebitelů a zapojit je a umožnit určitým skupinám zákazníků v domácnostech, a to i ve venkovských a odlehlých oblastech, aby se účastnili projektů a intervencí v oblasti energetické účinnosti. Energetická společenství mohou pomoci v boji proti energetické chudobě usnadněním projektů v oblasti energetické účinnosti, snížením spotřeby energie a nižšími sazbami za dodávky.
  Za tímto účelem by členské státy měly přezkoumat prováděcí právní předpisy a postupy s cílem odstranit zbytečné překážky a problematická místa. Orgány veřejné správy na všech úrovních by měly být v této oblasti řádně proškoleny. Toto úsilí rovněž přispěje ke zlepšení energetické bezpečnosti EU. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Měl by být uznán přínos společenství pro obnovitelné zdroje podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (25) a občanských energetických společenství podle směrnice (EU) 2019/944 k dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu a plánu dosažení cíle v oblasti klimatu do roku 2030. Členské státy by proto měly úlohu společenství pro obnovitelné zdroje a občanských energetických společenství zvážit a podporovat. Uvedená společenství mohou členským státům pomoci dosáhnout cílů této směrnice tím, že zvýší energetickou účinnost na místní úrovni nebo na úrovni domácností. Mohou posílit postavení spotřebitelů a zapojit je a umožnit určitým skupinám zákazníků v domácnostech, a to i ve venkovských a odlehlých oblastech, aby se účastnili projektů a intervencí v oblasti energetické účinnosti. Energetická společenství mohou pomoci v boji proti energetické chudobě usnadněním projektů v oblasti energetické účinnosti, snížením spotřeby energie a nižšími sazbami za dodávky.

Měl by být uznán přínos společenství pro obnovitelné zdroje podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (26) a občanských energetických společenství podle směrnice (EU) 2019/944 k dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu a plánu dosažení cíle v oblasti klimatu do roku 2030. Členské státy by proto měly úlohu společenství pro obnovitelné zdroje a občanských energetických společenství zvážit a podporovat. Uvedená společenství mohou členským státům pomoci dosáhnout cílů této směrnice
  a uplatňovat zásadu „energetická účinnost v první řadě“
  tím, že
  ve spolupráci s místními orgány
  zvýší energetickou účinnost na místní úrovni nebo na úrovni domácností
  a také ve veřejných budovách
  . Mohou posílit postavení spotřebitelů a zapojit je a umožnit určitým skupinám zákazníků v domácnostech, a to i ve venkovských a odlehlých oblastech, aby se účastnili projektů a intervencí v oblasti energetické účinnosti. Energetická společenství mohou pomoci v boji proti energetické chudobě usnadněním projektů v oblasti energetické účinnosti, snížením spotřeby energie a nižšími sazbami za dodávky.
  Za tímto účelem by členské státy měly přezkoumat prováděcí právní předpisy a postupy s cílem odstranit zbytečné překážky a problematická místa. Orgány veřejné správy na všech úrovních by měly být v této oblasti řádně proškoleny. Toto úsilí rovněž přispěje ke zlepšení energetické bezpečnosti EU.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 17

97. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Veřejné financování dostupné na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie by mělo být strategicky investováno do opatření ke zvýšení energetické účinnosti, zejména ve prospěch zranitelných zákazníků, osob postižených energetickou chudobou a osob žijících v sociálním bydlení. Členské státy by měly využít veškeré finanční příspěvky, které by mohly obdržet ze Sociálního klimatického fondu [nařízení o Sociálním klimatickém fondu], a příjmy z povolenek ze systému EU pro obchodování s emisemi. Tyto příjmy podpoří členské státy při plnění jejich povinnosti provádět opatření v oblasti energetické účinnosti a politická opatření v rámci povinných úspor energie přednostně u zranitelných zákazníků a osob postižených energetickou chudobou, mezi něž mohou patřit lidé, kteří žijí ve venkovských a odlehlých regionech. | Veřejné financování dostupné na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie by mělo být strategicky investováno do opatření ke zvýšení energetické účinnosti, zejména ve prospěch zranitelných zákazníků, osob postižených energetickou chudobou a osob žijících v sociálním bydlení. Členské státy
  , v úzké spolupráci s místními a regionálními orgány,
  by měly využít veškeré finanční příspěvky, které by mohly obdržet ze Sociálního klimatického fondu [nařízení o Sociálním klimatickém fondu], a příjmy z povolenek ze systému EU pro obchodování s emisemi. Tyto příjmy podpoří členské státy při plnění jejich povinnosti provádět opatření v oblasti energetické účinnosti a politická opatření v rámci povinných úspor energie přednostně u zranitelných zákazníků a osob postižených energetickou chudobou, mezi něž mohou patřit lidé, kteří žijí ve venkovských a odlehlých regionech. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Veřejné financování dostupné na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie by mělo být strategicky investováno do opatření ke zvýšení energetické účinnosti, zejména ve prospěch zranitelných zákazníků, osob postižených energetickou chudobou a osob žijících v sociálním bydlení. Členské státy by měly využít veškeré finanční příspěvky, které by mohly obdržet ze Sociálního klimatického fondu [nařízení o Sociálním klimatickém fondu], a příjmy z povolenek ze systému EU pro obchodování s emisemi. Tyto příjmy podpoří členské státy při plnění jejich povinnosti provádět opatření v oblasti energetické účinnosti a politická opatření v rámci povinných úspor energie přednostně u zranitelných zákazníků a osob postižených energetickou chudobou, mezi něž mohou patřit lidé, kteří žijí ve venkovských a odlehlých regionech.

Veřejné financování dostupné na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie by mělo být strategicky investováno do opatření ke zvýšení energetické účinnosti, zejména ve prospěch zranitelných zákazníků, osob postižených energetickou chudobou a osob žijících v sociálním bydlení. Členské státy
  , v úzké spolupráci s místními a regionálními orgány,
  by měly využít veškeré finanční příspěvky, které by mohly obdržet ze Sociálního klimatického fondu [nařízení o Sociálním klimatickém fondu], a příjmy z povolenek ze systému EU pro obchodování s emisemi. Tyto příjmy podpoří členské státy při plnění jejich povinnosti provádět opatření v oblasti energetické účinnosti a politická opatření v rámci povinných úspor energie přednostně u zranitelných zákazníků a osob postižených energetickou chudobou, mezi něž mohou patřit lidé, kteří žijí ve venkovských a odlehlých regionech.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 18

98. bod odůvodnění – nový

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Dlouhodobých změn chování v oblasti spotřeby energie lze dosáhnout posílením postavení občanů. Energetická společenství mohou pomoci dosáhnout dlouhodobých úspor energie, zejména v domácnostech, a zvýšit udržitelné investice občanů a malých podniků. Členské státy by měly podporovat projekty a organizace energetických společenství, a podnítit tak činnost občanů v této oblasti. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

Dlouhodobých změn chování v oblasti spotřeby energie lze dosáhnout posílením postavení občanů. Energetická společenství mohou pomoci dosáhnout dlouhodobých úspor energie, zejména v domácnostech, a zvýšit udržitelné investice občanů a malých podniků. Členské státy by měly podporovat projekty a organizace energetických společenství, a podnítit tak činnost občanů v této oblasti.

Pozměňovací návrh 19

108. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy
  a
   regiony by měly být podporovány v tom, aby plně využívaly evropských fondů dostupných v rámci VFR a nástroje Next Generation EU včetně Nástroje pro oživení a odolnost, fondů politiky soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Fondu pro spravedlivou transformaci, jakož i finančních nástrojů a technické pomoci dostupných v rámci InvestEU, ke stimulaci soukromých a veřejných investic do opatření ke zvyšování energetické účinnosti. Investice do energetické účinnosti mohou přispívat k hospodářskému růstu, zaměstnanosti, inovacím a ke snížení energetické chudoby v domácnostech, a mají proto pozitivní dopad na hospodářskou, sociální a územní soudržnost a zelené oživení. Možnými oblastmi pro financování jsou například opatření v zájmu energetické účinnosti veřejných budov a bydlení a 
  zajišťování nových
  dovedností,
  jež
  podpoří zaměstnanost v odvětví energetické účinnosti. Komise zajistí součinnost mezi různými nástroji financování, zejména fondy v rámci sdíleného řízení a přímého řízení (jako jsou centrálně řízené programy Horizont Evropa nebo LIFE), jakož i mezi granty, půjčkami a technickou pomocí s cílem maximalizovat jejich pákový efekt na soukromé financování a jejich dopad na dosažení cílů politiky v oblasti energetické účinnosti. | Členské státy, regiony, města a obce
  by měly být podporovány v tom, aby plně využívaly evropských fondů dostupných v rámci VFR a nástroje Next Generation EU včetně Nástroje pro oživení a odolnost, fondů politiky soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Fondu pro spravedlivou transformaci, jakož i finančních nástrojů a technické pomoci dostupných v rámci InvestEU, ke stimulaci soukromých a veřejných investic do opatření ke zvyšování energetické účinnosti
  , a to zejména na místní úrovni
  .
  Měly by zajistit aktivní zapojení místních orgánů do přípravy a provádění dohod o partnerství a operačních programů a poskytovat jim přímou podporu určenou na udržitelný městský rozvoj a také dostatečné zdroje v rámci cíle politiky týkajícího se zelenějšího, nízkouhlíkového přechodu k uhlíkově neutrálnímu hospodářství.
  Investice do energetické účinnosti mohou přispívat k hospodářskému růstu, zaměstnanosti, inovacím a ke snížení energetické chudoby v domácnostech, a mají proto pozitivní dopad na hospodářskou, sociální a územní soudržnost a zelené oživení. Možnými oblastmi pro financování jsou například opatření v zájmu energetické účinnosti veřejných budov a bydlení a 
  odborné vzdělávání, změna kvalifikace a prohlubování
  dovedností
  odborníků, zejména na pracovních místech souvisejících s renovací budov, což
  podpoří zaměstnanost v odvětví energetické účinnosti.
  Za tímto účelem bude třeba na evropské úrovni i na úrovni členských států zvýšit úsilí o posílení kapacit místních a regionálních orgánů, pokud jde o využívání evropských fondů, a zlepšit tak celkovou absorpční kapacitu regionů a měst EU.
  Komise
  bude usilovat o to, aby města a regiony měly snadný přístup k centrálně řízeným programům, a také o to, aby bylo možné získat více finančních prostředků přímo
  .
  Komise
  zajistí součinnost mezi různými nástroji financování, zejména fondy v rámci sdíleného řízení a přímého řízení (jako jsou centrálně řízené programy Horizont Evropa nebo LIFE), jakož i mezi granty, půjčkami a technickou pomocí s cílem maximalizovat jejich pákový efekt na soukromé financování a jejich dopad na dosažení cílů politiky v oblasti energetické účinnosti. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy
  a
   regiony by měly být podporovány v tom, aby plně využívaly evropských fondů dostupných v rámci VFR a nástroje Next Generation EU včetně Nástroje pro oživení a odolnost, fondů politiky soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Fondu pro spravedlivou transformaci, jakož i finančních nástrojů a technické pomoci dostupných v rámci InvestEU, ke stimulaci soukromých a veřejných investic do opatření ke zvyšování energetické účinnosti. Investice do energetické účinnosti mohou přispívat k hospodářskému růstu, zaměstnanosti, inovacím a ke snížení energetické chudoby v domácnostech, a mají proto pozitivní dopad na hospodářskou, sociální a územní soudržnost a zelené oživení. Možnými oblastmi pro financování jsou například opatření v zájmu energetické účinnosti veřejných budov a bydlení a 
  zajišťování nových
  dovedností,
  jež
  podpoří zaměstnanost v odvětví energetické účinnosti. Komise zajistí součinnost mezi různými nástroji financování, zejména fondy v rámci sdíleného řízení a přímého řízení (jako jsou centrálně řízené programy Horizont Evropa nebo LIFE), jakož i mezi granty, půjčkami a technickou pomocí s cílem maximalizovat jejich pákový efekt na soukromé financování a jejich dopad na dosažení cílů politiky v oblasti energetické účinnosti.

Členské státy, regiony, města a obce
  by měly být podporovány v tom, aby plně využívaly evropských fondů dostupných v rámci VFR a nástroje Next Generation EU včetně Nástroje pro oživení a odolnost, fondů politiky soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Fondu pro spravedlivou transformaci, jakož i finančních nástrojů a technické pomoci dostupných v rámci InvestEU, ke stimulaci soukromých a veřejných investic do opatření ke zvyšování energetické účinnosti
  , a to zejména na místní úrovni
  .
  Měly by zajistit aktivní zapojení místních orgánů do přípravy a provádění dohod o partnerství a operačních programů a poskytovat jim přímou podporu určenou na udržitelný městský rozvoj a také dostatečné zdroje v rámci cíle politiky týkajícího se zelenějšího, nízkouhlíkového přechodu k uhlíkově neutrálnímu hospodářství.
  Investice do energetické účinnosti mohou přispívat k hospodářskému růstu, zaměstnanosti, inovacím a ke snížení energetické chudoby v domácnostech, a mají proto pozitivní dopad na hospodářskou, sociální a územní soudržnost a zelené oživení. Možnými oblastmi pro financování jsou například opatření v zájmu energetické účinnosti veřejných budov a bydlení a 
  odborné vzdělávání, změna kvalifikace a prohlubování
  dovedností
  odborníků, zejména na pracovních místech souvisejících s renovací budov, což
  podpoří zaměstnanost v odvětví energetické účinnosti.
  Za tímto účelem bude třeba na evropské úrovni i na úrovni členských států zvýšit úsilí o posílení kapacit místních a regionálních orgánů, pokud jde o využívání evropských fondů, a zlepšit tak celkovou absorpční kapacitu regionů a měst EU.
  Komise
  bude usilovat o to, aby města a regiony měly snadný přístup k centrálně řízeným programům, a také o to, aby bylo možné získat více finančních prostředků přímo
  .
  Komise
  zajistí součinnost mezi různými nástroji financování, zejména fondy v rámci sdíleného řízení a přímého řízení (jako jsou centrálně řízené programy Horizont Evropa nebo LIFE), jakož i mezi granty, půjčkami a technickou pomocí s cílem maximalizovat jejich pákový efekt na soukromé financování a jejich dopad na dosažení cílů politiky v oblasti energetické účinnosti.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 20

109. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Za účelem prosazování cílů této směrnice by členské státy měly vybízet k využívání finančních mechanismů. Tyto finanční mechanismy mohou zahrnovat finanční příspěvky a pokuty za neplnění některých ustanovení této směrnice; zdroje vyčleněné na energetickou účinnost podle čl. 10 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (27); zdroje vyčleněné na energetickou účinnost v evropských fondech a programech a v evropských finančních nástrojích vytvořených pro tyto účely, jako je například Evropský fond pro energetickou účinnost. | Za účelem prosazování cílů této směrnice by členské státy měly vybízet k využívání finančních mechanismů. Tyto finanční mechanismy mohou zahrnovat finanční příspěvky a pokuty za neplnění některých ustanovení této směrnice; zdroje vyčleněné na energetickou účinnost podle čl. 10 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (28); zdroje vyčleněné na energetickou účinnost v evropských fondech a programech a v evropských finančních nástrojích vytvořených pro tyto účely, jako je například Evropský fond pro energetickou účinnost.


  Za tímto účelem budou muset Evropská komise a členské státy pracovat na vytvoření platforem, které by sdružovaly malé a střední projekty s cílem vytvořit soubor projektů, jež by mohly být financovány. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Za účelem prosazování cílů této směrnice by členské státy měly vybízet k využívání finančních mechanismů. Tyto finanční mechanismy mohou zahrnovat finanční příspěvky a pokuty za neplnění některých ustanovení této směrnice; zdroje vyčleněné na energetickou účinnost podle čl. 10 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (27); zdroje vyčleněné na energetickou účinnost v evropských fondech a programech a v evropských finančních nástrojích vytvořených pro tyto účely, jako je například Evropský fond pro energetickou účinnost.

Za účelem prosazování cílů této směrnice by členské státy měly vybízet k využívání finančních mechanismů. Tyto finanční mechanismy mohou zahrnovat finanční příspěvky a pokuty za neplnění některých ustanovení této směrnice; zdroje vyčleněné na energetickou účinnost podle čl. 10 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (28); zdroje vyčleněné na energetickou účinnost v evropských fondech a programech a v evropských finančních nástrojích vytvořených pro tyto účely, jako je například Evropský fond pro energetickou účinnost.

Za tímto účelem budou muset Evropská komise a členské státy pracovat na vytvoření platforem, které by sdružovaly malé a střední projekty s cílem vytvořit soubor projektů, jež by mohly být financovány.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 21

113. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| S cílem zajistit praktický účinek cílů snižování energetické náročnosti budov veřejných subjektů by měly být využívány dostupné programy financování, finanční nástroje a inovativní finanční mechanismy Unie. V tomto ohledu mohou členské státy při vytváření těchto mechanismů na nepovinném základě využít příjmy z ročních emisních přídělů podle rozhodnutí č. 406/2009/ES a zohlednit přitom vnitrostátní rozpočtové předpisy. | S cílem zajistit praktický účinek cílů snižování energetické náročnosti budov veřejných subjektů by měly být využívány dostupné programy financování, finanční nástroje a inovativní finanční mechanismy Unie. V tomto ohledu mohou členské státy při vytváření těchto mechanismů na nepovinném základě využít příjmy z ročních emisních přídělů podle rozhodnutí č. 406/2009/ES a zohlednit přitom vnitrostátní rozpočtové předpisy.


  Evropská komise a členské státy budou muset poskytnout regionálním a místním orgánům odpovídající informace a odbornou přípravu týkající se těchto programů, aby zvýšily jejich schopnost přilákat finanční zdroje. Jedním z nástrojů by v tomto směru mohla být platforma Paktu starostů a primátorů, a to i v rámci plánu RePowerEU, společně s dalšími nástroji zavedenými na regionální a místní úrovni dle stávajících předpisů v oblasti změny klimatu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

S cílem zajistit praktický účinek cílů snižování energetické náročnosti budov veřejných subjektů by měly být využívány dostupné programy financování, finanční nástroje a inovativní finanční mechanismy Unie. V tomto ohledu mohou členské státy při vytváření těchto mechanismů na nepovinném základě využít příjmy z ročních emisních přídělů podle rozhodnutí č. 406/2009/ES a zohlednit přitom vnitrostátní rozpočtové předpisy.

S cílem zajistit praktický účinek cílů snižování energetické náročnosti budov veřejných subjektů by měly být využívány dostupné programy financování, finanční nástroje a inovativní finanční mechanismy Unie. V tomto ohledu mohou členské státy při vytváření těchto mechanismů na nepovinném základě využít příjmy z ročních emisních přídělů podle rozhodnutí č. 406/2009/ES a zohlednit přitom vnitrostátní rozpočtové předpisy.

Evropská komise a členské státy budou muset poskytnout regionálním a místním orgánům odpovídající informace a odbornou přípravu týkající se těchto programů, aby zvýšily jejich schopnost přilákat finanční zdroje. Jedním z nástrojů by v tomto směru mohla být platforma Paktu starostů a primátorů, a to i v rámci plánu RePowerEU, společně s dalšími nástroji zavedenými na regionální a místní úrovni dle stávajících předpisů v oblasti změny klimatu.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 22

119. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Ústřední roli při vytváření, navrhování, provádění a hodnocení opatření stanovených v této směrnici by měly hrát místní a regionální orgány, aby mohly náležitě řešit specifické rysy svého klimatu, kultury a společnosti. | Ústřední roli při vytváření, navrhování, provádění a hodnocení opatření stanovených v této směrnici by měly hrát místní a regionální orgány, aby mohly náležitě řešit specifické rysy svého klimatu, kultury a společnosti.


  Evropská komise bude úzce spolupracovat s Evropským výborem regionů s cílem podporovat místní a regionální orgány v tomto úsilí. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Ústřední roli při vytváření, navrhování, provádění a hodnocení opatření stanovených v této směrnici by měly hrát místní a regionální orgány, aby mohly náležitě řešit specifické rysy svého klimatu, kultury a společnosti.

Ústřední roli při vytváření, navrhování, provádění a hodnocení opatření stanovených v této směrnici by měly hrát místní a regionální orgány, aby mohly náležitě řešit specifické rysy svého klimatu, kultury a společnosti.

Evropská komise bude úzce spolupracovat s Evropským výborem regionů s cílem podporovat místní a regionální orgány v tomto úsilí.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 23

Čl. 2 odst. 49

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 49) | „energetickou chudobou“ nedostatečný přístup
  domácnosti
  k základním energetickým službám, které podporují důstojnou životní úroveň a zdraví, včetně přiměřeného tepla, chlazení, osvětlení a energie k napájení spotřebičů, a to v příslušném vnitrostátním kontextu a kontextu stávající sociální politiky a dalších příslušných politik; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

49)

„energetickou chudobou“ nedostatečný přístup
  domácnosti
  k základním energetickým službám, které podporují důstojnou životní úroveň a zdraví, včetně přiměřeného tepla, chlazení, osvětlení a energie k napájení spotřebičů, a to v příslušném vnitrostátním kontextu a kontextu stávající sociální politiky a dalších příslušných politik;

| 49) | „energetickou chudobou“ nedostatečný přístup k základním energetickým službám, které podporují důstojnou životní úroveň
  , práci
  a zdraví, včetně přiměřeného tepla, chlazení,
  teplé užitkové vody,
  osvětlení
  , mobility
  a energie k napájení spotřebičů, a to v příslušném vnitrostátním kontextu a kontextu stávající sociální politiky a dalších příslušných politik; |
| --- | --- |

49)

„energetickou chudobou“ nedostatečný přístup k základním energetickým službám, které podporují důstojnou životní úroveň
  , práci
  a zdraví, včetně přiměřeného tepla, chlazení,
  teplé užitkové vody,
  osvětlení
  , mobility
  a energie k napájení spotřebičů, a to v příslušném vnitrostátním kontextu a kontextu stávající sociální politiky a dalších příslušných politik;

| 49a) | „zranitelnými domácnostmi“ domácnosti trpící energetickou chudobou nebo domácnosti, včetně těch středněpříjmových, které jsou významně zasaženy cenovými dopady začlenění budov do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES, těch, které jsou ohroženy energetickou chudobou v důsledku rostoucích cen energií a vysoké energetické náročnosti svých domácností a které postrádají prostředky na renovaci budovy, již obývají; |
| --- | --- |

49a)

| 49b) | „uživateli mobility“ domácnosti nebo podniky, včetně mikropodniků, které využívají různé možnosti dopravy; |
| --- | --- |

49b)

| 49c) | „zranitelnými uživateli mobility“ uživatelé dopravy, včetně uživatelů z domácností s nižším středním příjmem, které jsou významně zasaženy cenovými dopady začlenění silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES a které postrádají prostředky na nákup vozidel s nulovými a nízkými emisemi nebo na přechod na alternativní udržitelné druhy dopravy, včetně veřejné dopravy, a to zejména ve venkovských a odlehlých oblastech; |
| --- | --- |

49c)

| 49d) | „mikropodnikem“ podnik, který zaměstnává méně než 10 osob a jehož roční obrat nebo roční rozvaha nepřekračuje 2 miliony EUR, a to podle metodiky výpočtu uvedené v článcích 3 až 6 přílohy I nařízení Komise (EU) č. 651/2014; |
| --- | --- |

49d)

| 49d bis) | „malým podnikem“ podnik, který zaměstnává méně než padesát osob a jehož roční obrat nebo bilance nepřevyšuje 10 milionů EUR; |
| --- | --- |

49d bis)

| 49e) | „zranitelnými mikropodniky a malými podniky“ mikropodniky a malé podniky, které jsou významně zasaženy dopady začlenění budov do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES na cenu a které postrádají prostředky na renovaci budovy, již využívají; |
| --- | --- |

49e)

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 24

Čl. 4 odst. 1

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy společně zajistí snížení spotřeby energie alespoň o 9 % v roce 2030 ve srovnání s projekcemi referenčního scénáře z roku 2020 tak, aby konečná spotřeba energie v Unii v roce 2030 nepřesáhla 787 Mtoe a spotřeba primární energie v Unii v roce 2030 nepřesáhla 1 023 Mtoe. | Členské státy společně zajistí snížení spotřeby energie alespoň o 9 % v roce 2030 ve srovnání s projekcemi referenčního scénáře z roku 2020 tak, aby konečná spotřeba energie v Unii v roce 2030 nepřesáhla 787 Mtoe a spotřeba primární energie
  nebo kumulativní spotřeba energie
  v Unii v roce 2030 nepřesáhla 1 023 Mtoe. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy společně zajistí snížení spotřeby energie alespoň o 9 % v roce 2030 ve srovnání s projekcemi referenčního scénáře z roku 2020 tak, aby konečná spotřeba energie v Unii v roce 2030 nepřesáhla 787 Mtoe a spotřeba primární energie v Unii v roce 2030 nepřesáhla 1 023 Mtoe.

Členské státy společně zajistí snížení spotřeby energie alespoň o 9 % v roce 2030 ve srovnání s projekcemi referenčního scénáře z roku 2020 tak, aby konečná spotřeba energie v Unii v roce 2030 nepřesáhla 787 Mtoe a spotřeba primární energie
  nebo kumulativní spotřeba energie
  v Unii v roce 2030 nepřesáhla 1 023 Mtoe.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 25

Čl. 4 odst. 2

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Každý členský stát stanoví vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti ke konečné spotřebě energie a spotřebě primární energie, aby bylo společně dosaženo závazného cíle Unie stanoveného v odstavci 1. Členské státy oznámí tyto příspěvky spolu s orientačním plánem pro tyto příspěvky Komisi jako součást aktualizace jejich integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v souladu s článkem 14 nařízení (EU) 2018/1999 a jako součást jejich integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, jak jsou uvedeny v článku 3 a článcích 7 až 12 nařízení (EU) 2018/1999, a v souladu s postupy uvedenými ve zmíněných ustanoveních. Současně členské státy použijí vzorec uvedený v příloze I této směrnice a vysvětlí, jak a na základě jakých údajů byly tyto příspěvky vypočteny. | Každý členský stát stanoví
  orientační
  vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti ke konečné spotřebě energie a spotřebě primární energie, aby bylo společně dosaženo závazného cíle Unie stanoveného v odstavci 1. Členské státy oznámí tyto příspěvky spolu s orientačním plánem
  a dílčími cíli
  pro tyto příspěvky Komisi jako součást aktualizace jejich integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v souladu s článkem 14 nařízení (EU) 2018/1999 a jako součást jejich integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, jak jsou uvedeny v článku 3 a článcích 7 až 12 nařízení (EU) 2018/1999, a v souladu s postupy uvedenými ve zmíněných ustanoveních. Současně členské státy použijí vzorec uvedený v příloze I této směrnice a vysvětlí, jak a na základě jakých údajů byly tyto příspěvky vypočteny. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

Každý členský stát stanoví vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti ke konečné spotřebě energie a spotřebě primární energie, aby bylo společně dosaženo závazného cíle Unie stanoveného v odstavci 1. Členské státy oznámí tyto příspěvky spolu s orientačním plánem pro tyto příspěvky Komisi jako součást aktualizace jejich integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v souladu s článkem 14 nařízení (EU) 2018/1999 a jako součást jejich integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, jak jsou uvedeny v článku 3 a článcích 7 až 12 nařízení (EU) 2018/1999, a v souladu s postupy uvedenými ve zmíněných ustanoveních. Současně členské státy použijí vzorec uvedený v příloze I této směrnice a vysvětlí, jak a na základě jakých údajů byly tyto příspěvky vypočteny.

Každý členský stát stanoví
  orientační
  vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti ke konečné spotřebě energie a spotřebě primární energie, aby bylo společně dosaženo závazného cíle Unie stanoveného v odstavci 1. Členské státy oznámí tyto příspěvky spolu s orientačním plánem
  a dílčími cíli
  pro tyto příspěvky Komisi jako součást aktualizace jejich integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v souladu s článkem 14 nařízení (EU) 2018/1999 a jako součást jejich integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, jak jsou uvedeny v článku 3 a článcích 7 až 12 nařízení (EU) 2018/1999, a v souladu s postupy uvedenými ve zmíněných ustanoveních. Současně členské státy použijí vzorec uvedený v příloze I této směrnice a vysvětlí, jak a na základě jakých údajů byly tyto příspěvky vypočteny.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 26

Čl. 4 odst. 2 písm. d)

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (...) | (...)








  iv a) | bezpečnost dodávek energie, |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

(...)

(...)

iv a)

bezpečnost dodávek energie,

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 27

Článek 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Veřejný sektor jdoucí příkladem v oblasti energetické účinnosti | Veřejný sektor jdoucí příkladem v oblasti energetické účinnosti |
| 1.   Členské státy zajistí, aby se celková konečná spotřeba energie všech veřejných subjektů každoročně snížila
  nejméně
  o 1,7  % ve srovnání s rokem X-2 (přičemž X je rok, kdy tato směrnice vstoupí v platnost). | 1.   Členské státy zajistí, aby se celková konečná spotřeba energie všech veřejných subjektů každoročně snížila o 1,7  % ve srovnání s rokem X-2 (přičemž X je rok, kdy tato směrnice vstoupí v platnost). |
| Členské státy mohou při výpočtu konečné spotřeby energie svých veřejných subjektů zohlednit klimatické rozdíly v jednotlivých členských státech. | Členské státy mohou při výpočtu konečné spotřeby energie svých veřejných subjektů zohlednit klimatické rozdíly v jednotlivých členských státech. |
| 2.   Členské státy zahrnou do svých vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich aktualizací podle nařízení (EU) 2018/1999 seznam veřejných subjektů, které musí přispívat ke splnění povinnosti stanovené v odstavci 1 tohoto článku, množství snížení spotřeby energie, kterého má každý z nich dosáhnout, a opatření, která plánují k jeho dosažení. Členské státy v rámci svých integrovaných vnitrostátních zpráv o energetice a klimatu podle článku 17 nařízení (EU) 2018/1999 podají Komisi zprávu o snížení konečné spotřeby energie, jehož bylo každý rok dosaženo. | 2.   Členské státy zahrnou do svých vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich aktualizací podle nařízení (EU) 2018/1999 seznam veřejných subjektů, které musí přispívat ke splnění povinnosti stanovené v odstavci 1 tohoto článku, množství snížení spotřeby energie, kterého má každý z nich dosáhnout, a opatření, která plánují k jeho dosažení. Členské státy v rámci svých integrovaných vnitrostátních zpráv o energetice a klimatu podle článku 17 nařízení (EU) 2018/1999 podají Komisi zprávu o snížení konečné spotřeby energie, jehož bylo každý rok dosaženo. |
| 3.   Členské státy zajistí, aby regionální a místní orgány stanovily ve svých plánech dekarbonizace konkrétní opatření v oblasti energetické účinnosti po konzultaci se zúčastněnými stranami a veřejností, včetně konkrétních skupin ohrožených energetickou chudobou nebo více náchylných vůči jejím dopadům, jako jsou ženy, osoby se zdravotním postižením, starší osoby, děti a osoby menšinového rasového nebo etnického původu. | 3.   Členské státy zajistí, aby regionální a místní orgány stanovily ve svých plánech dekarbonizace konkrétní opatření v oblasti energetické účinnosti po konzultaci se zúčastněnými stranami a veřejností, včetně konkrétních skupin ohrožených energetickou chudobou nebo více náchylných vůči jejím dopadům, jako jsou ženy, osoby se zdravotním postižením, starší osoby, děti a osoby menšinového rasového nebo etnického původu. |
| 4.   Členské státy podpoří veřejné orgány při zavádění opatření ke zvýšení energetické účinnosti, a to i na regionální a místní úrovni, tím, že poskytnou pokyny
  na podporu
  budování kompetencí a 
  příležitostí
  k odborné přípravě a 
  na podporu spolupráce
  mezi veřejnými subjekty. | 4.   Členské státy podpoří
  místní, regionální a další
  veřejné orgány zavádění opatření ke zvýšení energetické účinnosti, a to i na regionální a místní úrovni, tím, že
  budou poskytovat finanční a technickou podporu a předkládat plány řešící nedostatek pracovních sil potřebných pro všechny fáze ekologické transformace, včetně řemeslníků i vysoce kvalifikovaných odborníků na zelené technologie, vědeckých pracovníků v aplikovaných oborech a inovátorů. Členské státy podpoří veřejné orgány v tom, aby kromě úspor energie zohledňovaly i širší přínosy, jako je kvalita vnitřního ovzduší a životního prostředí, ale i zlepšení kvality života, zejména ve školách, zařízeních denní péče, v chráněném bydlení, pečovatelských domech a nemocnicích. Členské státy
  poskytnou pokyny
  , podpoří
  budování kompetencí a 
  příležitosti
  k odborné přípravě
  , a to i v oblasti energetické renovace, přičemž využijí smlouvy o energetických službách a partnerství veřejného a soukromého sektoru,
  a 
  podněcují spolupráci
  mezi veřejnými subjekty. |
| 5.   Členské státy vybízejí veřejné subjekty, aby v rámci svých investičních a politických činností zohledňovaly emise uhlíku během životního cyklu. | 5.   Členské státy vybízejí veřejné subjekty, aby v rámci svých investičních a politických činností zohledňovaly emise uhlíku během životního cyklu
  a poskytují v tomto ohledu konkrétní pokyny
  . |
| | 6.
     
  Členské státy podpoří regionální, místní a další veřejné orgány při získávání odpovídajících finančních zdrojů pro provádění směrnice prostřednictvím zvláštních rozpočtových položek a činností zaměřených na budování kapacit v oblasti získávání finančních prostředků. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Veřejný sektor jdoucí příkladem v oblasti energetické účinnosti

Veřejný sektor jdoucí příkladem v oblasti energetické účinnosti

1.   Členské státy zajistí, aby se celková konečná spotřeba energie všech veřejných subjektů každoročně snížila
  nejméně
  o 1,7  % ve srovnání s rokem X-2 (přičemž X je rok, kdy tato směrnice vstoupí v platnost).

1.   Členské státy zajistí, aby se celková konečná spotřeba energie všech veřejných subjektů každoročně snížila o 1,7  % ve srovnání s rokem X-2 (přičemž X je rok, kdy tato směrnice vstoupí v platnost).

Členské státy mohou při výpočtu konečné spotřeby energie svých veřejných subjektů zohlednit klimatické rozdíly v jednotlivých členských státech.

Členské státy mohou při výpočtu konečné spotřeby energie svých veřejných subjektů zohlednit klimatické rozdíly v jednotlivých členských státech.

2.   Členské státy zahrnou do svých vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich aktualizací podle nařízení (EU) 2018/1999 seznam veřejných subjektů, které musí přispívat ke splnění povinnosti stanovené v odstavci 1 tohoto článku, množství snížení spotřeby energie, kterého má každý z nich dosáhnout, a opatření, která plánují k jeho dosažení. Členské státy v rámci svých integrovaných vnitrostátních zpráv o energetice a klimatu podle článku 17 nařízení (EU) 2018/1999 podají Komisi zprávu o snížení konečné spotřeby energie, jehož bylo každý rok dosaženo.

2.   Členské státy zahrnou do svých vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a jejich aktualizací podle nařízení (EU) 2018/1999 seznam veřejných subjektů, které musí přispívat ke splnění povinnosti stanovené v odstavci 1 tohoto článku, množství snížení spotřeby energie, kterého má každý z nich dosáhnout, a opatření, která plánují k jeho dosažení. Členské státy v rámci svých integrovaných vnitrostátních zpráv o energetice a klimatu podle článku 17 nařízení (EU) 2018/1999 podají Komisi zprávu o snížení konečné spotřeby energie, jehož bylo každý rok dosaženo.

3.   Členské státy zajistí, aby regionální a místní orgány stanovily ve svých plánech dekarbonizace konkrétní opatření v oblasti energetické účinnosti po konzultaci se zúčastněnými stranami a veřejností, včetně konkrétních skupin ohrožených energetickou chudobou nebo více náchylných vůči jejím dopadům, jako jsou ženy, osoby se zdravotním postižením, starší osoby, děti a osoby menšinového rasového nebo etnického původu.

3.   Členské státy zajistí, aby regionální a místní orgány stanovily ve svých plánech dekarbonizace konkrétní opatření v oblasti energetické účinnosti po konzultaci se zúčastněnými stranami a veřejností, včetně konkrétních skupin ohrožených energetickou chudobou nebo více náchylných vůči jejím dopadům, jako jsou ženy, osoby se zdravotním postižením, starší osoby, děti a osoby menšinového rasového nebo etnického původu.

4.   Členské státy podpoří veřejné orgány při zavádění opatření ke zvýšení energetické účinnosti, a to i na regionální a místní úrovni, tím, že poskytnou pokyny
  na podporu
  budování kompetencí a 
  příležitostí
  k odborné přípravě a 
  na podporu spolupráce
  mezi veřejnými subjekty.

4.   Členské státy podpoří
  místní, regionální a další
  veřejné orgány zavádění opatření ke zvýšení energetické účinnosti, a to i na regionální a místní úrovni, tím, že
  budou poskytovat finanční a technickou podporu a předkládat plány řešící nedostatek pracovních sil potřebných pro všechny fáze ekologické transformace, včetně řemeslníků i vysoce kvalifikovaných odborníků na zelené technologie, vědeckých pracovníků v aplikovaných oborech a inovátorů. Členské státy podpoří veřejné orgány v tom, aby kromě úspor energie zohledňovaly i širší přínosy, jako je kvalita vnitřního ovzduší a životního prostředí, ale i zlepšení kvality života, zejména ve školách, zařízeních denní péče, v chráněném bydlení, pečovatelských domech a nemocnicích. Členské státy
  poskytnou pokyny
  , podpoří
  budování kompetencí a 
  příležitosti
  k odborné přípravě
  , a to i v oblasti energetické renovace, přičemž využijí smlouvy o energetických službách a partnerství veřejného a soukromého sektoru,
  a 
  podněcují spolupráci
  mezi veřejnými subjekty.

5.   Členské státy vybízejí veřejné subjekty, aby v rámci svých investičních a politických činností zohledňovaly emise uhlíku během životního cyklu.

5.   Členské státy vybízejí veřejné subjekty, aby v rámci svých investičních a politických činností zohledňovaly emise uhlíku během životního cyklu
  a poskytují v tomto ohledu konkrétní pokyny
  .

6.
     
  Členské státy podpoří regionální, místní a další veřejné orgány při získávání odpovídajících finančních zdrojů pro provádění směrnice prostřednictvím zvláštních rozpočtových položek a činností zaměřených na budování kapacit v oblasti získávání finančních prostředků.

Odůvodnění

Odůvodnění

Chybí posouzení potenciálu a dopadu cíle v podobě 1,7 %. Snížení o 1,7 % může být přijatelné jako výchozí bod, ale musí zohledňovat situaci ve členských státech a posouzení dopadů.

Pozměňovací návrh 28

Pozměňovací návrh 28

Článek 5 (nový)

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Partnerství pro transformaci energetiky |
| | 1.
     
  Komise vytvoří evropská odvětvová partnerství pro transformaci energetiky, a to tím, že inkluzivním a reprezentativním způsobem sdruží klíčové zúčastněné strany v odvětvích, jako jsou informační a komunikační technologie, doprava, finanční sektor a stavebnictví. Komise jmenuje předsedu každého evropského odvětvového partnerství pro transformaci energetiky, které by mělo být zřízeno do 12 měsíců od vstupu této směrnice v platnost. |
| | 2.
     
  Tato partnerství usnadní vedení dialogů o klimatu a vybízí odvětví k vypracovávání „plánů energetické transformace“ s cílem zmapovat dostupná opatření a technologické možnosti pro dosažení úspor v oblasti energetické účinnosti, připravit se na obnovitelné zdroje energie a dekarbonizovat odvětví. Tyto plány by mohly cenným způsobem přispívat k podpoře odvětví při plánování nezbytných investic, které jsou zapotřebí k dosažení cílů této směrnice a plánu EU pro dosažení cíle v oblasti klimatu, jakož i usnadňovat přeshraniční spolupráci mezi jednotlivými subjekty, a posílit tak vnitřní trh Evropské unie. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

Partnerství pro transformaci energetiky

Partnerství pro transformaci energetiky

1.
     
  Komise vytvoří evropská odvětvová partnerství pro transformaci energetiky, a to tím, že inkluzivním a reprezentativním způsobem sdruží klíčové zúčastněné strany v odvětvích, jako jsou informační a komunikační technologie, doprava, finanční sektor a stavebnictví. Komise jmenuje předsedu každého evropského odvětvového partnerství pro transformaci energetiky, které by mělo být zřízeno do 12 měsíců od vstupu této směrnice v platnost.

2.
     
  Tato partnerství usnadní vedení dialogů o klimatu a vybízí odvětví k vypracovávání „plánů energetické transformace“ s cílem zmapovat dostupná opatření a technologické možnosti pro dosažení úspor v oblasti energetické účinnosti, připravit se na obnovitelné zdroje energie a dekarbonizovat odvětví. Tyto plány by mohly cenným způsobem přispívat k podpoře odvětví při plánování nezbytných investic, které jsou zapotřebí k dosažení cílů této směrnice a plánu EU pro dosažení cíle v oblasti klimatu, jakož i usnadňovat přeshraniční spolupráci mezi jednotlivými subjekty, a posílit tak vnitřní trh Evropské unie.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 29

Pozměňovací návrh 29

Článek 5 (nový)

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Jednotná kontaktní místa pro energetickou účinnost





  1.
     
  Členské státy spolupracují s příslušnými orgány a soukromými zúčastněnými stranami na vytváření specializovaných místních, regionálních nebo vnitrostátních jednotných kontaktních míst. Tato jednotná kontaktní místa jsou meziodvětvová a interdisciplinární a podporují vytváření projektů vypracovávaných na místní úrovni, a to tím, že:










  i. | malým podnikům, mikropodnikům, místním a regionálním orgánům a dalším veřejným subjektům a domácnostem poskytují poradenství a zjednodušené informace o technických a finančních možnostech a řešeních; |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

Jednotná kontaktní místa pro energetickou účinnost

1.
     
  Členské státy spolupracují s příslušnými orgány a soukromými zúčastněnými stranami na vytváření specializovaných místních, regionálních nebo vnitrostátních jednotných kontaktních míst. Tato jednotná kontaktní místa jsou meziodvětvová a interdisciplinární a podporují vytváření projektů vypracovávaných na místní úrovni, a to tím, že:

i.

malým podnikům, mikropodnikům, místním a regionálním orgánům a dalším veřejným subjektům a domácnostem poskytují poradenství a zjednodušené informace o technických a finančních možnostech a řešeních;

| ii. | propojují potenciální projekty, zejména menšího rozsahu, s účastníky na trhu; |
| --- | --- |

ii.

propojují potenciální projekty, zejména menšího rozsahu, s účastníky na trhu;

| iii. | podporují aktivní spotřebitele poskytováním poradenství ohledně chování v oblasti spotřeby energie; |
| --- | --- |

iii.

podporují aktivní spotřebitele poskytováním poradenství ohledně chování v oblasti spotřeby energie;

| iv. | poskytují informace o programech odborné přípravy a vzdělávání s cílem zajistit více odborníků v oblasti energetické účinnosti a změnu kvalifikace a prohlubování dovedností odborníků, a uspokojit tak potřeby trhu; |
| --- | --- |

iv.

poskytují informace o programech odborné přípravy a vzdělávání s cílem zajistit více odborníků v oblasti energetické účinnosti a změnu kvalifikace a prohlubování dovedností odborníků, a uspokojit tak potřeby trhu;

| v. | poukazují na příklady osvědčených postupů z různých typů budov, bydlení a podniků; |
| --- | --- |

v.

poukazují na příklady osvědčených postupů z různých typů budov, bydlení a podniků;

| vi. | shromažďují souhrnné typologické údaje z projektů v oblasti energetické účinnosti a předkládají je Komisi. Komise by měla každý druhý rok tyto informace zveřejnit ve zprávě, a umožnit tak výměnu zkušeností a posílit přeshraniční spolupráci mezi členskými státy; |
| --- | --- |

vi.

shromažďují souhrnné typologické údaje z projektů v oblasti energetické účinnosti a předkládají je Komisi. Komise by měla každý druhý rok tyto informace zveřejnit ve zprávě, a umožnit tak výměnu zkušeností a posílit přeshraniční spolupráci mezi členskými státy;

2.
     
  Tato jednotná kontaktní místa vytvářejí silná a důvěryhodná partnerství s místními a regionálními soukromými subjekty, jako jsou malé a střední podniky, společnosti poskytující energetické služby, podniky zajišťující instalaci, poradenské firmy, tvůrci projektů a finanční instituce, které mohou poskytovat služby, jako jsou energetické audity, finanční řešení a provádění energetických renovací;

3.
     
  Členské státy tato jednotná kontaktní místa propagují prostřednictvím spolupráce s místními a regionálními orgány;

4.
     
  Komise poskytne členským státům pokyny pro zřízení těchto jednotných kontaktních míst s cílem zajistit harmonizovaný přístup v celé Evropě.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 30

Pozměňovací návrh 30

Článek 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Příkladná úloha budov veřejných subjektů | Příkladná úloha budov veřejných subjektů |
| 1.   Aniž je dotčen článek 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU (1), každý členský stát zajistí, aby byla každoročně renovována alespoň 3 % celkové podlahové plochy vytápěných nebo chlazených budov ve vlastnictví veřejných subjektů s cílem alespoň transformovat je na budovy s téměř nulovou spotřebou energie v souladu s článkem 9 směrnice 2010/31/EU. | 1.   Aniž je dotčen článek 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU (1), každý členský stát zajistí, aby byla každoročně renovována alespoň 3 % celkové podlahové plochy vytápěných nebo chlazených budov ve vlastnictví veřejných subjektů s cílem alespoň transformovat je na budovy s téměř nulovou spotřebou energie v souladu s článkem 9 směrnice 2010/31/EU
  s cílem naplnit celkový potenciál úspor energie v rozsahu, v jakém je to nákladově efektivní a technicky a ekonomicky proveditelné
  .
  Členské státy osvobodí sociální bydlení od povinnosti renovovat 3 % celkové podlahové plochy, pokud renovace nejsou nákladově neutrální a povedou k výraznému zvýšení nájemného pro osoby žijící v sociálním bydlení, které je vyšší než ekonomické úspory na platbách za energii. |
| Pokud veřejné subjekty sídlí v budově, kterou nevlastní,
  uplatní v maximální možné míře svá smluvní práva a
   vybídnou vlastníka budovy
  k
   renovaci budovy, aby se stala budovou s téměř nulovou spotřebou energie v souladu s článkem 9 směrnice 2010/31/EU. Při uzavírání nové smlouvy o užívání budovy, kterou nevlastní, usilují veřejné subjekty o to, aby tato budova spadala do dvou nejvyšších tříd energetické náročnosti uvedených v certifikátu energetické náročnosti. | Pokud veřejné subjekty sídlí v budově, kterou nevlastní, vybídnou vlastníka budovy
  , aby provedl hloubkovou nebo postupnou
  renovaci budovy, aby se stala budovou s téměř nulovou spotřebou energie v souladu s článkem 9 směrnice 2010/31/EU
  s cílem naplnit celkový potenciál úspor energie v rozsahu, v jakém je to nákladově efektivní a technicky proveditelné
  . Při uzavírání nové smlouvy o užívání budovy, kterou nevlastní, usilují veřejné subjekty o to, aby tato budova spadala do dvou nejvyšších tříd energetické náročnosti uvedených v certifikátu energetické náročnosti
  , nebo aby splňovala jiné úrovně energetické náročnosti platné v daném členském státě
  . |
| Tento minimální 3 % podíl se vypočte z celkové podlahové plochy budov majících celkovou užitnou plochu nad 250 m2 ve vlastnictví veřejných subjektů dotyčného členského státu a jež k 1. lednu 2024 nejsou budovami s téměř nulovou spotřebou energie. | Tento
  průměrný
  minimální 3 % podíl
  stanovený za období pěti let
  se vypočte z celkové podlahové plochy budov majících celkovou užitnou plochu nad 250 m2 ve vlastnictví veřejných subjektů dotyčného členského státu a jež k 1. lednu 2024 nejsou budovami s téměř nulovou spotřebou energie. |
| 2.   Členské státy mohou do ročního podílu renovace budov započítat nové budovy v jejich užívání a vlastnictví, které jsou náhradami konkrétních budov veřejných subjektů zbořených v předchozích dvou letech. Tyto výjimky se uplatní pouze tehdy, pokud by byly nákladově efektivnější a udržitelnější z hlediska dosažené spotřeby energie a emisí CO2 během životního cyklu ve srovnání s renovací těchto budov. Každý členský stát jasně stanoví a zveřejní obecná kritéria, metodiky a postupy pro určení těchto výjimečných případů. | 2.   
  Členské státy se mohou rozhodnout, že budou uplatňovat méně přísné požadavky na následující kategorie budov: |
| | a) | budovy úředně chráněné jako součást vymezeného prostředí nebo vzhledem k jejich zvláštní architektonické nebo historické hodnotě, pokud by splnění některých požadavků na minimální energetickou náročnost nepřijatelně změnilo jejich charakter nebo vzhled; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Příkladná úloha budov veřejných subjektů

Příkladná úloha budov veřejných subjektů

1.   Aniž je dotčen článek 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU (1), každý členský stát zajistí, aby byla každoročně renovována alespoň 3 % celkové podlahové plochy vytápěných nebo chlazených budov ve vlastnictví veřejných subjektů s cílem alespoň transformovat je na budovy s téměř nulovou spotřebou energie v souladu s článkem 9 směrnice 2010/31/EU.

1.   Aniž je dotčen článek 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU (1), každý členský stát zajistí, aby byla každoročně renovována alespoň 3 % celkové podlahové plochy vytápěných nebo chlazených budov ve vlastnictví veřejných subjektů s cílem alespoň transformovat je na budovy s téměř nulovou spotřebou energie v souladu s článkem 9 směrnice 2010/31/EU
  s cílem naplnit celkový potenciál úspor energie v rozsahu, v jakém je to nákladově efektivní a technicky a ekonomicky proveditelné
  .
  Členské státy osvobodí sociální bydlení od povinnosti renovovat 3 % celkové podlahové plochy, pokud renovace nejsou nákladově neutrální a povedou k výraznému zvýšení nájemného pro osoby žijící v sociálním bydlení, které je vyšší než ekonomické úspory na platbách za energii.

Pokud veřejné subjekty sídlí v budově, kterou nevlastní,
  uplatní v maximální možné míře svá smluvní práva a
   vybídnou vlastníka budovy
  k
   renovaci budovy, aby se stala budovou s téměř nulovou spotřebou energie v souladu s článkem 9 směrnice 2010/31/EU. Při uzavírání nové smlouvy o užívání budovy, kterou nevlastní, usilují veřejné subjekty o to, aby tato budova spadala do dvou nejvyšších tříd energetické náročnosti uvedených v certifikátu energetické náročnosti.

uplatní v maximální možné míře svá smluvní práva a

k

Pokud veřejné subjekty sídlí v budově, kterou nevlastní, vybídnou vlastníka budovy
  , aby provedl hloubkovou nebo postupnou
  renovaci budovy, aby se stala budovou s téměř nulovou spotřebou energie v souladu s článkem 9 směrnice 2010/31/EU
  s cílem naplnit celkový potenciál úspor energie v rozsahu, v jakém je to nákladově efektivní a technicky proveditelné
  . Při uzavírání nové smlouvy o užívání budovy, kterou nevlastní, usilují veřejné subjekty o to, aby tato budova spadala do dvou nejvyšších tříd energetické náročnosti uvedených v certifikátu energetické náročnosti
  , nebo aby splňovala jiné úrovně energetické náročnosti platné v daném členském státě
  .

, aby provedl hloubkovou nebo postupnou

s cílem naplnit celkový potenciál úspor energie v rozsahu, v jakém je to nákladově efektivní a technicky proveditelné

, nebo aby splňovala jiné úrovně energetické náročnosti platné v daném členském státě

Tento minimální 3 % podíl se vypočte z celkové podlahové plochy budov majících celkovou užitnou plochu nad 250 m2 ve vlastnictví veřejných subjektů dotyčného členského státu a jež k 1. lednu 2024 nejsou budovami s téměř nulovou spotřebou energie.

2

Tento
  průměrný
  minimální 3 % podíl
  stanovený za období pěti let
  se vypočte z celkové podlahové plochy budov majících celkovou užitnou plochu nad 250 m2 ve vlastnictví veřejných subjektů dotyčného členského státu a jež k 1. lednu 2024 nejsou budovami s téměř nulovou spotřebou energie.

průměrný

stanovený za období pěti let

2

2.   Členské státy mohou do ročního podílu renovace budov započítat nové budovy v jejich užívání a vlastnictví, které jsou náhradami konkrétních budov veřejných subjektů zbořených v předchozích dvou letech. Tyto výjimky se uplatní pouze tehdy, pokud by byly nákladově efektivnější a udržitelnější z hlediska dosažené spotřeby energie a emisí CO2 během životního cyklu ve srovnání s renovací těchto budov. Každý členský stát jasně stanoví a zveřejní obecná kritéria, metodiky a postupy pro určení těchto výjimečných případů.

2.   
  Členské státy se mohou rozhodnout, že budou uplatňovat méně přísné požadavky na následující kategorie budov:

a)

a)

budovy úředně chráněné jako součást vymezeného prostředí nebo vzhledem k jejich zvláštní architektonické nebo historické hodnotě, pokud by splnění některých požadavků na minimální energetickou náročnost nepřijatelně změnilo jejich charakter nebo vzhled;

budovy úředně chráněné jako součást vymezeného prostředí nebo vzhledem k jejich zvláštní architektonické nebo historické hodnotě, pokud by splnění některých požadavků na minimální energetickou náročnost nepřijatelně změnilo jejich charakter nebo vzhled;

| b) | budovy užívané pro bohoslužby a náboženské účely.



  V obou případech příslušné orgány prokáží neslučitelnost požadavků na budovy s téměř nulovou spotřebou energie s budovami, na něž se vztahuje tato výjimka. |
| --- | --- |

b)

b)

budovy užívané pro bohoslužby a náboženské účely.

budovy užívané pro bohoslužby a náboženské účely.

V obou případech příslušné orgány prokáží neslučitelnost požadavků na budovy s téměř nulovou spotřebou energie s budovami, na něž se vztahuje tato výjimka.

3.
     Pro účely tohoto článku členské státy zpřístupní veřejnosti soupis vytápěných nebo chlazených budov veřejných subjektů s celkovou užitnou podlahovou plochou přesahující 250 m2. Tento soupis se alespoň jednou ročně aktualizuje. Soupis obsahuje alespoň tyto údaje:

| a) | podlahovou plochu v m2; |
| --- | --- |

a)

podlahovou plochu v m2;

| b) | certifikát energetické náročnosti každé budovy vydaný v souladu s článkem 12 směrnice 2010/31/EU. |
| --- | --- |

b)

certifikát energetické náročnosti každé budovy vydaný v souladu s článkem 12 směrnice 2010/31/EU.

3.
     Členské státy mohou do ročního podílu renovace budov započítat nové budovy v jejich užívání a vlastnictví, které jsou náhradami konkrétních budov veřejných subjektů zbořených v předchozích dvou letech. Tyto výjimky se uplatní pouze tehdy, pokud by byly nákladově efektivnější a udržitelnější z hlediska dosažené spotřeby energie a emisí CO2 během životního cyklu ve srovnání s renovací těchto budov. Každý členský stát jasně stanoví a zveřejní obecná kritéria, metodiky a postupy pro určení těchto výjimečných případů.

4.
     Pro účely tohoto článku členské státy
  do XX/XX/XXXX
  zpřístupní veřejnosti soupis vytápěných nebo chlazených budov veřejných subjektů s celkovou užitnou podlahovou plochou přesahující 250 m2. Tento soupis se alespoň jednou ročně aktualizuje. Soupis obsahuje alespoň tyto údaje:

| a) | podlahovou plochu v m2; |
| --- | --- |

a)

podlahovou plochu v m2;

| b) | certifikát energetické náročnosti každé budovy vydaný v souladu s článkem 12 směrnice 2010/31/EU. |
| --- | --- |

b)

certifikát energetické náročnosti každé budovy vydaný v souladu s článkem 12 směrnice 2010/31/EU.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 31

Pozměňovací návrh 31

Článek 6 (nový)

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Pokud členský stát provede v daném roce renovaci více než 3 % celkové podlahové plochy budov ve vlastnictví veřejných subjektů, může v následujících letech své úsilí snížit, aby dosáhl ročního průměru počítaného vždy za pětileté období. Pokud členský stát provede v daném roce renovaci méně než 3 % celkové podlahové plochy budov ve vlastnictví veřejných subjektů, v následujících letech své úsilí zvýší, aby dosáhl ročního průměru počítaného vždy za pětileté období. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

1a.
     
  Pokud členský stát provede v daném roce renovaci více než 3 % celkové podlahové plochy budov ve vlastnictví veřejných subjektů, může v následujících letech své úsilí snížit, aby dosáhl ročního průměru počítaného vždy za pětileté období. Pokud členský stát provede v daném roce renovaci méně než 3 % celkové podlahové plochy budov ve vlastnictví veřejných subjektů, v následujících letech své úsilí zvýší, aby dosáhl ročního průměru počítaného vždy za pětileté období.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 32

Pozměňovací návrh 32

Článek 6 (nový)

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 3a.   
  Členské státy budou při plánování prováděcích opatření podle tohoto článku poskytovat finanční a technickou podporu a předkládat plány řešící nedostatek pracovních sil a kvalifikovaných odborníků potřebných pro všechny fáze ekologické transformace, včetně řemeslníků i vysoce kvalifikovaných odborníků na zelené technologie, vědeckých pracovníků v aplikovaných oborech a inovátorů. Členské státy budou podporovat místní, regionální a další veřejné orgány v tom, aby kromě úspor energie zohledňovaly i širší přínosy, jako je zdravé vnitřní prostředí s lepší kvalitou vnitřního ovzduší a životního prostředí, stejně jako zlepšení kvality života, zejména ve školách, zařízeních denní péče, v chráněném bydlení, pečovatelských domech a nemocnicích. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

3a.   
  Členské státy budou při plánování prováděcích opatření podle tohoto článku poskytovat finanční a technickou podporu a předkládat plány řešící nedostatek pracovních sil a kvalifikovaných odborníků potřebných pro všechny fáze ekologické transformace, včetně řemeslníků i vysoce kvalifikovaných odborníků na zelené technologie, vědeckých pracovníků v aplikovaných oborech a inovátorů. Členské státy budou podporovat místní, regionální a další veřejné orgány v tom, aby kromě úspor energie zohledňovaly i širší přínosy, jako je zdravé vnitřní prostředí s lepší kvalitou vnitřního ovzduší a životního prostředí, stejně jako zlepšení kvality života, zejména ve školách, zařízeních denní péče, v chráněném bydlení, pečovatelských domech a nemocnicích.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 33

Pozměňovací návrh 33

Článek 7

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Členské státy zajistí, aby veřejní zadavatelé a zadavatelé při uzavírání veřejných zakázek a koncesí, jejichž hodnota se rovná finančním limitům stanoveným v článku 8 směrnice 2014/23/EU, článku 4 směrnice 2014/24/EU a článku 15 směrnice 2014/25/EU nebo je překračuje, nakupovali
  pouze
  výrobky, služby a budovy a stavební práce s vysokou energetickou účinností v souladu s 
  požadavky uvedenými
  v příloze IV této směrnice. | 1.   Členské státy zajistí, aby veřejní zadavatelé a zadavatelé
  , s náležitým ohledem na zásadu místní samosprávy zakotvenou v článku 4 SEU,
  při uzavírání veřejných zakázek a koncesí, jejichž hodnota se rovná finančním limitům stanoveným v článku 8 směrnice 2014/23/EU, článku 4 směrnice 2014/24/EU a článku 15 směrnice 2014/25/EU nebo je překračuje, nakupovali výrobky, služby a budovy a stavební práce s vysokou energetickou účinností,
  je-li to
  v souladu s 
  nákladovou efektivností, ekonomickou proveditelností, s udržitelností v širším smyslu, technickou způsobilostí, jakož i dostatečnou hospodářskou soutěží a ve snaze splnit kritéria uvedená
  v příloze IV této směrnice. |
| 5.   Členské státy
  mohou požadovat
  , aby veřejní zadavatelé a zadavatelé ve vhodných případech zohledňovali při zadávání veřejných zakázek širší aspekty udržitelnosti, sociální aspekty, aspekty životního prostředí a oběhového hospodářství, aby bylo dosaženo cílů Unie v oblasti dekarbonizace a nulového znečištění. Ve vhodných případech a v souladu s požadavky stanovenými v příloze IV členské státy vyžadují, aby veřejní zadavatelé a zadavatelé zohledňovali kritéria Unie pro zadávání zelených veřejných zakázek. | 5.   Členské státy
  požadují
  , aby veřejní zadavatelé a zadavatelé ve vhodných případech zohledňovali při zadávání veřejných zakázek širší aspekty udržitelnosti, sociální aspekty, aspekty životního prostředí a oběhového hospodářství, aby bylo dosaženo cílů Unie v oblasti dekarbonizace a nulového znečištění. Ve vhodných případech a v souladu s požadavky stanovenými v příloze IV členské státy vyžadují, aby veřejní zadavatelé a zadavatelé zohledňovali kritéria Unie pro zadávání zelených
  a oběhových
  veřejných zakázek. |
| V zájmu zajištění transparentnosti při uplatňování požadavků na energetickou účinnost v procesu zadávání veřejných zakázek členské státy zveřejní informace o dopadu na energetickou účinnost v případě zakázek, jejichž hodnota se rovná finančním limitům uvedeným v odstavci 1 nebo je překračuje. Veřejní zadavatelé se mohou rozhodnout, že budou požadovat, aby uchazeči zveřejňovali informace o potenciálu globálního oteplování nové budovy během životního cyklu, a mohou tyto informace u zakázek zveřejnit, zejména v případě nových budov s podlahovou plochou přesahující 2 000  metrů čtverečních. | V zájmu zajištění transparentnosti při uplatňování požadavků na energetickou účinnost v procesu zadávání veřejných zakázek členské státy zveřejní informace o dopadu na energetickou účinnost v případě zakázek, jejichž hodnota se rovná finančním limitům uvedeným v odstavci 1 nebo je překračuje. Veřejní zadavatelé se mohou rozhodnout, že budou požadovat, aby uchazeči zveřejňovali informace o potenciálu globálního oteplování nové budovy během životního cyklu, a mohou tyto informace u zakázek zveřejnit, zejména v případě nových budov s podlahovou plochou přesahující 2 000  metrů čtverečních. |
| Členské státy podporují veřejné zadavatele a zadavatele při zavádění požadavků na energetickou účinnost, a to i na regionální a místní úrovni, tím, že stanoví jasná pravidla a pokyny, včetně metodik posuzování nákladů životního cyklu a dopadů na životní prostředí a souvisejících nákladů, zřídí centra pro podporu kompetencí, podpoří spolupráci mezi veřejnými zadavateli, a to i přeshraničně, a pokud možno využijí souhrnného zadávání veřejných zakázek a digitálního zadávání veřejných zakázek. | Členské státy podporují veřejné zadavatele a zadavatele při zavádění požadavků na energetickou účinnost, a to i na regionální a místní úrovni, tím, že stanoví jasná pravidla a pokyny, včetně metodik posuzování nákladů životního cyklu a dopadů na životní prostředí a souvisejících nákladů, zřídí centra pro podporu kompetencí, podpoří spolupráci mezi veřejnými zadavateli, a to i přeshraničně, a pokud možno využijí souhrnného zadávání veřejných zakázek a digitálního zadávání veřejných zakázek. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Členské státy zajistí, aby veřejní zadavatelé a zadavatelé při uzavírání veřejných zakázek a koncesí, jejichž hodnota se rovná finančním limitům stanoveným v článku 8 směrnice 2014/23/EU, článku 4 směrnice 2014/24/EU a článku 15 směrnice 2014/25/EU nebo je překračuje, nakupovali
  pouze
  výrobky, služby a budovy a stavební práce s vysokou energetickou účinností v souladu s 
  požadavky uvedenými
  v příloze IV této směrnice.

1.   Členské státy zajistí, aby veřejní zadavatelé a zadavatelé
  , s náležitým ohledem na zásadu místní samosprávy zakotvenou v článku 4 SEU,
  při uzavírání veřejných zakázek a koncesí, jejichž hodnota se rovná finančním limitům stanoveným v článku 8 směrnice 2014/23/EU, článku 4 směrnice 2014/24/EU a článku 15 směrnice 2014/25/EU nebo je překračuje, nakupovali výrobky, služby a budovy a stavební práce s vysokou energetickou účinností,
  je-li to
  v souladu s 
  nákladovou efektivností, ekonomickou proveditelností, s udržitelností v širším smyslu, technickou způsobilostí, jakož i dostatečnou hospodářskou soutěží a ve snaze splnit kritéria uvedená
  v příloze IV této směrnice.

5.   Členské státy
  mohou požadovat
  , aby veřejní zadavatelé a zadavatelé ve vhodných případech zohledňovali při zadávání veřejných zakázek širší aspekty udržitelnosti, sociální aspekty, aspekty životního prostředí a oběhového hospodářství, aby bylo dosaženo cílů Unie v oblasti dekarbonizace a nulového znečištění. Ve vhodných případech a v souladu s požadavky stanovenými v příloze IV členské státy vyžadují, aby veřejní zadavatelé a zadavatelé zohledňovali kritéria Unie pro zadávání zelených veřejných zakázek.

5.   Členské státy
  požadují
  , aby veřejní zadavatelé a zadavatelé ve vhodných případech zohledňovali při zadávání veřejných zakázek širší aspekty udržitelnosti, sociální aspekty, aspekty životního prostředí a oběhového hospodářství, aby bylo dosaženo cílů Unie v oblasti dekarbonizace a nulového znečištění. Ve vhodných případech a v souladu s požadavky stanovenými v příloze IV členské státy vyžadují, aby veřejní zadavatelé a zadavatelé zohledňovali kritéria Unie pro zadávání zelených
  a oběhových
  veřejných zakázek.

V zájmu zajištění transparentnosti při uplatňování požadavků na energetickou účinnost v procesu zadávání veřejných zakázek členské státy zveřejní informace o dopadu na energetickou účinnost v případě zakázek, jejichž hodnota se rovná finančním limitům uvedeným v odstavci 1 nebo je překračuje. Veřejní zadavatelé se mohou rozhodnout, že budou požadovat, aby uchazeči zveřejňovali informace o potenciálu globálního oteplování nové budovy během životního cyklu, a mohou tyto informace u zakázek zveřejnit, zejména v případě nových budov s podlahovou plochou přesahující 2 000  metrů čtverečních.

V zájmu zajištění transparentnosti při uplatňování požadavků na energetickou účinnost v procesu zadávání veřejných zakázek členské státy zveřejní informace o dopadu na energetickou účinnost v případě zakázek, jejichž hodnota se rovná finančním limitům uvedeným v odstavci 1 nebo je překračuje. Veřejní zadavatelé se mohou rozhodnout, že budou požadovat, aby uchazeči zveřejňovali informace o potenciálu globálního oteplování nové budovy během životního cyklu, a mohou tyto informace u zakázek zveřejnit, zejména v případě nových budov s podlahovou plochou přesahující 2 000  metrů čtverečních.

Členské státy podporují veřejné zadavatele a zadavatele při zavádění požadavků na energetickou účinnost, a to i na regionální a místní úrovni, tím, že stanoví jasná pravidla a pokyny, včetně metodik posuzování nákladů životního cyklu a dopadů na životní prostředí a souvisejících nákladů, zřídí centra pro podporu kompetencí, podpoří spolupráci mezi veřejnými zadavateli, a to i přeshraničně, a pokud možno využijí souhrnného zadávání veřejných zakázek a digitálního zadávání veřejných zakázek.

Členské státy podporují veřejné zadavatele a zadavatele při zavádění požadavků na energetickou účinnost, a to i na regionální a místní úrovni, tím, že stanoví jasná pravidla a pokyny, včetně metodik posuzování nákladů životního cyklu a dopadů na životní prostředí a souvisejících nákladů, zřídí centra pro podporu kompetencí, podpoří spolupráci mezi veřejnými zadavateli, a to i přeshraničně, a pokud možno využijí souhrnného zadávání veřejných zakázek a digitálního zadávání veřejných zakázek.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 34

Pozměňovací návrh 34

Článek 8

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   Členské státy zavedou systémy povinného zvyšování energetické účinnosti, alternativní politická opatření či jejich kombinaci nebo programy či opatření financované z vnitrostátního fondu pro energetickou účinnost přednostně mezi osobami postiženými energetickou chudobou, zranitelnými zákazníky a případně osobami žijícími v sociálním bydlení. Členské státy zajistí, aby politická opatření prováděná podle tohoto článku neměla na uvedené osoby nepříznivý dopad. Členské státy v příslušných případech co nejlépe využijí financování, včetně veřejného financování, finančních nástrojů zřízených na úrovni Unie a příjmů z povolenek podle čl. 22 odst. 3 písm. b), s cílem odstranit nepříznivé dopady a zajistit spravedlivou a inkluzivní transformaci energetiky. | 3.   Členské státy zavedou systémy povinného zvyšování energetické účinnosti, alternativní politická opatření či jejich kombinaci nebo programy či opatření financované z vnitrostátního fondu pro energetickou účinnost přednostně mezi osobami postiženými energetickou chudobou, zranitelnými zákazníky a případně osobami žijícími v sociálním bydlení
  , jakož i mezi zranitelnými mikropodniky a malými podniky a zranitelnými uživateli mobility
  . Členské státy zajistí, aby politická opatření prováděná podle tohoto článku neměla na uvedené osoby nepříznivý dopad. Členské státy v příslušných případech co nejlépe využijí financování, včetně veřejného financování, finančních nástrojů zřízených na úrovni Unie a příjmů z povolenek podle čl. 22 odst. 3 písm. b), s cílem odstranit nepříznivé dopady a zajistit spravedlivou a inkluzivní transformaci energetiky. |
| Při navrhování těchto politických opatření členské státy zváží a podpoří úlohu společenství pro obnovitelné zdroje a občanských energetických společenství, pokud jde o jejich příspěvek k provádění těchto politických opatření. | Při navrhování těchto politických opatření členské státy zváží a podpoří úlohu společenství pro obnovitelné zdroje a občanských energetických společenství, pokud jde o jejich příspěvek k provádění těchto politických opatření. |
| Členské státy dosáhnou podílu na požadovaném objemu kumulativních úspor energie v konečné spotřebě u osob postižených energetickou chudobou, zranitelných zákazníků a případně osob žijících v sociálním bydlení. Tento podíl se rovná alespoň podílu domácností trpících energetickou chudobou, jak je uvedeno v jejich vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu vypracovaném v souladu s čl. 3 odst. 3 písm. d) nařízení o správě 2018/1999. Pokud členský stát neoznámí podíl domácností trpících energetickou chudobou, jak byl posouzen v jeho vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu, podíl na požadovaném objemu kumulativních úspor energie v konečné spotřebě u osob postižených energetickou chudobou, zranitelných zákazníků a případně osob žijících v sociálním bydlení se musí rovnat alespoň aritmetickému průměrnému podílu níže uvedených ukazatelů za rok 2019 nebo, pokud za rok 2019 není k dispozici, lineární extrapolaci jejich hodnot za poslední tři roky, které jsou k dispozici: | Členské státy dosáhnou podílu na požadovaném objemu kumulativních úspor energie v konečné spotřebě u osob postižených energetickou chudobou, zranitelných zákazníků a případně osob žijících v sociálním bydlení
  , jakož i u zranitelných mikropodniků a malých podniků a zranitelných uživatelů mobility
  . Tento podíl se rovná alespoň podílu domácností trpících energetickou chudobou, jak je uvedeno v jejich vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu vypracovaném v souladu s čl. 3 odst. 3 písm. d) nařízení o správě 2018/1999. Pokud členský stát neoznámí podíl domácností trpících energetickou chudobou, jak byl posouzen v jeho vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu, podíl na požadovaném objemu kumulativních úspor energie v konečné spotřebě u osob postižených energetickou chudobou, zranitelných zákazníků a případně osob žijících v sociálním bydlení se musí rovnat alespoň aritmetickému průměrnému podílu níže uvedených ukazatelů za rok 2019 nebo, pokud za rok 2019 není k dispozici, lineární extrapolaci jejich hodnot za poslední tři roky, které jsou k dispozici: |
| a) | neschopnost mít doma přiměřeně teplo (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]); |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3.   Členské státy zavedou systémy povinného zvyšování energetické účinnosti, alternativní politická opatření či jejich kombinaci nebo programy či opatření financované z vnitrostátního fondu pro energetickou účinnost přednostně mezi osobami postiženými energetickou chudobou, zranitelnými zákazníky a případně osobami žijícími v sociálním bydlení. Členské státy zajistí, aby politická opatření prováděná podle tohoto článku neměla na uvedené osoby nepříznivý dopad. Členské státy v příslušných případech co nejlépe využijí financování, včetně veřejného financování, finančních nástrojů zřízených na úrovni Unie a příjmů z povolenek podle čl. 22 odst. 3 písm. b), s cílem odstranit nepříznivé dopady a zajistit spravedlivou a inkluzivní transformaci energetiky.

3.   Členské státy zavedou systémy povinného zvyšování energetické účinnosti, alternativní politická opatření či jejich kombinaci nebo programy či opatření financované z vnitrostátního fondu pro energetickou účinnost přednostně mezi osobami postiženými energetickou chudobou, zranitelnými zákazníky a případně osobami žijícími v sociálním bydlení
  , jakož i mezi zranitelnými mikropodniky a malými podniky a zranitelnými uživateli mobility
  . Členské státy zajistí, aby politická opatření prováděná podle tohoto článku neměla na uvedené osoby nepříznivý dopad. Členské státy v příslušných případech co nejlépe využijí financování, včetně veřejného financování, finančních nástrojů zřízených na úrovni Unie a příjmů z povolenek podle čl. 22 odst. 3 písm. b), s cílem odstranit nepříznivé dopady a zajistit spravedlivou a inkluzivní transformaci energetiky.

Při navrhování těchto politických opatření členské státy zváží a podpoří úlohu společenství pro obnovitelné zdroje a občanských energetických společenství, pokud jde o jejich příspěvek k provádění těchto politických opatření.

Při navrhování těchto politických opatření členské státy zváží a podpoří úlohu společenství pro obnovitelné zdroje a občanských energetických společenství, pokud jde o jejich příspěvek k provádění těchto politických opatření.

Členské státy dosáhnou podílu na požadovaném objemu kumulativních úspor energie v konečné spotřebě u osob postižených energetickou chudobou, zranitelných zákazníků a případně osob žijících v sociálním bydlení. Tento podíl se rovná alespoň podílu domácností trpících energetickou chudobou, jak je uvedeno v jejich vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu vypracovaném v souladu s čl. 3 odst. 3 písm. d) nařízení o správě 2018/1999. Pokud členský stát neoznámí podíl domácností trpících energetickou chudobou, jak byl posouzen v jeho vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu, podíl na požadovaném objemu kumulativních úspor energie v konečné spotřebě u osob postižených energetickou chudobou, zranitelných zákazníků a případně osob žijících v sociálním bydlení se musí rovnat alespoň aritmetickému průměrnému podílu níže uvedených ukazatelů za rok 2019 nebo, pokud za rok 2019 není k dispozici, lineární extrapolaci jejich hodnot za poslední tři roky, které jsou k dispozici:

Členské státy dosáhnou podílu na požadovaném objemu kumulativních úspor energie v konečné spotřebě u osob postižených energetickou chudobou, zranitelných zákazníků a případně osob žijících v sociálním bydlení
  , jakož i u zranitelných mikropodniků a malých podniků a zranitelných uživatelů mobility
  . Tento podíl se rovná alespoň podílu domácností trpících energetickou chudobou, jak je uvedeno v jejich vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu vypracovaném v souladu s čl. 3 odst. 3 písm. d) nařízení o správě 2018/1999. Pokud členský stát neoznámí podíl domácností trpících energetickou chudobou, jak byl posouzen v jeho vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu, podíl na požadovaném objemu kumulativních úspor energie v konečné spotřebě u osob postižených energetickou chudobou, zranitelných zákazníků a případně osob žijících v sociálním bydlení se musí rovnat alespoň aritmetickému průměrnému podílu níže uvedených ukazatelů za rok 2019 nebo, pokud za rok 2019 není k dispozici, lineární extrapolaci jejich hodnot za poslední tři roky, které jsou k dispozici:

, jakož i u zranitelných mikropodniků a malých podniků a zranitelných uživatelů mobility

a)

neschopnost mít doma přiměřeně teplo (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]);

| b) | nedoplatky na účtech za veřejné služby (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]) a |
| --- | --- |

b)

nedoplatky na účtech za veřejné služby (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]) a

| c) | struktura výdajů na spotřebu podle příjmového kvintilu a účelu spotřeby COICOP (Eurostat, HBS, [hbs_str_t223], údaje pro [CP045] „elektřina, plyn a jiná paliva“). |
| --- | --- |

c)

struktura výdajů na spotřebu podle příjmového kvintilu a účelu spotřeby COICOP (Eurostat, HBS, [hbs_str_t223], údaje pro [CP045] „elektřina, plyn a jiná paliva“).

| a) | neschopnost mít doma přiměřeně teplo (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]); |
| --- | --- |

a)

neschopnost mít doma přiměřeně teplo (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]);

| b) | nedoplatky na účtech za veřejné služby (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]) a |
| --- | --- |

b)

nedoplatky na účtech za veřejné služby (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]) a

| c) | struktura výdajů na spotřebu podle příjmového kvintilu a účelu spotřeby COICOP (Eurostat, HBS, [hbs_str_t223], údaje pro [CP045] „elektřina, plyn a jiná paliva“). |
| --- | --- |

c)

struktura výdajů na spotřebu podle příjmového kvintilu a účelu spotřeby COICOP (Eurostat, HBS, [hbs_str_t223], údaje pro [CP045] „elektřina, plyn a jiná paliva“).

Evropská komise vydá pokyny pro identifikaci zranitelných mikropodniků a malých podniků a zranitelných uživatelů mobility, přičemž navrhne jasná kritéria. Členské státy zahrnou analýzu energetické chudoby mezi mikropodniky a malými podniky a zranitelnými uživateli mobility do revize svých vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu.

Evropská komise vydá pokyny pro identifikaci zranitelných mikropodniků a malých podniků a zranitelných uživatelů mobility, přičemž navrhne jasná kritéria. Členské státy zahrnou analýzu energetické chudoby mezi mikropodniky a malými podniky a zranitelnými uživateli mobility do revize svých vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu.

Odůvodnění

Odůvodnění

Uvedení do souladu s návrhem Sociálního fondu pro klimatická opatření.

Pozměňovací návrh 35

Pozměňovací návrh 35

Čl. 8 odst. 14

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Jako součást aktualizací svých vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a příslušných zpráv o pokroku a svých následných integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu oznámených podle nařízení (EU) 2018/1999 členské státy prokáží mimo jiné na základě důkazů a výpočtů: | Jako součást aktualizací svých vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a příslušných zpráv o pokroku a svých následných integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu oznámených podle nařízení (EU) 2018/1999 členské státy prokáží mimo jiné na základě důkazů a výpočtů: |
| a) | že nedochází k dvojímu započítání úspor energie v případech, kdy se dopady politických opatření nebo individuálních opatření překrývají; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Jako součást aktualizací svých vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a příslušných zpráv o pokroku a svých následných integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu oznámených podle nařízení (EU) 2018/1999 členské státy prokáží mimo jiné na základě důkazů a výpočtů:

Jako součást aktualizací svých vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a příslušných zpráv o pokroku a svých následných integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu oznámených podle nařízení (EU) 2018/1999 členské státy prokáží mimo jiné na základě důkazů a výpočtů:

a)

že nedochází k dvojímu započítání úspor energie v případech, kdy se dopady politických opatření nebo individuálních opatření překrývají;

| a) | že nedochází k dvojímu započítání úspor energie v případech, kdy se dopady politických opatření nebo individuálních opatření překrývají; |
| --- | --- |

a)

že nedochází k dvojímu započítání úspor energie v případech, kdy se dopady politických opatření nebo individuálních opatření překrývají;

| b) | jak úspory energie dosažené podle odst. 1 prvního pododstavce písm. b) a c) přispívají k dosažení jejich vnitrostátního příspěvku podle článku 4; |
| --- | --- |

b)

jak úspory energie dosažené podle odst. 1 prvního pododstavce písm. b) a c) přispívají k dosažení jejich vnitrostátního příspěvku podle článku 4;

| b) | jak úspory energie dosažené podle odst. 1 prvního pododstavce písm. b) a c) přispívají k dosažení jejich vnitrostátního příspěvku podle článku 4; |
| --- | --- |

b)

jak úspory energie dosažené podle odst. 1 prvního pododstavce písm. b) a c) přispívají k dosažení jejich vnitrostátního příspěvku podle článku 4;

| c) | že byla zavedena politická opatření ke splnění jejich povinných úspor energie, navržená v souladu s požadavky tohoto článku, a že tato politická opatření jsou způsobilá a vhodná k zajištění dosažení požadovaného objemu kumulativních úspor energie v konečné spotřebě do konce každého období, na které se povinnost vztahuje. |
| --- | --- |

c)

že byla zavedena politická opatření ke splnění jejich povinných úspor energie, navržená v souladu s požadavky tohoto článku, a že tato politická opatření jsou způsobilá a vhodná k zajištění dosažení požadovaného objemu kumulativních úspor energie v konečné spotřebě do konce každého období, na které se povinnost vztahuje.

| c) | že byla zavedena politická opatření ke splnění jejich povinných úspor energie, navržená v souladu s požadavky tohoto článku, a že tato politická opatření jsou způsobilá a vhodná k zajištění dosažení požadovaného objemu kumulativních úspor energie v konečné spotřebě do konce každého období, na které se povinnost vztahuje. |
| --- | --- |

c)

že byla zavedena politická opatření ke splnění jejich povinných úspor energie, navržená v souladu s požadavky tohoto článku, a že tato politická opatření jsou způsobilá a vhodná k zajištění dosažení požadovaného objemu kumulativních úspor energie v konečné spotřebě do konce každého období, na které se povinnost vztahuje.

Do těchto výpočtů členské státy zahrnou úspory dosažené na regionální a místní úrovni, které se nepřekrývají s vnitrostátními opatřeními, např. místně stanovené příspěvky k vnitrostátnímu cíli.

Do těchto výpočtů členské státy zahrnou úspory dosažené na regionální a místní úrovni, které se nepřekrývají s vnitrostátními opatřeními, např. místně stanovené příspěvky k vnitrostátnímu cíli.

Odůvodnění

Odůvodnění

Vzhledem k tomu, že směrnice obsahuje cíle a povinnosti týkající se opatření, která jsou nutně přijímána na nižší než celostátní úrovni, měla by být tato opatření řádně zohledněna a měla by být vzata v úvahu úroveň, na níž jsou přijímána, s cílem doladit politiky po úvodním přezkoumání.

Pozměňovací návrh 36

Pozměňovací návrh 36

Čl. 9 odst. 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 5.   Členské státy mohou od povinných stran vyžadovat, aby spolupracovaly s místními orgány
  nebo obcemi
  na podpoře opatření ke zvýšení energetické účinnosti u osob postižených energetickou chudobou, zranitelných zákazníků a případně osob žijících v sociálním bydlení. To zahrnuje určení a řešení specifických potřeb konkrétních skupin ohrožených energetickou chudobou nebo více náchylných vůči jejím dopadům. Za účelem ochrany osob ohrožených energetickou chudobou, zranitelných zákazníků a případně osob žijících v sociálním bydlení vybídnou členské státy povinné strany, aby prováděly opatření, jako je renovace budov, včetně sociálního bydlení, nahrazování spotřebičů, finanční podpora a pobídky pro opatření ke zvýšení energetické účinnosti v souladu s vnitrostátními systémy financování a podpory, nebo energetické audity. | 5.   Členské státy mohou od povinných stran vyžadovat, aby spolupracovaly s 
  regionálními a
   místními orgány na podpoře opatření ke zvýšení energetické účinnosti u osob postižených energetickou chudobou, zranitelných zákazníků a případně osob žijících v sociálním bydlení. To zahrnuje určení a řešení specifických potřeb konkrétních skupin ohrožených energetickou chudobou nebo více náchylných vůči jejím dopadům. Za účelem ochrany osob ohrožených energetickou chudobou, zranitelných zákazníků a případně osob žijících v sociálním bydlení vybídnou členské státy povinné strany, aby prováděly opatření, jako je renovace budov, včetně sociálního bydlení, nahrazování spotřebičů, finanční podpora a pobídky pro opatření ke zvýšení energetické účinnosti v souladu s vnitrostátními systémy financování a podpory, nebo energetické audity. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

5.   Členské státy mohou od povinných stran vyžadovat, aby spolupracovaly s místními orgány
  nebo obcemi
  na podpoře opatření ke zvýšení energetické účinnosti u osob postižených energetickou chudobou, zranitelných zákazníků a případně osob žijících v sociálním bydlení. To zahrnuje určení a řešení specifických potřeb konkrétních skupin ohrožených energetickou chudobou nebo více náchylných vůči jejím dopadům. Za účelem ochrany osob ohrožených energetickou chudobou, zranitelných zákazníků a případně osob žijících v sociálním bydlení vybídnou členské státy povinné strany, aby prováděly opatření, jako je renovace budov, včetně sociálního bydlení, nahrazování spotřebičů, finanční podpora a pobídky pro opatření ke zvýšení energetické účinnosti v souladu s vnitrostátními systémy financování a podpory, nebo energetické audity.

5.   Členské státy mohou od povinných stran vyžadovat, aby spolupracovaly s 
  regionálními a
   místními orgány na podpoře opatření ke zvýšení energetické účinnosti u osob postižených energetickou chudobou, zranitelných zákazníků a případně osob žijících v sociálním bydlení. To zahrnuje určení a řešení specifických potřeb konkrétních skupin ohrožených energetickou chudobou nebo více náchylných vůči jejím dopadům. Za účelem ochrany osob ohrožených energetickou chudobou, zranitelných zákazníků a případně osob žijících v sociálním bydlení vybídnou členské státy povinné strany, aby prováděly opatření, jako je renovace budov, včetně sociálního bydlení, nahrazování spotřebičů, finanční podpora a pobídky pro opatření ke zvýšení energetické účinnosti v souladu s vnitrostátními systémy financování a podpory, nebo energetické audity.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 37

Pozměňovací návrh 37

Článek 11

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 11.
     
  Členské státy aktivně podporují zavádění systému hospodaření s energií v rámci veřejné správy na celostátní, regionální a místní úrovni. Za tímto účelem budou podporovat opatření zaměřená na budování kapacit a pobídky pro menší orgány. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

11.
     
  Členské státy aktivně podporují zavádění systému hospodaření s energií v rámci veřejné správy na celostátní, regionální a místní úrovni. Za tímto účelem budou podporovat opatření zaměřená na budování kapacit a pobídky pro menší orgány.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 38

Pozměňovací návrh 38

Čl. 21 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Členské státy zajistí, aby informace o dostupných opatřeních ke zvýšení energetické účinnosti, individuálních krocích a finančních a právních rámcích byly transparentní a byly široce šířeny mezi všechny relevantní účastníky trhu, jako jsou koneční spotřebitelé, koneční uživatelé, spotřebitelské organizace, zástupci občanské společnosti, společenství pro obnovitelné zdroje, občanská energetická společenství, místní a regionální orgány, energetické agentury, poskytovatelé sociálních služeb, stavitelé, architekti, inženýři, auditoři v oblasti životního prostředí a energetiky a osoby zajišťující instalaci prvků budov ve smyslu čl. 2 bodu 9 směrnice 2010/31/EU. | 1.   Členské státy
  , pokud možno v úzké spolupráci s regionálními a místními orgány,
  zajistí, aby informace o dostupných opatřeních ke zvýšení energetické účinnosti, individuálních krocích a finančních a právních rámcích byly transparentní a byly široce šířeny mezi všechny relevantní účastníky trhu, jako jsou koneční spotřebitelé, koneční uživatelé, spotřebitelské organizace, zástupci občanské společnosti, společenství pro obnovitelné zdroje, občanská energetická společenství, místní a regionální orgány, energetické agentury, poskytovatelé sociálních služeb, stavitelé, architekti, inženýři, auditoři v oblasti životního prostředí a energetiky a osoby zajišťující instalaci prvků budov ve smyslu čl. 2 bodu 9 směrnice 2010/31/EU. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Členské státy zajistí, aby informace o dostupných opatřeních ke zvýšení energetické účinnosti, individuálních krocích a finančních a právních rámcích byly transparentní a byly široce šířeny mezi všechny relevantní účastníky trhu, jako jsou koneční spotřebitelé, koneční uživatelé, spotřebitelské organizace, zástupci občanské společnosti, společenství pro obnovitelné zdroje, občanská energetická společenství, místní a regionální orgány, energetické agentury, poskytovatelé sociálních služeb, stavitelé, architekti, inženýři, auditoři v oblasti životního prostředí a energetiky a osoby zajišťující instalaci prvků budov ve smyslu čl. 2 bodu 9 směrnice 2010/31/EU.

1.   Členské státy
  , pokud možno v úzké spolupráci s regionálními a místními orgány,
  zajistí, aby informace o dostupných opatřeních ke zvýšení energetické účinnosti, individuálních krocích a finančních a právních rámcích byly transparentní a byly široce šířeny mezi všechny relevantní účastníky trhu, jako jsou koneční spotřebitelé, koneční uživatelé, spotřebitelské organizace, zástupci občanské společnosti, společenství pro obnovitelné zdroje, občanská energetická společenství, místní a regionální orgány, energetické agentury, poskytovatelé sociálních služeb, stavitelé, architekti, inženýři, auditoři v oblasti životního prostředí a energetiky a osoby zajišťující instalaci prvků budov ve smyslu čl. 2 bodu 9 směrnice 2010/31/EU.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 39

Pozměňovací návrh 39

Čl. 21 odst. 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 5.   Aniž jsou dotčeny základní zásady právní úpravy majetkových a nájemních poměrů členských států, členské státy přijmou nezbytná opatření s cílem odstranit regulatorní a neregulatorní překážky energetické účinnosti, týkající se rozdělení pobídek mezi vlastníky a nájemce nebo mezi vlastníky budovy nebo ucelené části budovy navzájem s cílem zajistit, aby tyto strany nebyly odrazovány od investic do zvyšování účinnosti, které by jinak vynaložily, tím, že individuálně nezískají plný prospěch, nebo tím, že chybějí pravidla pro vzájemné rozdělení nákladů a přínosů. Opatření zaměřená na odstranění těchto překážek mohou zahrnovat poskytování pobídek, zrušení nebo změnu právních nebo správních předpisů, přijímání pokynů a výkladových sdělení nebo zjednodušení správních postupů, včetně vnitrostátních právních předpisů a opatření upravujících rozhodovací procesy u nemovitostí s více vlastníky. Tato opatření mohou být spojena s poskytováním vzdělávání, odborné přípravy a konkrétní informační a technické pomoci v oblasti energetické účinnosti účastníkům trhu, jako jsou účastníci trhu uvedení v odstavci 1. | 5.   Aniž jsou dotčeny základní zásady právní úpravy majetkových a nájemních poměrů členských států, členské státy přijmou nezbytná opatření s cílem odstranit regulatorní a neregulatorní překážky energetické účinnosti, týkající se rozdělení pobídek mezi vlastníky a nájemce nebo mezi vlastníky budovy nebo ucelené části budovy navzájem s cílem zajistit, aby tyto strany nebyly odrazovány od investic do zvyšování účinnosti, které by jinak vynaložily, tím, že individuálně nezískají plný prospěch, nebo tím, že chybějí pravidla pro vzájemné rozdělení nákladů a přínosů. Opatření zaměřená na odstranění těchto překážek mohou zahrnovat poskytování pobídek, zrušení nebo změnu právních nebo správních předpisů, např.
  zavedení rychlého vydávání povolení,
  přijímání pokynů a výkladových sdělení nebo zjednodušení správních postupů, včetně vnitrostátních právních předpisů a opatření upravujících rozhodovací procesy u nemovitostí s více vlastníky. Tato opatření
  jsou navrhována ve spolupráci s místními a regionálními orgány a
   mohou být spojena s poskytováním vzdělávání, odborné přípravy a konkrétní informační a technické pomoci v oblasti energetické účinnosti účastníkům trhu, jako jsou účastníci trhu uvedení v odstavci 1. |
| Členské státy přijmou vhodná opatření na podporu mnohostranného dialogu za účasti příslušných veřejných a sociálních partnerů, jako jsou organizace vlastníků a nájemců, spotřebitelské organizace, společenství pro obnovitelné zdroje, občanská energetická společenství, místní a regionální orgány, příslušné veřejné orgány a agentury, a s cílem předložit návrhy společně přijímaných opatření, pobídek a pokynů týkajících se rozdělení pobídek mezi vlastníky a nájemce nebo mezi vlastníky budovy nebo ucelené části budovy. | Členské státy přijmou vhodná opatření na podporu mnohostranného dialogu za účasti příslušných
  místních a regionálních orgánů,
  veřejných a sociálních partnerů, jako jsou organizace vlastníků a nájemců, spotřebitelské organizace, společenství pro obnovitelné zdroje, občanská energetická společenství, místní a regionální orgány, příslušné veřejné orgány a agentury, a s cílem předložit návrhy společně přijímaných opatření, pobídek a pokynů týkajících se rozdělení pobídek mezi vlastníky a nájemce nebo mezi vlastníky budovy nebo ucelené části budovy. |
| Každý členský stát oznámí tyto překážky a opatření přijatá ve své dlouhodobé strategii renovací podle článku 2a směrnice 2010/31/EU a nařízení (EU) 2018/1999. | Každý členský stát oznámí tyto překážky a opatření přijatá ve své dlouhodobé strategii renovací podle článku 2a směrnice 2010/31/EU a nařízení (EU) 2018/1999. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

5.   Aniž jsou dotčeny základní zásady právní úpravy majetkových a nájemních poměrů členských států, členské státy přijmou nezbytná opatření s cílem odstranit regulatorní a neregulatorní překážky energetické účinnosti, týkající se rozdělení pobídek mezi vlastníky a nájemce nebo mezi vlastníky budovy nebo ucelené části budovy navzájem s cílem zajistit, aby tyto strany nebyly odrazovány od investic do zvyšování účinnosti, které by jinak vynaložily, tím, že individuálně nezískají plný prospěch, nebo tím, že chybějí pravidla pro vzájemné rozdělení nákladů a přínosů. Opatření zaměřená na odstranění těchto překážek mohou zahrnovat poskytování pobídek, zrušení nebo změnu právních nebo správních předpisů, přijímání pokynů a výkladových sdělení nebo zjednodušení správních postupů, včetně vnitrostátních právních předpisů a opatření upravujících rozhodovací procesy u nemovitostí s více vlastníky. Tato opatření mohou být spojena s poskytováním vzdělávání, odborné přípravy a konkrétní informační a technické pomoci v oblasti energetické účinnosti účastníkům trhu, jako jsou účastníci trhu uvedení v odstavci 1.

5.   Aniž jsou dotčeny základní zásady právní úpravy majetkových a nájemních poměrů členských států, členské státy přijmou nezbytná opatření s cílem odstranit regulatorní a neregulatorní překážky energetické účinnosti, týkající se rozdělení pobídek mezi vlastníky a nájemce nebo mezi vlastníky budovy nebo ucelené části budovy navzájem s cílem zajistit, aby tyto strany nebyly odrazovány od investic do zvyšování účinnosti, které by jinak vynaložily, tím, že individuálně nezískají plný prospěch, nebo tím, že chybějí pravidla pro vzájemné rozdělení nákladů a přínosů. Opatření zaměřená na odstranění těchto překážek mohou zahrnovat poskytování pobídek, zrušení nebo změnu právních nebo správních předpisů, např.
  zavedení rychlého vydávání povolení,
  přijímání pokynů a výkladových sdělení nebo zjednodušení správních postupů, včetně vnitrostátních právních předpisů a opatření upravujících rozhodovací procesy u nemovitostí s více vlastníky. Tato opatření
  jsou navrhována ve spolupráci s místními a regionálními orgány a
   mohou být spojena s poskytováním vzdělávání, odborné přípravy a konkrétní informační a technické pomoci v oblasti energetické účinnosti účastníkům trhu, jako jsou účastníci trhu uvedení v odstavci 1.

Členské státy přijmou vhodná opatření na podporu mnohostranného dialogu za účasti příslušných veřejných a sociálních partnerů, jako jsou organizace vlastníků a nájemců, spotřebitelské organizace, společenství pro obnovitelné zdroje, občanská energetická společenství, místní a regionální orgány, příslušné veřejné orgány a agentury, a s cílem předložit návrhy společně přijímaných opatření, pobídek a pokynů týkajících se rozdělení pobídek mezi vlastníky a nájemce nebo mezi vlastníky budovy nebo ucelené části budovy.

Členské státy přijmou vhodná opatření na podporu mnohostranného dialogu za účasti příslušných
  místních a regionálních orgánů,
  veřejných a sociálních partnerů, jako jsou organizace vlastníků a nájemců, spotřebitelské organizace, společenství pro obnovitelné zdroje, občanská energetická společenství, místní a regionální orgány, příslušné veřejné orgány a agentury, a s cílem předložit návrhy společně přijímaných opatření, pobídek a pokynů týkajících se rozdělení pobídek mezi vlastníky a nájemce nebo mezi vlastníky budovy nebo ucelené části budovy.

místních a regionálních orgánů,

Každý členský stát oznámí tyto překážky a opatření přijatá ve své dlouhodobé strategii renovací podle článku 2a směrnice 2010/31/EU a nařízení (EU) 2018/1999.

Každý členský stát oznámí tyto překážky a opatření přijatá ve své dlouhodobé strategii renovací podle článku 2a směrnice 2010/31/EU a nařízení (EU) 2018/1999.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 40

Pozměňovací návrh 40

Článek 22

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Členské státy přijmou vhodná opatření k posílení postavení a ochraně osob postižených energetickou chudobou, zranitelných zákazníků a případně osob žijících v sociálním bydlení.
  Při vymezování pojmu zranitelných zákazníků podle čl. 28 odst. 1 a článku 29 směrnice (EU) 2019/944 a čl. 3 odst. 3 směrnice 2009/73/ES členské státy zohlední konečné uživatele. | 1.   Členské státy přijmou vhodná opatření k posílení postavení a ochraně osob postižených energetickou chudobou, zranitelných
  uživatelů mobility, zranitelných mikropodniků a malých podniků, zranitelných
  zákazníků a případně osob žijících v sociálním bydlení.
  Zvláštní pozornost přitom bude věnována regionům, které jsou z energetického hlediska izolované, neboť se nemohou připojit k evropské síti.


  Při vymezování pojmu zranitelných zákazníků podle čl. 28 odst. 1 a článku 29 směrnice (EU) 2019/944 a čl. 3 odst. 3 směrnice 2009/73/ES členské státy zohlední konečné uživatele.


  Evropská komise vydá pokyny týkající se definice zranitelných uživatelů mobility a zranitelných mikropodniků a malých podniků, a to v souladu s definicemi obsaženými v nařízení o Sociálním fondu pro klimatická opatření. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Členské státy přijmou vhodná opatření k posílení postavení a ochraně osob postižených energetickou chudobou, zranitelných zákazníků a případně osob žijících v sociálním bydlení.

Při vymezování pojmu zranitelných zákazníků podle čl. 28 odst. 1 a článku 29 směrnice (EU) 2019/944 a čl. 3 odst. 3 směrnice 2009/73/ES členské státy zohlední konečné uživatele.

1.   Členské státy přijmou vhodná opatření k posílení postavení a ochraně osob postižených energetickou chudobou, zranitelných
  uživatelů mobility, zranitelných mikropodniků a malých podniků, zranitelných
  zákazníků a případně osob žijících v sociálním bydlení.
  Zvláštní pozornost přitom bude věnována regionům, které jsou z energetického hlediska izolované, neboť se nemohou připojit k evropské síti.

Při vymezování pojmu zranitelných zákazníků podle čl. 28 odst. 1 a článku 29 směrnice (EU) 2019/944 a čl. 3 odst. 3 směrnice 2009/73/ES členské státy zohlední konečné uživatele.

Evropská komise vydá pokyny týkající se definice zranitelných uživatelů mobility a zranitelných mikropodniků a malých podniků, a to v souladu s definicemi obsaženými v nařízení o Sociálním fondu pro klimatická opatření.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 41

Pozměňovací návrh 41

Čl. 23 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Členské státy zajistí, aby veřejnost měla možnost účastnit se přípravy plánů vytápění a chlazení, komplexního posouzení a příslušných politik a opatření. | 2.   Členské státy
  , v úzké spolupráci s příslušnými místními a regionálními orgány, vypracují plány vytápění a chlazení; společně
  zajistí, aby veřejnost měla možnost účastnit se přípravy plánů vytápění a chlazení, komplexního posouzení a příslušných politik a opatření. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Členské státy zajistí, aby veřejnost měla možnost účastnit se přípravy plánů vytápění a chlazení, komplexního posouzení a příslušných politik a opatření.

2.   Členské státy
  , v úzké spolupráci s příslušnými místními a regionálními orgány, vypracují plány vytápění a chlazení; společně
  zajistí, aby veřejnost měla možnost účastnit se přípravy plánů vytápění a chlazení, komplexního posouzení a příslušných politik a opatření.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 42

Pozměňovací návrh 42

Čl. 23 odst. 3

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pro účely posouzení uvedeného v odstavci 1 provádějí členské státy analýzu nákladů a přínosů, která se vztahuje na jejich území v souladu s částí 1 přílohy IX a je založena na klimatických podmínkách, ekonomické proveditelnosti a technické vhodnosti. Analýza nákladů a přínosů umožňuje usnadnění určení a provedení nejefektivnějších řešení z hlediska zdrojů a nákladů za účelem naplnění potřeb v oblasti dodávek tepla a chlazení. Tato analýza nákladů a přínosů může být součástí posouzení vlivů na životní prostředí ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES. | Pro účely posouzení uvedeného v odstavci 1 provádějí členské státy
  , v případě potřeby v úzké spolupráci s příslušnými místními a regionálními orgány,
  analýzu nákladů a přínosů, která se vztahuje na jejich území v souladu s částí 1 přílohy IX a je založena na klimatických podmínkách, ekonomické proveditelnosti a technické vhodnosti. Analýza nákladů a přínosů umožňuje usnadnění určení a provedení nejefektivnějších řešení z hlediska zdrojů a nákladů za účelem naplnění potřeb v oblasti dodávek tepla a chlazení. Tato analýza nákladů a přínosů může být součástí posouzení vlivů na životní prostředí ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

Pro účely posouzení uvedeného v odstavci 1 provádějí členské státy analýzu nákladů a přínosů, která se vztahuje na jejich území v souladu s částí 1 přílohy IX a je založena na klimatických podmínkách, ekonomické proveditelnosti a technické vhodnosti. Analýza nákladů a přínosů umožňuje usnadnění určení a provedení nejefektivnějších řešení z hlediska zdrojů a nákladů za účelem naplnění potřeb v oblasti dodávek tepla a chlazení. Tato analýza nákladů a přínosů může být součástí posouzení vlivů na životní prostředí ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES.

Pro účely posouzení uvedeného v odstavci 1 provádějí členské státy
  , v případě potřeby v úzké spolupráci s příslušnými místními a regionálními orgány,
  analýzu nákladů a přínosů, která se vztahuje na jejich území v souladu s částí 1 přílohy IX a je založena na klimatických podmínkách, ekonomické proveditelnosti a technické vhodnosti. Analýza nákladů a přínosů umožňuje usnadnění určení a provedení nejefektivnějších řešení z hlediska zdrojů a nákladů za účelem naplnění potřeb v oblasti dodávek tepla a chlazení. Tato analýza nákladů a přínosů může být součástí posouzení vlivů na životní prostředí ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES.

, v případě potřeby v úzké spolupráci s příslušnými místními a regionálními orgány,

Odůvodnění

Odůvodnění

Některé systémy vytápění a chlazení, jako jsou sítě dálkového vytápění, jsou pevně propojeny s územím, které zásobují. Jakákoli analýza těchto sítí by měla být prováděna v úzké spolupráci s místními a regionálními orgány.

Pozměňovací návrh 43

Pozměňovací návrh 43

Čl. 23 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   Je-li na základě posouzení uvedeného v odstavci 1 a analýzy uvedené v odstavci 3 zjištěn potenciál pro použití vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny nebo účinného dálkového vytápění a chlazení, jehož přínosy jsou vyšší než náklady, přijmou členské státy vhodná opatření pro rozvoj infrastruktury pro účinné dálkové vytápění a chlazení či pro přispění k rozvoji vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny a využívání vytápění a chlazení z odpadního tepla a obnovitelných zdrojů energie v souladu s odstavcem 1 a čl. 24 odst. 4 a 6. | 4.   Je-li na základě posouzení uvedeného v odstavci 1 a analýzy uvedené v odstavci 3 zjištěn potenciál pro použití vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny nebo účinného dálkového vytápění a chlazení, jehož přínosy jsou vyšší než náklady, přijmou členské státy
  a místní a regionální orgány, do jejichž pravomoci daná oblast spadá,
  vhodná opatření pro rozvoj infrastruktury pro účinné dálkové vytápění a chlazení či pro přispění k rozvoji vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny a využívání vytápění a chlazení z odpadního tepla
  (včetně tepla z komunálního odpadu)
  a obnovitelných zdrojů energie v souladu s odstavcem 1 a čl. 24 odst. 4 a 6. |
| Není-li na základě posouzení uvedeného v odstavci 1 a analýzy uvedené v odstavci 3 zjištěn potenciál, jehož přínosy jsou vyšší než náklady, včetně administrativních nákladů na provedení analýzy nákladů a přínosů uvedené v čl. 24 odst. 4, mohou
  dotčené
  členské státy osvobodit zařízení od plnění požadavků stanovených v uvedeném odstavci. | Není-li na základě posouzení uvedeného v odstavci 1 a analýzy uvedené v odstavci 3 zjištěn potenciál, jehož přínosy jsou vyšší než náklady, včetně administrativních nákladů na provedení analýzy nákladů a přínosů uvedené v čl. 24 odst. 4, mohou členské státy
  , společně s dotčenými místními a regionálními orgány,
  osvobodit zařízení od plnění požadavků stanovených v uvedeném odstavci. |
| 5.   Členské státy přijmou politiky a opatření, které zajistí, aby byl identifikován potenciál zjištěný v komplexních posouzeních provedených podle odstavce 1. Tyto politiky a opatření zahrnují alespoň prvky uvedené v příloze IX. Každý členský stát oznámí uvedené politiky a opatření jako součást aktualizace svých integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, svého následného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu a příslušných zpráv o pokroku oznámených v souladu s nařízením (EU) 2018/1999. | 5.   Členské státy přijmou politiky a opatření, které zajistí, aby byl identifikován potenciál zjištěný v komplexních posouzeních provedených podle odstavce 1. Tyto politiky a opatření zahrnují alespoň prvky uvedené v příloze IX. Každý členský stát oznámí uvedené politiky a opatření jako součást aktualizace svých integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, svého následného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu a příslušných zpráv o pokroku oznámených v souladu s nařízením (EU) 2018/1999. |
| 6.   Členské státy vyzvou regionální a místní orgány, aby vypracovaly místní plány vytápění a chlazení alespoň v obcích s celkovým počtem obyvatel vyšším než 50 000 . Uvedené plány by měly přinejmenším: | 6.   Členské státy vyzvou regionální a místní orgány, aby vypracovaly místní plány vytápění a chlazení alespoň v obcích s celkovým počtem obyvatel vyšším než 50 000 . Uvedené plány by měly přinejmenším: |
| a) | vycházet z informací a údajů poskytnutých v komplexních posouzeních provedených podle odstavce 1, poskytnout odhad a zmapování potenciálu pro zvýšení energetické účinnosti, mimo jiné prostřednictvím zpětného získávání odpadního tepla, a energie z obnovitelných zdrojů při vytápění a chlazení v dané konkrétní oblasti; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4.   Je-li na základě posouzení uvedeného v odstavci 1 a analýzy uvedené v odstavci 3 zjištěn potenciál pro použití vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny nebo účinného dálkového vytápění a chlazení, jehož přínosy jsou vyšší než náklady, přijmou členské státy vhodná opatření pro rozvoj infrastruktury pro účinné dálkové vytápění a chlazení či pro přispění k rozvoji vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny a využívání vytápění a chlazení z odpadního tepla a obnovitelných zdrojů energie v souladu s odstavcem 1 a čl. 24 odst. 4 a 6.

4.   Je-li na základě posouzení uvedeného v odstavci 1 a analýzy uvedené v odstavci 3 zjištěn potenciál pro použití vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny nebo účinného dálkového vytápění a chlazení, jehož přínosy jsou vyšší než náklady, přijmou členské státy
  a místní a regionální orgány, do jejichž pravomoci daná oblast spadá,
  vhodná opatření pro rozvoj infrastruktury pro účinné dálkové vytápění a chlazení či pro přispění k rozvoji vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny a využívání vytápění a chlazení z odpadního tepla
  (včetně tepla z komunálního odpadu)
  a obnovitelných zdrojů energie v souladu s odstavcem 1 a čl. 24 odst. 4 a 6.

Není-li na základě posouzení uvedeného v odstavci 1 a analýzy uvedené v odstavci 3 zjištěn potenciál, jehož přínosy jsou vyšší než náklady, včetně administrativních nákladů na provedení analýzy nákladů a přínosů uvedené v čl. 24 odst. 4, mohou
  dotčené
  členské státy osvobodit zařízení od plnění požadavků stanovených v uvedeném odstavci.

dotčené

Není-li na základě posouzení uvedeného v odstavci 1 a analýzy uvedené v odstavci 3 zjištěn potenciál, jehož přínosy jsou vyšší než náklady, včetně administrativních nákladů na provedení analýzy nákladů a přínosů uvedené v čl. 24 odst. 4, mohou členské státy
  , společně s dotčenými místními a regionálními orgány,
  osvobodit zařízení od plnění požadavků stanovených v uvedeném odstavci.

, společně s dotčenými místními a regionálními orgány,

5.   Členské státy přijmou politiky a opatření, které zajistí, aby byl identifikován potenciál zjištěný v komplexních posouzeních provedených podle odstavce 1. Tyto politiky a opatření zahrnují alespoň prvky uvedené v příloze IX. Každý členský stát oznámí uvedené politiky a opatření jako součást aktualizace svých integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, svého následného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu a příslušných zpráv o pokroku oznámených v souladu s nařízením (EU) 2018/1999.

5.   Členské státy přijmou politiky a opatření, které zajistí, aby byl identifikován potenciál zjištěný v komplexních posouzeních provedených podle odstavce 1. Tyto politiky a opatření zahrnují alespoň prvky uvedené v příloze IX. Každý členský stát oznámí uvedené politiky a opatření jako součást aktualizace svých integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, svého následného integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu a příslušných zpráv o pokroku oznámených v souladu s nařízením (EU) 2018/1999.

6.   Členské státy vyzvou regionální a místní orgány, aby vypracovaly místní plány vytápění a chlazení alespoň v obcích s celkovým počtem obyvatel vyšším než 50 000 . Uvedené plány by měly přinejmenším:

6.   Členské státy vyzvou regionální a místní orgány, aby vypracovaly místní plány vytápění a chlazení alespoň v obcích s celkovým počtem obyvatel vyšším než 50 000 . Uvedené plány by měly přinejmenším:

a)

vycházet z informací a údajů poskytnutých v komplexních posouzeních provedených podle odstavce 1, poskytnout odhad a zmapování potenciálu pro zvýšení energetické účinnosti, mimo jiné prostřednictvím zpětného získávání odpadního tepla, a energie z obnovitelných zdrojů při vytápění a chlazení v dané konkrétní oblasti;

| a) | vycházet z informací a údajů poskytnutých v komplexních posouzeních provedených podle odstavce 1, poskytnout odhad a zmapování potenciálu pro zvýšení energetické účinnosti, mimo jiné prostřednictvím zpětného získávání odpadního tepla, a energie z obnovitelných zdrojů při vytápění a chlazení v dané konkrétní oblasti; |
| --- | --- |

a)

vycházet z informací a údajů poskytnutých v komplexních posouzeních provedených podle odstavce 1, poskytnout odhad a zmapování potenciálu pro zvýšení energetické účinnosti, mimo jiné prostřednictvím zpětného získávání odpadního tepla, a energie z obnovitelných zdrojů při vytápění a chlazení v dané konkrétní oblasti;

| b) | zahrnovat strategii pro využití potenciálu identifikovaného podle odst. 6 písm. a); |
| --- | --- |

b)

zahrnovat strategii pro využití potenciálu identifikovaného podle odst. 6 písm. a);

| b) | zahrnovat strategii pro využití potenciálu identifikovaného podle odst. 6 písm. a); |
| --- | --- |

b)

zahrnovat strategii pro využití potenciálu identifikovaného podle odst. 6 písm. a);

| c) | být schopny zapojit všechny příslušné regionální nebo místní zúčastněné strany a zajistit účast široké veřejnosti; |
| --- | --- |

c)

být schopny zapojit všechny příslušné regionální nebo místní zúčastněné strany a zajistit účast široké veřejnosti;

| c) | být schopny zapojit všechny příslušné regionální nebo místní zúčastněné strany a zajistit účast široké veřejnosti; |
| --- | --- |

c)

být schopny zapojit všechny příslušné regionální nebo místní zúčastněné strany a zajistit účast široké veřejnosti;

| d) | zvážit společné potřeby místních komunit a různých místních nebo regionálních správních jednotek nebo regionů; |
| --- | --- |

d)

zvážit společné potřeby místních komunit a různých místních nebo regionálních správních jednotek nebo regionů;

| d) | zvážit společné potřeby místních komunit a různých místních nebo regionálních správních jednotek nebo regionů; |
| --- | --- |

d)

zvážit společné potřeby místních komunit a různých místních nebo regionálních správních jednotek nebo regionů;

| e) | zahrnovat sledování pokroku při provádění identifikovaných politik a opatření. |
| --- | --- |

e)

zahrnovat sledování pokroku při provádění identifikovaných politik a opatření.

| e) | zahrnovat sledování pokroku při provádění identifikovaných politik a opatření. |
| --- | --- |

e)

zahrnovat sledování pokroku při provádění identifikovaných politik a opatření.

Členské státy zajistí, aby veřejnost měla možnost účastnit se přípravy plánů vytápění a chlazení, komplexního posouzení a příslušných politik a opatření.

Členské státy
  a příslušné místní a regionální orgány
  zajistí, aby veřejnost měla možnost účastnit se přípravy plánů vytápění a chlazení, komplexního posouzení a příslušných politik a opatření.

a příslušné místní a regionální orgány

Za tímto účelem vypracují členské státy doporučení na podporu regionálních a místních orgánů při provádění politik a opatření v oblasti energeticky účinnějšího vytápění a chlazení založeného na obnovitelných zdrojích energie na regionální a místní úrovni s využitím identifikovaného potenciálu. Členské státy podpoří regionální a místní orgány v nejvyšší možné míře všemi prostředky, včetně programů finanční podpory a technické podpory.

Za tímto účelem vypracují členské státy doporučení na podporu regionálních a místních orgánů při provádění politik a opatření v oblasti energeticky účinnějšího vytápění a chlazení založeného na obnovitelných zdrojích energie na regionální a místní úrovni s využitím identifikovaného potenciálu. Členské státy podpoří regionální a místní orgány v nejvyšší možné míře všemi prostředky, včetně programů finanční podpory a technické podpory.

Pozměňovací návrh 44

Pozměňovací návrh 44

Čl. 23 odst. 6

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Za tímto účelem vypracují členské státy doporučení na podporu regionálních a místních orgánů při provádění politik a opatření v oblasti energeticky účinnějšího vytápění a chlazení založeného na obnovitelných zdrojích energie na regionální a místní úrovni s využitím identifikovaného potenciálu. Členské státy podpoří regionální a místní orgány v nejvyšší možné míře všemi prostředky, včetně programů finanční podpory a technické podpory. | Za tímto účelem vypracují členské státy doporučení na podporu regionálních a místních orgánů při provádění politik a opatření v oblasti energeticky účinnějšího vytápění a chlazení založeného na obnovitelných zdrojích energie na regionální a místní úrovni s využitím identifikovaného potenciálu. Členské státy podpoří regionální a místní orgány v nejvyšší možné míře všemi prostředky, včetně programů finanční podpory a technické podpory.
  Členské státy zajistí, aby plány vytápění a chlazení byly z hlediska obsahu a termínů sladěny s požadavky ostatních místních plánů v oblasti klimatu, energetiky a životního prostředí, aby se zabránilo překrývání práce a administrativní zátěži pro místní a regionální orgány a podpořilo se účinné provádění zmíněných plánů. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

Za tímto účelem vypracují členské státy doporučení na podporu regionálních a místních orgánů při provádění politik a opatření v oblasti energeticky účinnějšího vytápění a chlazení založeného na obnovitelných zdrojích energie na regionální a místní úrovni s využitím identifikovaného potenciálu. Členské státy podpoří regionální a místní orgány v nejvyšší možné míře všemi prostředky, včetně programů finanční podpory a technické podpory.

Za tímto účelem vypracují členské státy doporučení na podporu regionálních a místních orgánů při provádění politik a opatření v oblasti energeticky účinnějšího vytápění a chlazení založeného na obnovitelných zdrojích energie na regionální a místní úrovni s využitím identifikovaného potenciálu. Členské státy podpoří regionální a místní orgány v nejvyšší možné míře všemi prostředky, včetně programů finanční podpory a technické podpory.
  Členské státy zajistí, aby plány vytápění a chlazení byly z hlediska obsahu a termínů sladěny s požadavky ostatních místních plánů v oblasti klimatu, energetiky a životního prostředí, aby se zabránilo překrývání práce a administrativní zátěži pro místní a regionální orgány a podpořilo se účinné provádění zmíněných plánů.

Členské státy zajistí, aby plány vytápění a chlazení byly z hlediska obsahu a termínů sladěny s požadavky ostatních místních plánů v oblasti klimatu, energetiky a životního prostředí, aby se zabránilo překrývání práce a administrativní zátěži pro místní a regionální orgány a podpořilo se účinné provádění zmíněných plánů.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 45

Pozměňovací návrh 45

Čl. 23 odst. 6 písm. a) – nový

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 6a)
     
  Místní plány vytápění a chlazení může společně provádět skupina několika sousedních místních orgánů, pokud k tomu existují vhodné zeměpisné a správní podmínky a odpovídající infrastruktura pro vytápění a chlazení. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

6a)
     
  Místní plány vytápění a chlazení může společně provádět skupina několika sousedních místních orgánů, pokud k tomu existují vhodné zeměpisné a správní podmínky a odpovídající infrastruktura pro vytápění a chlazení.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 46

Pozměňovací návrh 46

Čl. 23 odst. 6

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | da 1. | posoudit důležitou úlohu společenství pro obnovitelné zdroje energie a dalších iniciativ vedených spotřebiteli, které mohou aktivně přispět k realizaci místních projektů v oblasti vytápění a chlazení. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

da 1.

da 1.

posoudit důležitou úlohu společenství pro obnovitelné zdroje energie a dalších iniciativ vedených spotřebiteli, které mohou aktivně přispět k realizaci místních projektů v oblasti vytápění a chlazení.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 47

Pozměňovací návrh 47

Čl. 23 odst. 6

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | da)


  2. | posoudit, jak financovat provádění stanovených politik a opatření, a navrhnout finanční mechanismy včetně přímého financování z prostředků EU, které místním a regionálním orgánům i jednotlivým spotřebitelům umožní přechod na vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů; |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

da)


  2.

da)

2.

posoudit, jak financovat provádění stanovených politik a opatření, a navrhnout finanční mechanismy včetně přímého financování z prostředků EU, které místním a regionálním orgánům i jednotlivým spotřebitelům umožní přechod na vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů;

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 48

Pozměňovací návrh 48

Článek 24

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Za účelem zvýšení primární energetické účinnosti a podílu energie z obnovitelných zdrojů v dodávkách vytápění a chlazení je účinným systémem dálkového vytápění a chlazení systém, který splňuje tato kritéria: | 1.   Za účelem zvýšení primární energetické účinnosti a podílu energie z obnovitelných zdrojů v dodávkách vytápění a chlazení je účinným systémem dálkového vytápění a chlazení systém, který splňuje tato kritéria: |
| a. | do 31. prosince 
  2025
  systém, který využívá alespoň 50 % energie z obnovitelných zdrojů, 50 % odpadního tepla, 75 % tepla z kombinované výroby tepla a elektřiny nebo 50 % z kombinace této energie a tepla; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Za účelem zvýšení primární energetické účinnosti a podílu energie z obnovitelných zdrojů v dodávkách vytápění a chlazení je účinným systémem dálkového vytápění a chlazení systém, který splňuje tato kritéria:

1.   Za účelem zvýšení primární energetické účinnosti a podílu energie z obnovitelných zdrojů v dodávkách vytápění a chlazení je účinným systémem dálkového vytápění a chlazení systém, který splňuje tato kritéria:

a.

do 31. prosince 
  2025
  systém, který využívá alespoň 50 % energie z obnovitelných zdrojů, 50 % odpadního tepla, 75 % tepla z kombinované výroby tepla a elektřiny nebo 50 % z kombinace této energie a tepla;

2025

| a. | do 31. prosince 
  2029
  systém, který využívá alespoň 50 % energie z obnovitelných zdrojů, 50 % odpadního tepla, 75 % tepla z kombinované výroby tepla a elektřiny nebo 50 % z kombinace této energie a tepla; |
| --- | --- |

a.

do 31. prosince 
  2029
  systém, který využívá alespoň 50 % energie z obnovitelných zdrojů, 50 % odpadního tepla, 75 % tepla z kombinované výroby tepla a elektřiny nebo 50 % z kombinace této energie a tepla;

2029

| b. | od 1. ledna 
  2026
  systém, který využívá alespoň 50 % energie z obnovitelných zdrojů, 50 % odpadního tepla, 80 % tepla z vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny nebo alespoň kombinaci této tepelné energie vstupující do sítě, přičemž podíl energie z obnovitelných zdrojů činí alespoň 5 % a celkový podíl energie z obnovitelných zdrojů, odpadního tepla nebo tepla z vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny činí nejméně 50 %; |
| --- | --- |

b.

od 1. ledna 
  2026
  systém, který využívá alespoň 50 % energie z obnovitelných zdrojů, 50 % odpadního tepla, 80 % tepla z vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny nebo alespoň kombinaci této tepelné energie vstupující do sítě, přičemž podíl energie z obnovitelných zdrojů činí alespoň 5 % a celkový podíl energie z obnovitelných zdrojů, odpadního tepla nebo tepla z vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny činí nejméně 50 %;

2026

| b. | od 1. ledna 
  2030
  systém, který využívá alespoň 50 % energie z obnovitelných zdrojů, 50 % odpadního tepla, 80 % tepla z vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny nebo alespoň kombinaci této tepelné energie vstupující do sítě, přičemž podíl energie z obnovitelných zdrojů činí alespoň 5 % a celkový podíl energie z obnovitelných zdrojů, odpadního tepla nebo tepla z vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny činí nejméně 50 %; |
| --- | --- |

b.

od 1. ledna 
  2030
  systém, který využívá alespoň 50 % energie z obnovitelných zdrojů, 50 % odpadního tepla, 80 % tepla z vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny nebo alespoň kombinaci této tepelné energie vstupující do sítě, přičemž podíl energie z obnovitelných zdrojů činí alespoň 5 % a celkový podíl energie z obnovitelných zdrojů, odpadního tepla nebo tepla z vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny činí nejméně 50 %;

2030

| c. | od 1. ledna 2035 systém, který využívá alespoň 50 % energie z obnovitelných zdrojů a odpadního tepla, přičemž podíl energie z obnovitelných zdrojů činí nejméně 20 %; |
| --- | --- |

c.

od 1. ledna 2035 systém, který využívá alespoň 50 % energie z obnovitelných zdrojů a odpadního tepla, přičemž podíl energie z obnovitelných zdrojů činí nejméně 20 %;

| c. | od 1. ledna 2035 systém, který využívá alespoň 50 % energie z obnovitelných zdrojů a odpadního tepla, přičemž podíl energie z obnovitelných zdrojů činí nejméně 20 %; |
| --- | --- |

c.

od 1. ledna 2035 systém, který využívá alespoň 50 % energie z obnovitelných zdrojů a odpadního tepla, přičemž podíl energie z obnovitelných zdrojů činí nejméně 20 %;

| d. | od 1. ledna 2045 systém, který využívá alespoň 75 % energie z obnovitelných zdrojů a odpadního tepla, přičemž podíl energie z obnovitelných zdrojů činí nejméně 40 %; |
| --- | --- |

d.

od 1. ledna 2045 systém, který využívá alespoň 75 % energie z obnovitelných zdrojů a odpadního tepla, přičemž podíl energie z obnovitelných zdrojů činí nejméně 40 %;

| d. | od 1. ledna 2045 systém, který využívá alespoň 75 % energie z obnovitelných zdrojů a odpadního tepla, přičemž podíl energie z obnovitelných zdrojů činí nejméně 40 %; |
| --- | --- |

d.

od 1. ledna 2045 systém, který využívá alespoň 75 % energie z obnovitelných zdrojů a odpadního tepla, přičemž podíl energie z obnovitelných zdrojů činí nejméně 40 %;

| e. | od 1. ledna 2050 systém, který využívá pouze energii z obnovitelných zdrojů a odpadní teplo, přičemž podíl energie z obnovitelných zdrojů činí nejméně 60 %. |
| --- | --- |

e.

od 1. ledna 2050 systém, který využívá pouze energii z obnovitelných zdrojů a odpadní teplo, přičemž podíl energie z obnovitelných zdrojů činí nejméně 60 %.

| e. | od 1. ledna 2050 systém, který využívá pouze energii z obnovitelných zdrojů a odpadní teplo, přičemž podíl energie z obnovitelných zdrojů činí nejméně 60 %. |
| --- | --- |

e.

od 1. ledna 2050 systém, který využívá pouze energii z obnovitelných zdrojů a odpadní teplo, přičemž podíl energie z obnovitelných zdrojů činí nejméně 60 %.

Odůvodnění

Odůvodnění

Podpora kombinovaných způsobů výroby tepla a elektřiny jakožto energeticky účinnějších řešení by měla být v rámci opatření na zlepšení dálkového vytápění prioritou. Takto rychlá změna definice účinného systému dálkového vytápění by znamenala, že velká část jednotek a sítí, které jsou v současnosti modernizovány, by v čase, který umožňuje amortizaci těchto řešení, nesplňovala kritéria, a nebylo by možné získat finanční prostředky na další modernizaci a investice do nových zdrojů energie. Dynamická změna v této oblasti by rovněž mohla způsobit nekontrolovaný nárůst nákladů na dodávky energie ze sítí dálkového vytápění, což by mohlo vést k menšímu zájmu spotřebitelů o využívání těchto systémů a k návratu k méně účinným, místním zdrojům tepla, které nelze kontrolovat z hlediska emisí CO2 a prachu.

2

Obecně by technologie a paliva používané v systémech dálkového vytápění neměly v zásadě vyloučit možnost podávání zpráv a financování úspor plynoucích z opatření v oblasti energetické účinnosti.

Pozměňovací návrh 49

Pozměňovací návrh 49

Čl. 26 odst. 1 první pododstavec

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Členské státy zavedou opatření na podporu účasti na těchto programech odborné přípravy, a to zejména malých a středních podniků, mikropodniků a osob samostatně výdělečně činných. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy zavedou opatření na podporu účasti na těchto programech odborné přípravy, a to zejména malých a středních podniků, mikropodniků a osob samostatně výdělečně činných.

Členské státy zavedou opatření na podporu účasti na těchto programech odborné přípravy, a to zejména malých a středních podniků, mikropodniků a osob samostatně výdělečně činných.

Pozměňovací návrh 50

Pozměňovací návrh 50

Čl. 26 odst. 1 písm. b)

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 1b)
     
  Komise zřídí do 12 měsíců od vstupu této směrnice v platnost platformu v podobě jednotného přístupového místa pro podporu a sdílení znalostí týkajících se zajištění odpovídající úrovně kvalifikovaných odborníků pro dosažení cílů EU v oblasti klimatu a energetiky. Tato platforma bude sdružovat členské státy, sociální partnery, vzdělávací instituce, akademickou obec a další příslušné zúčastněné strany s cílem podporovat a šířit osvědčené postupy, a zajistit tak více odborníků v oblasti energetické účinnosti, ale i změnu kvalifikace a prohlubování dovedností odborníků, a uspokojit potřeby trhu a propojit tuto výzvu s probíhajícími iniciativami EU, jako je Sociální fond pro klimatická opatření, Erasmus+ a Nový evropský Bauhaus. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

1b)
     
  Komise zřídí do 12 měsíců od vstupu této směrnice v platnost platformu v podobě jednotného přístupového místa pro podporu a sdílení znalostí týkajících se zajištění odpovídající úrovně kvalifikovaných odborníků pro dosažení cílů EU v oblasti klimatu a energetiky. Tato platforma bude sdružovat členské státy, sociální partnery, vzdělávací instituce, akademickou obec a další příslušné zúčastněné strany s cílem podporovat a šířit osvědčené postupy, a zajistit tak více odborníků v oblasti energetické účinnosti, ale i změnu kvalifikace a prohlubování dovedností odborníků, a uspokojit potřeby trhu a propojit tuto výzvu s probíhajícími iniciativami EU, jako je Sociální fond pro klimatická opatření, Erasmus+ a Nový evropský Bauhaus.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 51

Pozměňovací návrh 51

Čl. 27 odst. 4 a 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   Členské státy vybízejí veřejné subjekty k využívání smluv o energetických službách pro renovace velkých budov. U renovací velkých jiných než obytných budov s užitnou podlahovou plochou nad 1 000 m2 členské státy zajistí, aby veřejné subjekty posoudily proveditelnost využívání smluv o energetických službách. | 4.   Členské státy vybízejí
  místní a regionální orgány a další
  veřejné subjekty k využívání smluv o energetických službách pro renovace velkých budov. U renovací velkých jiných než obytných budov s užitnou podlahovou plochou nad 1 000  m2 členské státy zajistí, aby
  všechny
  veřejné subjekty posoudily proveditelnost využívání smluv o energetických službách. |
| Členské státy mohou veřejné subjekty vybízet, aby uzavírání smluv o energetických službách kombinovaly s rozšířenými energetickými službami, včetně odezvy na straně poptávky a skladování. | Členské státy mohou
  místní a regionální orgány a další
  veřejné subjekty vybízet, aby uzavírání smluv o energetických službách kombinovaly s rozšířenými energetickými službami, včetně odezvy na straně poptávky a skladování. |
| 5.   Členské státy podporují veřejný sektor při přijímání nabídek energetických služeb, především při rekonstrukci budov, a to tím, že: | 5.   Členské státy podporují veřejný sektor
  , zejména místní a regionální orgány,
  při přijímání nabídek energetických služeb, především při rekonstrukci budov, a to tím, že: |
| a
  ) | poskytují vzorové smlouvy pro uzavírání smluv o energetických službách, které obsahují alespoň prvky, jejichž seznam je uveden v příloze XIII, a zohledňují stávající evropské nebo mezinárodní normy, dostupné pokyny pro výběrová řízení a pokyny Eurostatu pro statistické zpracovávání smluv o energetických službách na účtech vládních institucí; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4.   Členské státy vybízejí veřejné subjekty k využívání smluv o energetických službách pro renovace velkých budov. U renovací velkých jiných než obytných budov s užitnou podlahovou plochou nad 1 000 m2 členské státy zajistí, aby veřejné subjekty posoudily proveditelnost využívání smluv o energetických službách.

4.   Členské státy vybízejí
  místní a regionální orgány a další
  veřejné subjekty k využívání smluv o energetických službách pro renovace velkých budov. U renovací velkých jiných než obytných budov s užitnou podlahovou plochou nad 1 000  m2 členské státy zajistí, aby
  všechny
  veřejné subjekty posoudily proveditelnost využívání smluv o energetických službách.

Členské státy mohou veřejné subjekty vybízet, aby uzavírání smluv o energetických službách kombinovaly s rozšířenými energetickými službami, včetně odezvy na straně poptávky a skladování.

Členské státy mohou
  místní a regionální orgány a další
  veřejné subjekty vybízet, aby uzavírání smluv o energetických službách kombinovaly s rozšířenými energetickými službami, včetně odezvy na straně poptávky a skladování.

místní a regionální orgány a další

5.   Členské státy podporují veřejný sektor při přijímání nabídek energetických služeb, především při rekonstrukci budov, a to tím, že:

5.   Členské státy podporují veřejný sektor
  , zejména místní a regionální orgány,
  při přijímání nabídek energetických služeb, především při rekonstrukci budov, a to tím, že:

a
  )

a

poskytují vzorové smlouvy pro uzavírání smluv o energetických službách, které obsahují alespoň prvky, jejichž seznam je uveden v příloze XIII, a zohledňují stávající evropské nebo mezinárodní normy, dostupné pokyny pro výběrová řízení a pokyny Eurostatu pro statistické zpracovávání smluv o energetických službách na účtech vládních institucí;

| a
  ) | poskytují vzorové smlouvy pro uzavírání smluv o energetických službách, které obsahují alespoň prvky, jejichž seznam je uveden v příloze XIII, a zohledňují stávající evropské nebo mezinárodní normy, dostupné pokyny pro výběrová řízení a pokyny Eurostatu pro statistické zpracovávání smluv o energetických službách na účtech vládních institucí; |
| --- | --- |

a
  )

a

poskytují vzorové smlouvy pro uzavírání smluv o energetických službách, které obsahují alespoň prvky, jejichž seznam je uveden v příloze XIII, a zohledňují stávající evropské nebo mezinárodní normy, dostupné pokyny pro výběrová řízení a pokyny Eurostatu pro statistické zpracovávání smluv o energetických službách na účtech vládních institucí;

| b) | poskytují informace o osvědčených postupech pro uzavírání smluv o energetických službách, včetně, je-li k dispozici, analýzy nákladů a přínosů využívající přístupu založeného na době životnosti; |
| --- | --- |

b)

poskytují informace o osvědčených postupech pro uzavírání smluv o energetických službách, včetně, je-li k dispozici, analýzy nákladů a přínosů využívající přístupu založeného na době životnosti;

| b) | poskytují informace o osvědčených postupech pro uzavírání smluv o energetických službách, včetně, je-li k dispozici, analýzy nákladů a přínosů využívající přístupu založeného na době životnosti; |
| --- | --- |

b)

poskytují informace o osvědčených postupech pro uzavírání smluv o energetických službách, včetně, je-li k dispozici, analýzy nákladů a přínosů využívající přístupu založeného na době životnosti;

| c) | zveřejňují databázi realizovaných a probíhajících smluv o energetických službách, která zahrnuje plánované a dosažené úspory energie. |
| --- | --- |

c)

zveřejňují databázi realizovaných a probíhajících smluv o energetických službách, která zahrnuje plánované a dosažené úspory energie.

| c) | zveřejňují databázi realizovaných a probíhajících smluv o energetických službách, která zahrnuje plánované a dosažené úspory energie. |
| --- | --- |

c)

zveřejňují databázi realizovaných a probíhajících smluv o energetických službách, která zahrnuje plánované a dosažené úspory energie.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 52

Pozměňovací návrh 52

Článek 28

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Aniž jsou dotčeny články 107 a 108 Smlouvy o fungování EU, členské státy napomáhají zřizování finančních mechanismů nebo využívání stávajících mechanismů pro opatření ke zvýšení energetické účinnosti za účelem maximalizace přínosů většího počtu finančních toků a kombinace grantů, finančních nástrojů a technické pomoci. | 1.   Aniž jsou dotčeny články 107 a 108 Smlouvy o fungování EU, členské státy napomáhají zřizování finančních mechanismů nebo využívání stávajících mechanismů pro opatření ke zvýšení energetické účinnosti za účelem maximalizace přínosů většího počtu finančních toků a kombinace grantů, finančních nástrojů a technické pomoci. |
| 2.   Komise případně přímo nebo prostřednictvím evropských finančních institucí pomáhá členským státům s vytvářením finančních mechanismů a nástrojů na podporu vývoje projektů na celostátní, regionální nebo místní úrovni s cílem zvyšovat investice do energetické účinnosti v různých odvětvích a chránit zranitelné zákazníky, osoby postižené energetickou chudobou a případně osoby žijící v sociálním bydlení a posilovat jejich postavení, mimo jiné začleněním hlediska rovnosti, aby nikdo nebyl opomenut. | 2.   Komise případně přímo nebo prostřednictvím evropských finančních institucí pomáhá členským státům s vytvářením finančních mechanismů a nástrojů na podporu vývoje projektů na celostátní, regionální nebo místní úrovni s cílem zvyšovat investice do energetické účinnosti v různých odvětvích a chránit zranitelné zákazníky, osoby postižené energetickou chudobou a případně osoby žijící v sociálním bydlení a posilovat jejich postavení, mimo jiné začleněním hlediska rovnosti, aby nikdo nebyl opomenut. |
| 3.   Členské státy přijmou opatření, která zajistí, aby úvěrové produkty v oblasti energetické účinnosti, jako jsou zelené hypotéky a zelené úvěry, zajištěné i nezajištěné, byly finančními institucemi nabízeny široce a nediskriminačně a aby byly pro spotřebitele viditelné a přístupné. Členské státy přijmou opatření pro snadnější uplatňování systémů financování z pokladničních poukázek a daní. Členské státy zajistí, aby bankám a jiným finančním institucím byly poskytovány informace o možnostech účasti na financování opatření ke zvýšení energetické účinnosti, mimo jiné prostřednictvím vytváření partnerství veřejného a soukromého sektoru. | 3.   Členské státy přijmou opatření, která zajistí, aby úvěrové produkty v oblasti energetické účinnosti, jako jsou zelené hypotéky a zelené úvěry, zajištěné i nezajištěné,
  a finanční podpora za účelem získání nebo poskytnutí přístupu k veřejné dopravě a druhům dopravy s nulovými emisemi
  byly finančními institucemi nabízeny široce a nediskriminačně a aby byly pro spotřebitele viditelné a přístupné. Členské státy přijmou opatření pro snadnější uplatňování systémů financování z pokladničních poukázek a daní. Členské státy zajistí, aby bankám a jiným finančním institucím byly poskytovány informace o možnostech účasti na financování opatření ke zvýšení energetické účinnosti, mimo jiné prostřednictvím vytváření partnerství veřejného a soukromého sektoru. |
| 4.   Komise usnadňuje výměnu osvědčených postupů mezi příslušnými vnitrostátními
  nebo
  regionálními orgány či subjekty, a to například formou výročních schůzek regulačních orgánů, prostřednictvím veřejných databází s informacemi o provádění opatření členskými státy a srovnáváním jednotlivých zemí. | 4.   Komise usnadňuje výměnu osvědčených postupů mezi příslušnými vnitrostátními, regionálními
  nebo místními
  orgány či subjekty, a to například formou výročních schůzek regulačních orgánů, prostřednictvím veřejných databází s informacemi o provádění opatření členskými státy a srovnáváním jednotlivých zemí. |
| 5.   S cílem mobilizovat soukromé financování pro opatření týkající se energetické účinnosti a energetické renovace v souladu se směrnicí 2010/31/EU o energetické náročnosti budov vede Komise dialog s veřejnými a soukromými finančními institucemi za účelem vytyčení možného postupu. | 5.   S cílem mobilizovat soukromé financování pro opatření týkající se energetické účinnosti a energetické renovace v souladu se směrnicí 2010/31/EU o energetické náročnosti budov vede Komise dialog s veřejnými a soukromými finančními institucemi za účelem vytyčení možného postupu. |
| 6.   Opatření uvedená v odstavci 4 zahrnují tyto prvky: | 6.   Opatření uvedená v odstavci 4 zahrnují tyto prvky: |
| a) | mobilizaci kapitálových investic do energetické účinnosti zohledněním širších dopadů úspor energie; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Aniž jsou dotčeny články 107 a 108 Smlouvy o fungování EU, členské státy napomáhají zřizování finančních mechanismů nebo využívání stávajících mechanismů pro opatření ke zvýšení energetické účinnosti za účelem maximalizace přínosů většího počtu finančních toků a kombinace grantů, finančních nástrojů a technické pomoci.

1.   Aniž jsou dotčeny články 107 a 108 Smlouvy o fungování EU, členské státy napomáhají zřizování finančních mechanismů nebo využívání stávajících mechanismů pro opatření ke zvýšení energetické účinnosti za účelem maximalizace přínosů většího počtu finančních toků a kombinace grantů, finančních nástrojů a technické pomoci.

2.   Komise případně přímo nebo prostřednictvím evropských finančních institucí pomáhá členským státům s vytvářením finančních mechanismů a nástrojů na podporu vývoje projektů na celostátní, regionální nebo místní úrovni s cílem zvyšovat investice do energetické účinnosti v různých odvětvích a chránit zranitelné zákazníky, osoby postižené energetickou chudobou a případně osoby žijící v sociálním bydlení a posilovat jejich postavení, mimo jiné začleněním hlediska rovnosti, aby nikdo nebyl opomenut.

2.   Komise případně přímo nebo prostřednictvím evropských finančních institucí pomáhá členským státům s vytvářením finančních mechanismů a nástrojů na podporu vývoje projektů na celostátní, regionální nebo místní úrovni s cílem zvyšovat investice do energetické účinnosti v různých odvětvích a chránit zranitelné zákazníky, osoby postižené energetickou chudobou a případně osoby žijící v sociálním bydlení a posilovat jejich postavení, mimo jiné začleněním hlediska rovnosti, aby nikdo nebyl opomenut.

3.   Členské státy přijmou opatření, která zajistí, aby úvěrové produkty v oblasti energetické účinnosti, jako jsou zelené hypotéky a zelené úvěry, zajištěné i nezajištěné, byly finančními institucemi nabízeny široce a nediskriminačně a aby byly pro spotřebitele viditelné a přístupné. Členské státy přijmou opatření pro snadnější uplatňování systémů financování z pokladničních poukázek a daní. Členské státy zajistí, aby bankám a jiným finančním institucím byly poskytovány informace o možnostech účasti na financování opatření ke zvýšení energetické účinnosti, mimo jiné prostřednictvím vytváření partnerství veřejného a soukromého sektoru.

3.   Členské státy přijmou opatření, která zajistí, aby úvěrové produkty v oblasti energetické účinnosti, jako jsou zelené hypotéky a zelené úvěry, zajištěné i nezajištěné,
  a finanční podpora za účelem získání nebo poskytnutí přístupu k veřejné dopravě a druhům dopravy s nulovými emisemi
  byly finančními institucemi nabízeny široce a nediskriminačně a aby byly pro spotřebitele viditelné a přístupné. Členské státy přijmou opatření pro snadnější uplatňování systémů financování z pokladničních poukázek a daní. Členské státy zajistí, aby bankám a jiným finančním institucím byly poskytovány informace o možnostech účasti na financování opatření ke zvýšení energetické účinnosti, mimo jiné prostřednictvím vytváření partnerství veřejného a soukromého sektoru.

4.   Komise usnadňuje výměnu osvědčených postupů mezi příslušnými vnitrostátními
  nebo
  regionálními orgány či subjekty, a to například formou výročních schůzek regulačních orgánů, prostřednictvím veřejných databází s informacemi o provádění opatření členskými státy a srovnáváním jednotlivých zemí.

4.   Komise usnadňuje výměnu osvědčených postupů mezi příslušnými vnitrostátními, regionálními
  nebo místními
  orgány či subjekty, a to například formou výročních schůzek regulačních orgánů, prostřednictvím veřejných databází s informacemi o provádění opatření členskými státy a srovnáváním jednotlivých zemí.

5.   S cílem mobilizovat soukromé financování pro opatření týkající se energetické účinnosti a energetické renovace v souladu se směrnicí 2010/31/EU o energetické náročnosti budov vede Komise dialog s veřejnými a soukromými finančními institucemi za účelem vytyčení možného postupu.

5.   S cílem mobilizovat soukromé financování pro opatření týkající se energetické účinnosti a energetické renovace v souladu se směrnicí 2010/31/EU o energetické náročnosti budov vede Komise dialog s veřejnými a soukromými finančními institucemi za účelem vytyčení možného postupu.

6.   Opatření uvedená v odstavci 4 zahrnují tyto prvky:

6.   Opatření uvedená v odstavci 4 zahrnují tyto prvky:

a)

mobilizaci kapitálových investic do energetické účinnosti zohledněním širších dopadů úspor energie;

| a) | mobilizaci kapitálových investic do energetické účinnosti zohledněním širších dopadů úspor energie; |
| --- | --- |

a)

mobilizaci kapitálových investic do energetické účinnosti zohledněním širších dopadů úspor energie;

| b) | zajištění lepších údajů o energetické a finanční náročnosti: |
| --- | --- |

b)

zajištění lepších údajů o energetické a finanční náročnosti:

| b) | zajištění lepších údajů o energetické a finanční náročnosti: |
| --- | --- |

b)

zajištění lepších údajů o energetické a finanční náročnosti:

| | i) | dalším prověřením způsobů, jak investice do energetické účinnosti zlepšují hodnoty podkladových aktiv; |
| --- | --- | --- |

i)

dalším prověřením způsobů, jak investice do energetické účinnosti zlepšují hodnoty podkladových aktiv;

| | i) | dalším prověřením způsobů, jak investice do energetické účinnosti zlepšují hodnoty podkladových aktiv; |
| --- | --- | --- |

i)

dalším prověřením způsobů, jak investice do energetické účinnosti zlepšují hodnoty podkladových aktiv;

| | ii) | podporou studií posuzujících monetizaci jiných než energetických přínosů investic do energetické účinnosti. |
| --- | --- | --- |

ii)

podporou studií posuzujících monetizaci jiných než energetických přínosů investic do energetické účinnosti.

| | ii) | podporou studií posuzujících monetizaci jiných než energetických přínosů investic do energetické účinnosti. |
| --- | --- | --- |

ii)

podporou studií posuzujících monetizaci jiných než energetických přínosů investic do energetické účinnosti.

7.   S cílem mobilizovat soukromé financování pro opatření týkající se energetické účinnosti a energetické renovace členské státy při provádění této směrnice:

7.   S cílem mobilizovat soukromé financování pro opatření týkající se energetické účinnosti a energetické renovace členské státy při provádění této směrnice:

| a) | zváží způsoby, jak lépe využít energetických auditů podle článku 11 k ovlivnění rozhodování; |
| --- | --- |

a)

zváží způsoby, jak lépe využít energetických auditů podle článku 11 k ovlivnění rozhodování;

| a) | zváží způsoby, jak lépe využít energetických auditů podle článku 11 k ovlivnění rozhodování; |
| --- | --- |

a)

zváží způsoby, jak lépe využít energetických auditů podle článku 11 k ovlivnění rozhodování;

| b) | optimálně využijí možností a nástrojů dostupných z rozpočtu Unie a navrhovaných v iniciativě „inteligentní financování pro inteligentní budovy“ a ve sdělení Komise s názvem „Renovační vlna“. |
| --- | --- |

b)

optimálně využijí možností a nástrojů dostupných z rozpočtu Unie a navrhovaných v iniciativě „inteligentní financování pro inteligentní budovy“ a ve sdělení Komise s názvem „Renovační vlna“.

| b) | optimálně využijí možností a nástrojů dostupných z rozpočtu Unie a navrhovaných v iniciativě „inteligentní financování pro inteligentní budovy“ a ve sdělení Komise s názvem „Renovační vlna“. |
| --- | --- |

b)

optimálně využijí možností a nástrojů dostupných z rozpočtu Unie a navrhovaných v iniciativě „inteligentní financování pro inteligentní budovy“ a ve sdělení Komise s názvem „Renovační vlna“.

8.   Komise poskytne členským státům a účastníkům trhu do 31. prosince 2024 pokyny, jak uvolnit soukromé investice.

8.   Komise poskytne členským státům a účastníkům trhu do 31. prosince 2024 pokyny, jak uvolnit soukromé investice.

Účelem pokynů je pomoci členským státům a účastníkům trhu při rozvoji a realizaci jejich investic do energetické účinnosti v různých programech Unie a navrhnout vhodné finanční mechanismy a řešení s kombinací grantů, finančních nástrojů a podpory při vývoji projektů s cílem rozšířit stávající iniciativy a využít financování Unie jako katalyzátoru k mobilizaci a aktivaci soukromého financování.

Účelem pokynů je pomoci členským státům
  , regionům, místním orgánům
  a účastníkům trhu při rozvoji a realizaci jejich investic do energetické účinnosti v různých programech Unie a navrhnout vhodné finanční mechanismy a řešení s kombinací grantů, finančních nástrojů a podpory při vývoji projektů s cílem rozšířit stávající iniciativy a využít financování Unie jako katalyzátoru k mobilizaci a aktivaci soukromého financování.

, regionům, místním orgánům

9.   Členské státy mohou zřídit vnitrostátní fond pro energetickou účinnost. Cílem tohoto fondu je realizovat opatření týkající se energetické účinnosti, včetně opatření podle čl. 8 odst. 3 a článku 22 přednostně u zranitelných zákazníků, osob postižených energetickou chudobou a případně osob žijících v sociálním bydlení a provádět vnitrostátní opatření týkající se energetické účinnosti na podporu členských států při plnění jejich vnitrostátních příspěvků v oblasti energetické účinnosti a jejich orientačních plánů uvedených v čl. 4 odst. 2. Vnitrostátní fond pro energetickou účinnost může být financován z příjmů z dražeb povolenek podle systému EU pro obchodování s emisemi v odvětví stavebnictví a dopravy.

9.   Členské státy mohou zřídit vnitrostátní fond pro energetickou účinnost. Cílem tohoto fondu je realizovat opatření týkající se energetické účinnosti, včetně opatření podle čl. 8 odst. 3 a článku 22 přednostně u zranitelných zákazníků, osob postižených energetickou chudobou a případně osob žijících v sociálním bydlení a provádět vnitrostátní opatření týkající se energetické účinnosti na podporu členských států při plnění jejich vnitrostátních příspěvků v oblasti energetické účinnosti a jejich orientačních plánů uvedených v čl. 4 odst. 2. Vnitrostátní fond pro energetickou účinnost může být financován z příjmů z dražeb povolenek podle systému EU pro obchodování s emisemi v odvětví stavebnictví a dopravy.

10.   Členské státy mohou umožnit, aby veřejné subjekty plnily povinnosti stanovené v čl. 6 odst. 1 prostřednictvím každoročních příspěvků do vnitrostátního fondu pro energetickou účinnost odpovídajících výši investic vyžadovaných ke splnění těchto povinností.

10.   Členské státy mohou umožnit, aby veřejné subjekty plnily povinnosti stanovené v čl. 6 odst. 1 prostřednictvím každoročních příspěvků do vnitrostátního fondu pro energetickou účinnost odpovídajících výši investic vyžadovaných ke splnění těchto povinností.

11.   Členské státy mohou stanovit, že povinné strany mohou plnit své povinnosti uvedené v čl. 9 odst. 1 a článku 4 tím, že každý rok přispějí do vnitrostátního fondu pro energetickou účinnost částkou rovnající se investicím vyžadovaným ke splnění těchto povinností.

11.   Členské státy mohou stanovit, že povinné strany mohou plnit své povinnosti uvedené v čl. 9 odst. 1 a článku 4 tím, že každý rok přispějí do vnitrostátního fondu pro energetickou účinnost částkou rovnající se investicím vyžadovaným ke splnění těchto povinností.

12.   Členské státy mohou při vytváření inovativních finančních mechanismů pro zvýšení energetické účinnosti využívat příjmů z ročních emisních přídělů podle rozhodnutí č. 406/2009/ES.

12.   Členské státy mohou při vytváření inovativních finančních mechanismů pro zvýšení energetické účinnosti využívat příjmů z ročních emisních přídělů podle rozhodnutí č. 406/2009/ES.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 53

Pozměňovací návrh 53

Příloha IV

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V zadávacích řízeních na veřejné zakázky a koncese veřejní zadavatelé a zadavatelé, kteří nakupují výrobky, služby, budovy a stavební práce: | V zadávacích řízeních na veřejné zakázky a koncese veřejní zadavatelé a zadavatelé, kteří nakupují výrobky, služby, budovy a stavební práce
  , v souladu s nákladovou efektivitou, hospodářskou proveditelností, větší udržitelností, technickou vhodností a dostatečnou hospodářskou soutěží
  : |
| (...) | (...) |
| d) | nakupují pouze pneumatiky, jež splňují kritérium nejvyšší třídy energetické účinnosti spotřeby paliv definované nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/740. Tento požadavek
  nebrání veřejným subjektům, aby v případech odůvodněných bezpečností nebo ochranou veřejného zdraví nakupovaly pneumatiky v nejvyšší
  třídě přilnavosti za mokra
  nebo nejvyšší
  třídě vnějšího hluku odvalování; |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

V zadávacích řízeních na veřejné zakázky a koncese veřejní zadavatelé a zadavatelé, kteří nakupují výrobky, služby, budovy a stavební práce:

V zadávacích řízeních na veřejné zakázky a koncese veřejní zadavatelé a zadavatelé, kteří nakupují výrobky, služby, budovy a stavební práce
  , v souladu s nákladovou efektivitou, hospodářskou proveditelností, větší udržitelností, technickou vhodností a dostatečnou hospodářskou soutěží
  :

, v souladu s nákladovou efektivitou, hospodářskou proveditelností, větší udržitelností, technickou vhodností a dostatečnou hospodářskou soutěží

(...)

(...)

d)

nakupují pouze pneumatiky, jež splňují kritérium nejvyšší třídy energetické účinnosti spotřeby paliv definované nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/740. Tento požadavek
  nebrání veřejným subjektům, aby v případech odůvodněných bezpečností nebo ochranou veřejného zdraví nakupovaly pneumatiky v nejvyšší
  třídě přilnavosti za mokra
  nebo nejvyšší
  třídě vnějšího hluku odvalování;

nebrání veřejným subjektům, aby v případech odůvodněných bezpečností nebo ochranou veřejného zdraví nakupovaly pneumatiky v nejvyšší

nebo nejvyšší

| d) | nakupují pouze pneumatiky, jež splňují kritérium nejvyšší třídy energetické účinnosti spotřeby paliv definované nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/740. Tento požadavek
  však musí být úměrný vysoké
  třídě přilnavosti za mokra
  a vysoké
  třídě vnějšího hluku odvalování
  i v zimních podmínkách, pokud je to zdůvodněno bezpečností nebo ochranou veřejného zdraví
  ; |
| --- | --- |

d)

nakupují pouze pneumatiky, jež splňují kritérium nejvyšší třídy energetické účinnosti spotřeby paliv definované nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/740. Tento požadavek
  však musí být úměrný vysoké
  třídě přilnavosti za mokra
  a vysoké
  třídě vnějšího hluku odvalování
  i v zimních podmínkách, pokud je to zdůvodněno bezpečností nebo ochranou veřejného zdraví
  ;

však musí být úměrný vysoké

a vysoké

i v zimních podmínkách, pokud je to zdůvodněno bezpečností nebo ochranou veřejného zdraví

(...)

(...)

| f) | nakupují pouze budovy, jež splňují alespoň minimální požadavky energetické náročnosti podle čl. 4 odst. 1 směrnice 2010/31/EU, nebo uzavírají nové nájemní smlouvy pro tyto budovy, ledaže je účelem koupě: |
| --- | --- |

f)

nakupují pouze budovy, jež splňují alespoň minimální požadavky energetické náročnosti podle čl. 4 odst. 1 směrnice 2010/31/EU, nebo uzavírají nové nájemní smlouvy pro tyto budovy, ledaže je účelem koupě:

| f) | nakupují pouze budovy, jež splňují alespoň minimální požadavky energetické náročnosti podle čl. 4 odst. 1 směrnice 2010/31/EU
  nebo jiné požadavky na stávající budovy nebo rozsáhlou renovaci, které jsou pro členské státy vhodnější
  , nebo uzavírají nové nájemní smlouvy pro tyto budovy, ledaže je účelem koupě: |
| --- | --- |

f)

nakupují pouze budovy, jež splňují alespoň minimální požadavky energetické náročnosti podle čl. 4 odst. 1 směrnice 2010/31/EU
  nebo jiné požadavky na stávající budovy nebo rozsáhlou renovaci, které jsou pro členské státy vhodnější
  , nebo uzavírají nové nájemní smlouvy pro tyto budovy, ledaže je účelem koupě:

nebo jiné požadavky na stávající budovy nebo rozsáhlou renovaci, které jsou pro členské státy vhodnější

(...)

(...)

Odůvodnění

Odůvodnění

Zohlednit by se měly všechny rozměry udržitelnosti, tedy i ve směrnici o energetické účinnosti. V případě pneumatik by měly být zohledněny i zimní podmínky. Minimální požadavky na energetickou náročnost nejsou podle směrnice o energetické náročnosti budov vhodnou úrovní pro požadavky na renovaci, neboť jsou v jednotlivých členských státech definovány různě.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (CoR)

| 1. | souhlasí s Evropskou komisí, že energetická účinnost má pro dosažení klimatické neutrality do roku 2050, zlepšování bezpečnosti dodávek energie a snižování závislosti EU na dovážených palivech rozhodující úlohu, a to zejména nyní vzhledem k aktuální krizi v oblasti cen energie, na které má obrovský dopad válka na Ukrajině; |
| --- | --- |

1.

souhlasí s Evropskou komisí, že energetická účinnost má pro dosažení klimatické neutrality do roku 2050, zlepšování bezpečnosti dodávek energie a snižování závislosti EU na dovážených palivech rozhodující úlohu, a to zejména nyní vzhledem k aktuální krizi v oblasti cen energie, na které má obrovský dopad válka na Ukrajině;

| 2. | vítá navrhované změny stávajících ustanovení směrnice o energetické účinnosti a zdůrazňuje, že tyto změny by měly posílit právní rámec tím, že poskytnou více příležitostí k využití potenciálu ke zlepšení energetické účinnosti v souladu s právním rámcem pro klima prováděným na celostátní, regionální nebo místní úrovni; |
| --- | --- |

2.

vítá navrhované změny stávajících ustanovení směrnice o energetické účinnosti a zdůrazňuje, že tyto změny by měly posílit právní rámec tím, že poskytnou více příležitostí k využití potenciálu ke zlepšení energetické účinnosti v souladu s právním rámcem pro klima prováděným na celostátní, regionální nebo místní úrovni;

| 3. | připomíná klíčovou úlohu opatření na úrovni EU v oblasti energetické účinnosti, která je nezbytná pro dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu. Zdůrazňuje, že tato opatření musí být samozřejmě prováděna na celostátní, regionální nebo místní úrovni, a vítá proto, že návrh lépe uznává úlohu místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

3.

připomíná klíčovou úlohu opatření na úrovni EU v oblasti energetické účinnosti, která je nezbytná pro dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu. Zdůrazňuje, že tato opatření musí být samozřejmě prováděna na celostátní, regionální nebo místní úrovni, a vítá proto, že návrh lépe uznává úlohu místních a regionálních orgánů;

| 4. | zdůrazňuje, že probíhající transformace energetiky vede k posunu od energetického systému založeného na tradiční centralizované výrobě směrem k systému, který je decentralizovanější, energeticky efektivnější, flexibilnější a do značné míry založený na obnovitelných zdrojích energie. Vítá proto uznání úlohy občanů při transformaci energetiky a potřeby neustálé osvěty, a to i prostřednictvím nástrojů, jako je klimatický pakt. V této souvislosti připomíná klíčovou úlohu, kterou hrají místní a regionální opatření při navazování kontaktů s občany a při podpoře ekologické transformace prostřednictvím úspěšných komunitních osvědčených postupů; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že probíhající transformace energetiky vede k posunu od energetického systému založeného na tradiční centralizované výrobě směrem k systému, který je decentralizovanější, energeticky efektivnější, flexibilnější a do značné míry založený na obnovitelných zdrojích energie. Vítá proto uznání úlohy občanů při transformaci energetiky a potřeby neustálé osvěty, a to i prostřednictvím nástrojů, jako je klimatický pakt. V této souvislosti připomíná klíčovou úlohu, kterou hrají místní a regionální opatření při navazování kontaktů s občany a při podpoře ekologické transformace prostřednictvím úspěšných komunitních osvědčených postupů;

| 5. | má za to, že energetická unie by měla umožnit občanům, aby si buď individuálně, nebo kolektivně vyráběli, spotřebovávali a skladovali vlastní energii z obnovitelných zdrojů nebo aby s ní obchodovali, aby přijímali opatření k úsporám energie a stali se aktivními účastníky trhu s energií prostřednictvím možnosti výběru pro spotřebitele. Zároveň by jim měla umožnit, aby se bezpečně a s jistotou podíleli na odezvě na straně poptávky. V této souvislosti opakuje výzvu svoji (29) i Evropského parlamentu, že by se na úrovni EU mělo v rámci participativního procesu řízeného Evropskou komisí dohodnout společné chápání definice „výrobce-spotřebitele“ (30); |
| --- | --- |

5.

má za to, že energetická unie by měla umožnit občanům, aby si buď individuálně, nebo kolektivně vyráběli, spotřebovávali a skladovali vlastní energii z obnovitelných zdrojů nebo aby s ní obchodovali, aby přijímali opatření k úsporám energie a stali se aktivními účastníky trhu s energií prostřednictvím možnosti výběru pro spotřebitele. Zároveň by jim měla umožnit, aby se bezpečně a s jistotou podíleli na odezvě na straně poptávky. V této souvislosti opakuje výzvu svoji (29

30

| 6. | poukazuje na to, že místní a regionální orgány vlastní a spravují budovy především za účelem plnění zákonem stanovených úředních a sociálních funkcí. Budovy jsou mnohem více než jen nástroji k dosažení úspor energie. Neflexibilní požadavky na energetickou renovaci by proto vyžadovaly, aby místní a regionální orgány uskutečňovaly nákladné stavební projekty, které by nemusely nutně uplatňovat komplexní přístup k budovám a nemusely by ani být ve střednědobém a dlouhodobém horizontu udržitelné. V této souvislosti by Výbor uvítal, kdyby směrnice o energetické účinnosti ve větší míře uznávala účinnější a inteligentnější využívání stávajících veřejných budov jako cestu ke zvýšení energetické účinnosti a více se na tento aspekt zaměřila; |
| --- | --- |

6.

poukazuje na to, že místní a regionální orgány vlastní a spravují budovy především za účelem plnění zákonem stanovených úředních a sociálních funkcí. Budovy jsou mnohem více než jen nástroji k dosažení úspor energie. Neflexibilní požadavky na energetickou renovaci by proto vyžadovaly, aby místní a regionální orgány uskutečňovaly nákladné stavební projekty, které by nemusely nutně uplatňovat komplexní přístup k budovám a nemusely by ani být ve střednědobém a dlouhodobém horizontu udržitelné. V této souvislosti by Výbor uvítal, kdyby směrnice o energetické účinnosti ve větší míře uznávala účinnější a inteligentnější využívání stávajících veřejných budov jako cestu ke zvýšení energetické účinnosti a více se na tento aspekt zaměřila;

| 7. | vítá výslovný odkaz na nezbytnost boje proti energetické chudobě a chudobě v oblasti mobility s využitím opatření v oblasti energetické účinnosti a z toho vyplývající nutnost, aby členské státy v tomto smyslu podporovaly místní a regionální úroveň. V této souvislosti považuje za nezbytné, aby bylo zejména v případě znevýhodněných domácností a skupin spotřebitelů zmírněno počáteční nákladové zatížení související s opatřeními v oblasti energetické účinnosti; |
| --- | --- |

7.

vítá výslovný odkaz na nezbytnost boje proti energetické chudobě a chudobě v oblasti mobility s využitím opatření v oblasti energetické účinnosti a z toho vyplývající nutnost, aby členské státy v tomto smyslu podporovaly místní a regionální úroveň. V této souvislosti považuje za nezbytné, aby bylo zejména v případě znevýhodněných domácností a skupin spotřebitelů zmírněno počáteční nákladové zatížení související s opatřeními v oblasti energetické účinnosti;

| 8. | vítá zmínku o propojení venkovských a odlehlých oblastí, v nichž se při přechodu k udržitelné mobilitě může většina obyvatel stát zranitelnými uživateli dopravy; |
| --- | --- |

8.

vítá zmínku o propojení venkovských a odlehlých oblastí, v nichž se při přechodu k udržitelné mobilitě může většina obyvatel stát zranitelnými uživateli dopravy;

| 9. | zdůrazňuje, že navrhované absolutní snížení spotřeby energie a celkové konečné spotřeby energie všech veřejných subjektů o 1,7 % každý rok bude pro většinu členských států obrovskou výzvou. Bude to vyžadovat rozsáhlé budování kapacit, pokud jde o finance, kompetence, pokyny, údaje, podávání zpráv atd., ale také uplatňování celé řady stávajících i nových průlomových technik a postupů. Vyzývá proto, aby místní a regionální orgány byly společně s dalšími příslušnými zúčastněnými stranami do tohoto procesu plně zapojeny; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že navrhované absolutní snížení spotřeby energie a celkové konečné spotřeby energie všech veřejných subjektů o 1,7 % každý rok bude pro většinu členských států obrovskou výzvou. Bude to vyžadovat rozsáhlé budování kapacit, pokud jde o finance, kompetence, pokyny, údaje, podávání zpráv atd., ale také uplatňování celé řady stávajících i nových průlomových technik a postupů. Vyzývá proto, aby místní a regionální orgány byly společně s dalšími příslušnými zúčastněnými stranami do tohoto procesu plně zapojeny;

| 10. | navrhuje revidovat cíle v oblasti spotřeby energie tak, aby zahrnovaly možnost stanovení kumulativních cílů v oblasti úspor a spotřeby energie namísto samostatných požadavků týkajících se konečné a primární energie. To zlepší energetickou účinnost v celém řetězci – od výroby po přenos, distribuci a konečné využití; |
| --- | --- |

10.

navrhuje revidovat cíle v oblasti spotřeby energie tak, aby zahrnovaly možnost stanovení kumulativních cílů v oblasti úspor a spotřeby energie namísto samostatných požadavků týkajících se konečné a primární energie. To zlepší energetickou účinnost v celém řetězci – od výroby po přenos, distribuci a konečné využití;

| 11. | vítá návrh legislativních požadavků na každoroční renovaci 3 % veřejného fondu budov. Domnívá se, že je zapotřebí rozsáhle budovat kapacity pomocí technické, finanční a politické podpory a výměny osvědčených postupů, a vyzývá k dalšímu vyjasnění a definici opatření a metod týkajících se renovace budov, příslušných opravných koeficientů pro různé typy a charakteristiky budov (31), jakož i finančních ujednání na místní, regionální a celostátní úrovni; |
| --- | --- |

11.

vítá návrh legislativních požadavků na každoroční renovaci 3 % veřejného fondu budov. Domnívá se, že je zapotřebí rozsáhle budovat kapacity pomocí technické, finanční a politické podpory a výměny osvědčených postupů, a vyzývá k dalšímu vyjasnění a definici opatření a metod týkajících se renovace budov, příslušných opravných koeficientů pro různé typy a charakteristiky budov (31

| 12. | vítá vyhlášení Sociálního fondu pro klimatická opatření jako způsob, jak vyvážit nepříznivé dopady na nejzranitelnější domácnosti, mikropodniky a malé podniky a uživatele mobility a zajistit sociálně udržitelný rozvoj. Poukazuje na skutečnost, že finanční prostředky, s nimiž se v současné době počítá v rámci revize stávajícího systému obchodování s emisemi, jsou nedostatečné pro zajištění skutečně spravedlivé transformace, a zdůrazňuje, že by se mělo zvážit přidělování i příjmů vytvořených mimo systém pro obchodování s emisemi pro silniční dopravu a budovy (ETS II) Sociálnímu fondu pro klimatická opatření. Navrhuje, aby sdružování příjmů pro Sociální fond pro klimatická opatření začalo dříve než provádění systému ETS II. Zdůrazňuje, že v případě, že se společní normotvůrci rozhodnou nepokračovat systému v ETS II, jak předpokládá návrh Komise, měl by být stávající systém ETS dále posílen, aby zahrnoval i silniční dopravu a budovy; |
| --- | --- |

12.

vítá vyhlášení Sociálního fondu pro klimatická opatření jako způsob, jak vyvážit nepříznivé dopady na nejzranitelnější domácnosti, mikropodniky a malé podniky a uživatele mobility a zajistit sociálně udržitelný rozvoj. Poukazuje na skutečnost, že finanční prostředky, s nimiž se v současné době počítá v rámci revize stávajícího systému obchodování s emisemi, jsou nedostatečné pro zajištění skutečně spravedlivé transformace, a zdůrazňuje, že by se mělo zvážit přidělování i příjmů vytvořených mimo systém pro obchodování s emisemi pro silniční dopravu a budovy (ETS II) Sociálnímu fondu pro klimatická opatření. Navrhuje, aby sdružování příjmů pro Sociální fond pro klimatická opatření začalo dříve než provádění systému ETS II. Zdůrazňuje, že v případě, že se společní normotvůrci rozhodnou nepokračovat systému v ETS II, jak předpokládá návrh Komise, měl by být stávající systém ETS dále posílen, aby zahrnoval i silniční dopravu a budovy;

| 13. | podporuje zásadu zakotvenou v evropském právním rámci pro klima, že všechna odvětví hospodářství se musí podílet na transformaci na klimatickou neutralitu a přispět ke snížení emisí, a domnívá se, že systém EU ETS by mohl výrazně přispět, pokud by byla zásada „znečišťovatel platí“ rozšířena na celé odvětví, jehož se týká. Zdůrazňuje, že stavebnictví se podílí na spotřebě energie v Evropě 40 %. Má nicméně za to, že stanovení ceny uhlíku v tomto odvětví je citlivá otázka, která by neměla vyústit v zátěž dopadající na nejzranitelnější území a skupiny občanů v EU; |
| --- | --- |

13.

podporuje zásadu zakotvenou v evropském právním rámci pro klima, že všechna odvětví hospodářství se musí podílet na transformaci na klimatickou neutralitu a přispět ke snížení emisí, a domnívá se, že systém EU ETS by mohl výrazně přispět, pokud by byla zásada „znečišťovatel platí“ rozšířena na celé odvětví, jehož se týká. Zdůrazňuje, že stavebnictví se podílí na spotřebě energie v Evropě 40 %. Má nicméně za to, že stanovení ceny uhlíku v tomto odvětví je citlivá otázka, která by neměla vyústit v zátěž dopadající na nejzranitelnější území a skupiny občanů v EU;

| 14. | zdůrazňuje, že robustní, avšak postupně zaváděná cena uhlíku by měla vyslat potřebný signál podnikům a pomoci uskutečnit transformaci co nejúčinněji z hlediska nákladů. Poukazuje na skutečnost, že je zapotřebí účinná součinnost mezi revidovaným systémem EU pro obchodování s emisemi a mechanismem uhlíkového vyrovnání na hranicích (CBAM), případně v kombinaci s dalšími podpůrnými opatřeními EU k zajištění klimaticky neutrální a konkurenceschopné ekonomiky v regionech EU, zejména v těch, v nichž probíhá udržitelná transformace energeticky náročných průmyslových odvětví. Důrazně doporučuje v co nejširší míře využívat nástroje slučitelné s trhem, včetně finančních nástrojů podporovaných z víceletého finančního rámce a nástroje Next Generation EU; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že robustní, avšak postupně zaváděná cena uhlíku by měla vyslat potřebný signál podnikům a pomoci uskutečnit transformaci co nejúčinněji z hlediska nákladů. Poukazuje na skutečnost, že je zapotřebí účinná součinnost mezi revidovaným systémem EU pro obchodování s emisemi a mechanismem uhlíkového vyrovnání na hranicích (CBAM), případně v kombinaci s dalšími podpůrnými opatřeními EU k zajištění klimaticky neutrální a konkurenceschopné ekonomiky v regionech EU, zejména v těch, v nichž probíhá udržitelná transformace energeticky náročných průmyslových odvětví. Důrazně doporučuje v co nejširší míře využívat nástroje slučitelné s trhem, včetně finančních nástrojů podporovaných z víceletého finančního rámce a nástroje Next Generation EU;

| 15. | podporuje záměr Komise zajistit „součinnost mezi různými nástroji financování, zejména fondy v rámci sdíleného řízení a přímého řízení (jako jsou centrálně řízené programy Horizont Evropa nebo LIFE), jakož i mezi granty, půjčkami a technickou pomocí s cílem maximalizovat jejich pákový efekt na soukromé financování a jejich dopad na dosažení cílů politiky v oblasti energetické účinnosti.“ V této souvislosti vyzývá k tomu, aby byly co nejdříve podniknuty konkrétní další kroky, neboť jsou předpokladem úplné renovace fondu budov; |
| --- | --- |

15.

podporuje záměr Komise zajistit „součinnost mezi různými nástroji financování, zejména fondy v rámci sdíleného řízení a přímého řízení (jako jsou centrálně řízené programy Horizont Evropa nebo LIFE), jakož i mezi granty, půjčkami a technickou pomocí s cílem maximalizovat jejich pákový efekt na soukromé financování a jejich dopad na dosažení cílů politiky v oblasti energetické účinnosti.“ V této souvislosti vyzývá k tomu, aby byly co nejdříve podniknuty konkrétní další kroky, neboť jsou předpokladem úplné renovace fondu budov;

| 16. | vyzývá Komisi a Evropský parlament, aby vytvořily pilotní projekt, který se bude konkrétně zabývat náročnými renovacemi a zvyšováním energetické účinnosti historických anebo obzvláště význačných budov. Regiony nebo města účastnící se tohoto pilotního projektu by poskytly podrobnou koncepci renovace historické nebo jiné význačné budovy podle svého výběru. Poté, co by renovační projekty byly vybrány, aby získaly finanční podporu, a po jejich dokončení by výsledky tohoto pilotního projektu dále podtrhly odhodlání místních a regionálních orgánů přejít k energeticky účinné budoucnosti a mohly by být pro ostatní místní a regionální orgány jasným příkladem toho, jak v regionech a městech renovovat složité historické anebo význačné budovy; |
| --- | --- |

16.

vyzývá Komisi a Evropský parlament, aby vytvořily pilotní projekt, který se bude konkrétně zabývat náročnými renovacemi a zvyšováním energetické účinnosti historických anebo obzvláště význačných budov. Regiony nebo města účastnící se tohoto pilotního projektu by poskytly podrobnou koncepci renovace historické nebo jiné význačné budovy podle svého výběru. Poté, co by renovační projekty byly vybrány, aby získaly finanční podporu, a po jejich dokončení by výsledky tohoto pilotního projektu dále podtrhly odhodlání místních a regionálních orgánů přejít k energeticky účinné budoucnosti a mohly by být pro ostatní místní a regionální orgány jasným příkladem toho, jak v regionech a městech renovovat složité historické anebo význačné budovy;

| 17. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily plné uplatňování opatření, která již existují v právních rámcích pro různé programy a nástroje financování, jež mají města a regiony k dispozici. S ohledem na dodatečné úsilí v oblasti energetické účinnosti, které je od místních a regionálních orgánů požadováno, je zásadní, aby města a regiony měly snadný přístup k různým programům a nástrojům financování. Tento zvýšený tlak na místní a regionální orgány by mohl být například zohledněn při hodnocení způsobilosti během posuzování žádostí o financování; |
| --- | --- |

17.

vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily plné uplatňování opatření, která již existují v právních rámcích pro různé programy a nástroje financování, jež mají města a regiony k dispozici. S ohledem na dodatečné úsilí v oblasti energetické účinnosti, které je od místních a regionálních orgánů požadováno, je zásadní, aby města a regiony měly snadný přístup k různým programům a nástrojům financování. Tento zvýšený tlak na místní a regionální orgány by mohl být například zohledněn při hodnocení způsobilosti během posuzování žádostí o financování;

| 18. | vyjadřuje politování nad tím, že revize není dostatečně ambiciózní, pokud jde o stanovení jasných cílů pro zadávání zelených veřejných zakázek a veřejných zakázek v rámci oběhového hospodářství. Vyzývá proto Komisi, aby ve spolupráci s místními a regionálními orgány stanovila jasné, obecně použitelné a podrobné postupy týkající se energetické účinnosti a udržitelnosti při zadávání veřejných zakázek s cílem vyhnout se pravidlu, podle nějž má přednost nejnižší cena; |
| --- | --- |

18.

vyjadřuje politování nad tím, že revize není dostatečně ambiciózní, pokud jde o stanovení jasných cílů pro zadávání zelených veřejných zakázek a veřejných zakázek v rámci oběhového hospodářství. Vyzývá proto Komisi, aby ve spolupráci s místními a regionálními orgány stanovila jasné, obecně použitelné a podrobné postupy týkající se energetické účinnosti a udržitelnosti při zadávání veřejných zakázek s cílem vyhnout se pravidlu, podle nějž má přednost nejnižší cena;

| 19. | zdůrazňuje, že kromě horní hranice spotřeby, která se vztahuje spíše na domácnosti, by měla být brána v úvahu energetická účinnost, zvláště s ohledem na podniky, a zejména na odvětví výroby; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje, že kromě horní hranice spotřeby, která se vztahuje spíše na domácnosti, by měla být brána v úvahu energetická účinnost, zvláště s ohledem na podniky, a zejména na odvětví výroby;

| 20. | zdůrazňuje, že nejúčinnějším způsobem, jak zlepšit kvalitu ovzduší a zvýšit energetickou účinnost využívání paliv, je využívání systémů dálkového vytápění a chlazení založených na kogeneračních jednotkách. Podporuje proto prosazování kombinované výroby tepla a elektřiny a účinné využívání odpadního tepla (včetně tepla z komunálního odpadu), je-li to v souladu se zásadou „oběhovosti“ nevyhnutelné. Uznává, že odpadní teplo má potenciál doplňovat plyn a obnovitelná řešení, zároveň však konstatuje, že je důležité omezit jeho emise s ohledem na to, že přispívá ke globálnímu oteplování. Kromě toho by odpadní teplo z průmyslu, datových center a dalších společenských činností mělo být využíváno jako doplňkový zdroj, neboť toto teplo má dopad na životní prostředí a dodávky energie z obnovitelných zdrojů jsou stále omezené; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje, že nejúčinnějším způsobem, jak zlepšit kvalitu ovzduší a zvýšit energetickou účinnost využívání paliv, je využívání systémů dálkového vytápění a chlazení založených na kogeneračních jednotkách. Podporuje proto prosazování kombinované výroby tepla a elektřiny a účinné využívání odpadního tepla (včetně tepla z komunálního odpadu), je-li to v souladu se zásadou „oběhovosti“ nevyhnutelné. Uznává, že odpadní teplo má potenciál doplňovat plyn a obnovitelná řešení, zároveň však konstatuje, že je důležité omezit jeho emise s ohledem na to, že přispívá ke globálnímu oteplování. Kromě toho by odpadní teplo z průmyslu, datových center a dalších společenských činností mělo být využíváno jako doplňkový zdroj, neboť toto teplo má dopad na životní prostředí a dodávky energie z obnovitelných zdrojů jsou stále omezené;

| 21. | vítá jasný harmonogram pro zavedení účinných soustav dálkového vytápění a chlazení. Je však třeba zajistit dostatečnou flexibilitu, která umožní přizpůsobit soustavy vytápění a chlazení regionálním a místním specifikům a potřebám daného území; |
| --- | --- |

21.

vítá jasný harmonogram pro zavedení účinných soustav dálkového vytápění a chlazení. Je však třeba zajistit dostatečnou flexibilitu, která umožní přizpůsobit soustavy vytápění a chlazení regionálním a místním specifikům a potřebám daného území;

| 22. | uznává úlohu místních a regionálních energetických agentur, které mohou výrazně podpořit energetickou účinnost v celé EU, a vyzývá Evropskou komisi, aby jejich činnost podporovala prostřednictvím specializované sítě a vyhrazením zvláštních finančních prostředků; |
| --- | --- |

22.

uznává úlohu místních a regionálních energetických agentur, které mohou výrazně podpořit energetickou účinnost v celé EU, a vyzývá Evropskou komisi, aby jejich činnost podporovala prostřednictvím specializované sítě a vyhrazením zvláštních finančních prostředků;

| 23. | souhlasí s právním základem, o nějž Evropská komise opírá pravomoc EU v této oblasti. Podle článku 194 SFEU má Unie pravomoc přijímat opatření mj. na podporu energetické účinnosti. Domnívá se proto, že návrh je v souladu se zásadou subsidiarity, pokud bude náležitě dodržována zásada místní samosprávy zakotvená v článku 4 SEU a pokud budou zohledněny výše navrhované změny. Opatření zaměřená na boj proti energetické chudobě by měla vycházet z článku 151 SFEU. Výbor regionů považuje za odůvodněné, aby byl stanoven a prosazován evropský cíl v oblasti energetické účinnosti. Posouzení zásady přiměřenosti vyznívá pozitivně. |
| --- | --- |

23.

souhlasí s právním základem, o nějž Evropská komise opírá pravomoc EU v této oblasti. Podle článku 194 SFEU má Unie pravomoc přijímat opatření mj. na podporu energetické účinnosti. Domnívá se proto, že návrh je v souladu se zásadou subsidiarity, pokud bude náležitě dodržována zásada místní samosprávy zakotvená v článku 4 SEU a pokud budou zohledněny výše navrhované změny. Opatření zaměřená na boj proti energetické chudobě by měla vycházet z článku 151 SFEU. Výbor regionů považuje za odůvodněné, aby byl stanoven a prosazován evropský cíl v oblasti energetické účinnosti. Posouzení zásady přiměřenosti vyznívá pozitivně.

V Bruselu dne 28. dubna 2022.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o změně směrnice 2012/27/EU (Úř. věst. L 158, 14.6.2019, s. 125).

1

(2)  Doporučení Komise týkající se energetické chudoby (C(2020) 9600 final).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 2003/55/ES (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 94).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o změně směrnice 2012/27/EU (Úř. věst. L 158, 14.6.2019, s. 125).

4

(5)  Doporučení Komise týkající se energetické chudoby (C(2020) 9600 final).

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 2003/55/ES (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 94).

6

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).

8

(9)  COM/2020/562 final.

9

(10)  Viz IRP, Účinné využívání zdrojů a změna klimatu, 2020, a zpráva OSN o nedostatečném úsilí při snižování emisí nazvaná „Environment Emissions Gap Report“, 2019. Tato čísla odkazují na využívání a provoz budov, včetně přímých emisí v odvětví elektřiny a tepla, nikoli na jejich celý životní cyklus. Odhaduje se, že uhlík vázaný ve stavebnictví představuje asi 10 % celkových každoročních emisí skleníkových plynů celosvětově, viz IRP, Účinné využívání zdrojů a změna klimatu, 2020, a zpráva OSN „Environment Emissions Gap Report“, 2019.

10

(11)  COM(2020) 662 final.

11

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (Úř. věst. L 153, 18.6.2010, s. 13).

12

(13)  COM/2020/562 final.

13

(14)  Viz IRP, Účinné využívání zdrojů a změna klimatu, 2020, a zpráva OSN o nedostatečném úsilí při snižování emisí nazvaná „Environment Emissions Gap Report“, 2019. Tato čísla odkazují na využívání a provoz budov, včetně přímých emisí v odvětví elektřiny a tepla, nikoli na jejich celý životní cyklus. Odhaduje se, že uhlík vázaný ve stavebnictví představuje asi 10 % celkových každoročních emisí skleníkových plynů celosvětově, viz IRP, Účinné využívání zdrojů a změna klimatu, 2020, a zpráva OSN „Environment Emissions Gap Report“, 2019.

14

(15)  COM(2020) 662 final.

15

(16)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (Úř. věst. L 153, 18.6.2010, s. 13).

16

(17)  https://www.unfpa.org/world-population-trends

17

(18)  https://www.un.org/en/ecosoc/integration/pdf/fact_sheet.pdf

18

(19)  https://www.unfpa.org/world-population-trends

19

(20)  https://www.un.org/en/ecosoc/integration/pdf/fact_sheet.pdf

20

(21)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ze dne 26. února 2014 o udělování koncesí (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 1).

21

(22)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).

22

(23)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ze dne 26. února 2014 o udělování koncesí (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 1).

23

(24)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).

24

(25)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

25

(26)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

26

(27)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).

27

(28)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).

28

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (Úř. věst. L 153, 18.6.2010, s. 13).

1

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (Úř. věst. L 153, 18.6.2010, s. 13).

1

(29)  Renovační vlna pro Evropu – ekologické budovy, nová pracovní místa, lepší životní úroveň (CDR-2786-2020) (Úř. věst. C 175, 7.5.2021)..

29

(30)  Existují různé kategorie „výrobců-spotřebitelů“: místní samovýrobci, kteří elektřinu vyrábějí doma, především pomocí fotovoltaických panelů na střechách, občanská energetická družstva nebo bytová družstva, komerční samovýrobci, jejichž hlavní podnikatelskou činností není výroba elektřiny, a veřejné instituce, jako jsou školy nebo nemocnice.

30

(31)  Charakteristiky budov např. z hlediska stáří, formy, užívání, historického/architektonického designu, vlastnictví, účelu, místního trhu s nemovitostmi, alternativní hodnoty, nákladů na subdodávky a veškerých předchozích renovačních prací.

31

---

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 301/184 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 301/184

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Změna směrnice o obnovitelných zdrojích energie za účelem dosažení nových cílů v oblasti klimatu do roku 2030

(2022/C 301/16)

| Zpravodaj: | Andries GRYFFROY (BE/EA), člen regionálního shromáždění: Vlámský parlament |
| --- | --- |
| Odkaz: | Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES, pokud jde o podporu energie z obnovitelných zdrojů, a zrušuje směrnice Rady (EU) 2015/652
  COM(2021) 557 final |

Zpravodaj:

Andries GRYFFROY (BE/EA), člen regionálního shromáždění: Vlámský parlament

Odkaz:

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES, pokud jde o podporu energie z obnovitelných zdrojů, a zrušuje směrnice Rady (EU) 2015/652

COM(2021) 557 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Návrh směrnice

Bod odůvodnění (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Evropská komise vydá v souladu se zásadou subsidiarity pokyny pro členské státy a regionální a místní orgány týkající se správných povolovacích postupů a mechanismů sloužících k urychlení stávajících postupů s cílem usnadnit dodržování lhůt pro vydávání povolení k výstavbě, modernizaci a provozu zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů a vybavení nezbytného pro jejich připojení k síti. Tyto pokyny budou vydány do šesti měsíců od přijetí směrnice, kterou se mění směrnice (EU) 2018/2001 (2021/0218 (COD)). |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Evropská komise vydá v souladu se zásadou subsidiarity pokyny pro členské státy a regionální a místní orgány týkající se správných povolovacích postupů a mechanismů sloužících k urychlení stávajících postupů s cílem usnadnit dodržování lhůt pro vydávání povolení k výstavbě, modernizaci a provozu zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů a vybavení nezbytného pro jejich připojení k síti. Tyto pokyny budou vydány do šesti měsíců od přijetí směrnice, kterou se mění směrnice (EU) 2018/2001 (2021/0218 (COD)).

Odůvodnění

Zpoždění, k nimž dochází v rámci povolovacího řízení, brání účinnému zavádění projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a ztěžují dosažení cílů v této oblasti do roku 2030.

Pozměňovací návrh 2

Návrh směrnice

Bod odůvodnění (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Výroba energie z obnovitelných zdrojů má silný místní rozměr.




  Je proto důležité, aby členské státy plně zapojily místní a regionální orgány do plánování a provádění vnitrostátních opatření v oblasti klimatu, zajistily přímý přístup k financování a sledovaly pokrok, jehož se v souvislosti s přijatými opatřeními podařilo dosáhnout. V případě potřeby by měly členské státy zahrnout místní a regionální příspěvky do svých vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu. Nařízení (EU) 2018/1999 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu by mělo být náležitě revidováno. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Výroba energie z obnovitelných zdrojů má silný místní rozměr.

Je proto důležité, aby členské státy plně zapojily místní a regionální orgány do plánování a provádění vnitrostátních opatření v oblasti klimatu, zajistily přímý přístup k financování a sledovaly pokrok, jehož se v souvislosti s přijatými opatřeními podařilo dosáhnout. V případě potřeby by měly členské státy zahrnout místní a regionální příspěvky do svých vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu. Nařízení (EU) 2018/1999 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu by mělo být náležitě revidováno.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 3

Návrh směrnice

Bod odůvodnění (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | V zájmu dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu, a zejména zajištění většího využívání obnovitelných zdrojů energie, by Evropská komise a členské státy měly podporovat úsilí místních a regionálních orgánů a přístup zdola nahoru: přispěje to nejen k dosažení cílů EU v oblasti klimatu, ale podpoří se tak rovněž úsilí EU o zajištění větší bezpečnosti dodávek do energetického systému.




  Regionální a místní plány v oblasti změny klimatu, které již existují nebo se rozvíjejí, a to v souladu s právními předpisy, i sítě, jako je Pakt starostů a primátorů EU, i příslušné iniciativy EU, jako jsou klimatický pakt, mise zaměřená na města v EU na téma Klimaticky neutrální a inteligentní města, síť C40 a další, podporují náležité fungování víceúrovňové správy, hrají zásadní úlohu pro to, aby si místní orgány ve spolupráci s občany, příslušnými subjekty a odvětvími zapojenými do politik v oblasti změny klimatu nebo jimi ovlivněnými stanovovaly ambicióznější cíle a byly činorodější. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V zájmu dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu, a zejména zajištění většího využívání obnovitelných zdrojů energie, by Evropská komise a členské státy měly podporovat úsilí místních a regionálních orgánů a přístup zdola nahoru: přispěje to nejen k dosažení cílů EU v oblasti klimatu, ale podpoří se tak rovněž úsilí EU o zajištění větší bezpečnosti dodávek do energetického systému.

Regionální a místní plány v oblasti změny klimatu, které již existují nebo se rozvíjejí, a to v souladu s právními předpisy, i sítě, jako je Pakt starostů a primátorů EU, i příslušné iniciativy EU, jako jsou klimatický pakt, mise zaměřená na města v EU na téma Klimaticky neutrální a inteligentní města, síť C40 a další, podporují náležité fungování víceúrovňové správy, hrají zásadní úlohu pro to, aby si místní orgány ve spolupráci s občany, příslušnými subjekty a odvětvími zapojenými do politik v oblasti změny klimatu nebo jimi ovlivněnými stanovovaly ambicióznější cíle a byly činorodější.

Pozměňovací návrh 4

Návrh směrnice

Bod odůvodnění (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Společenství pro obnovitelné zdroje představují klíčový nástroj pro podporu širokého využívání obnovitelných zdrojů energie a vytvoření decentralizovaného a bezpečného energetického systému a zároveň jsou na místní úrovni zdrojem hospodářských a sociálních přínosů.




  Iniciativám zaměřeným na (kolektivní) vlastní výrobu a (kolektivní) vlastní spotřebu v budovách a na úrovni komunit je třeba uvolnit cestu zjednodušením povolovacích postupů, omezením faktorů, jež brání v přístupu k distribučním soustavám, snížením síťových poplatků a podporou zavádění technologií, jako jsou solární termální a fotovoltaické, větrné a geotermální technologie. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Společenství pro obnovitelné zdroje představují klíčový nástroj pro podporu širokého využívání obnovitelných zdrojů energie a vytvoření decentralizovaného a bezpečného energetického systému a zároveň jsou na místní úrovni zdrojem hospodářských a sociálních přínosů.

Iniciativám zaměřeným na (kolektivní) vlastní výrobu a (kolektivní) vlastní spotřebu v budovách a na úrovni komunit je třeba uvolnit cestu zjednodušením povolovacích postupů, omezením faktorů, jež brání v přístupu k distribučním soustavám, snížením síťových poplatků a podporou zavádění technologií, jako jsou solární termální a fotovoltaické, větrné a geotermální technologie.

Odůvodnění

Vyplývá z textu.

Pozměňovací návrh 5

Návrh směrnice

Bod odůvodnění (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | V souladu s článkem 22 revidované směrnice (EU) 2018/2001 o obnovitelných zdrojích energie (směrnice RED II) posoudí členské státy překážky, jež brání v rozvoji společenství pro obnovitelné zdroje.




  Evropská komise poskytne členským státům pomoc s cílem zajistit včasné provedení této směrnice ve vnitrostátním právu a její soulad s vnitrostátními právními rámci a účast regionálních a místních orgánů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V souladu s článkem 22 revidované směrnice (EU) 2018/2001 o obnovitelných zdrojích energie (směrnice RED II) posoudí členské státy překážky, jež brání v rozvoji společenství pro obnovitelné zdroje.

Evropská komise poskytne členským státům pomoc s cílem zajistit včasné provedení této směrnice ve vnitrostátním právu a její soulad s vnitrostátními právními rámci a účast regionálních a místních orgánů.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 6

Návrh směrnice

3. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (1) stanoví závazný cíl Unie dosáhnout do roku 2030 podílu energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie Unie ve výši minimálně 32 %. Podle plánu pro dosažení cíle v oblasti klimatu by se podíl energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie musel do roku 2030 zvýšit na 40 %, aby bylo dosaženo cíle Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů. Cíl stanovený v článku 3 uvedené směrnice je proto třeba zvýšit. | Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (2) stanoví závazný cíl Unie dosáhnout do roku 2030 podílu energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie Unie ve výši minimálně 32 %. Podle plánu pro dosažení cíle v oblasti klimatu by se podíl energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie musel do roku 2030 zvýšit na
  alespoň
  40 %, aby bylo dosaženo cíle Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů. Cíl stanovený v článku 3 uvedené směrnice je proto třeba zvýšit.


  Ve snaze přispět k větší bezpečnosti dodávek energie a zajistit rychlejší a nákladově efektivní přechod k nulovým čistým emisím předloží Komise ve spolupráci s Evropským výborem regionů návrh na další zvýšení emisních cílů stanovených v článku 3 směrnice, a to na základě důkladného posouzení dopadů, včetně územního rozměru. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (1) stanoví závazný cíl Unie dosáhnout do roku 2030 podílu energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie Unie ve výši minimálně 32 %. Podle plánu pro dosažení cíle v oblasti klimatu by se podíl energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie musel do roku 2030 zvýšit na 40 %, aby bylo dosaženo cíle Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů. Cíl stanovený v článku 3 uvedené směrnice je proto třeba zvýšit.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (2) stanoví závazný cíl Unie dosáhnout do roku 2030 podílu energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie Unie ve výši minimálně 32 %. Podle plánu pro dosažení cíle v oblasti klimatu by se podíl energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie musel do roku 2030 zvýšit na
  alespoň
  40 %, aby bylo dosaženo cíle Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů. Cíl stanovený v článku 3 uvedené směrnice je proto třeba zvýšit.

Ve snaze přispět k větší bezpečnosti dodávek energie a zajistit rychlejší a nákladově efektivní přechod k nulovým čistým emisím předloží Komise ve spolupráci s Evropským výborem regionů návrh na další zvýšení emisních cílů stanovených v článku 3 směrnice, a to na základě důkladného posouzení dopadů, včetně územního rozměru.

Pozměňovací návrh 7

Návrh směrnice

4. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Specifická situace nejvzdálenějších regionů a ostrovů, která je uznána v článcích 349 a 174 SFEU, vyžaduje cílený přístup. Těmto územím, která se často vyznačují izolovanými soustavami a závislostí na fosilních palivech, vznikají vyšší náklady na výrobu energie a zajištění skladovacích kapacit a potřebují podporu, aby mohly využívat potenciál místní výroby energie z obnovitelných zdrojů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Specifická situace nejvzdálenějších regionů a ostrovů, která je uznána v článcích 349 a 174 SFEU, vyžaduje cílený přístup. Těmto územím, která se často vyznačují izolovanými soustavami a závislostí na fosilních palivech, vznikají vyšší náklady na výrobu energie a zajištění skladovacích kapacit a potřebují podporu, aby mohly využívat potenciál místní výroby energie z obnovitelných zdrojů.

Odůvodnění

Pozměňovací návrh 8

Návrh směrnice

Bod odůvodnění (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Evropská komise vydá v souladu se zásadou subsidiarity pokyny pro členské státy a regionální a místní orgány týkající se správných povolovacích postupů a mechanismů sloužících k urychlení stávajících postupů s cílem usnadnit dodržování lhůt pro vydávání povolení k výstavbě, modernizaci a provozu zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů a vybavení nezbytného pro jejich připojení k síti. Tyto pokyny budou vydány do šesti měsíců od přijetí směrnice, kterou se mění směrnice (EU) 2018/2001 (2021/0218 (COD)). |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Evropská komise vydá v souladu se zásadou subsidiarity pokyny pro členské státy a regionální a místní orgány týkající se správných povolovacích postupů a mechanismů sloužících k urychlení stávajících postupů s cílem usnadnit dodržování lhůt pro vydávání povolení k výstavbě, modernizaci a provozu zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů a vybavení nezbytného pro jejich připojení k síti. Tyto pokyny budou vydány do šesti měsíců od přijetí směrnice, kterou se mění směrnice (EU) 2018/2001 (2021/0218 (COD)).

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 9

Návrh směrnice

5. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (5) | Rychlý růst a rostoucí nákladovou konkurenceschopnost výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů je možné využít k uspokojení rostoucí poptávky po energii, například pomocí tepelných čerpadel pro vytápění prostorů nebo nízkoteplotních průmyslových procesů, elektrických vozidel v dopravě nebo elektrických pecí v některých odvětvích. Elektřinu z obnovitelných zdrojů lze rovněž použít k výrobě syntetických paliv pro spotřebu v odvětvích dopravy, která lze obtížně dekarbonizovat, jako je letecká a námořní doprava. Rámec pro elektrifikaci musí umožňovat důkladnou a účinnou koordinaci a rozšířit tržní mechanismy tak, aby odpovídaly nabídce i poptávce v prostoru i v čase, stimulovaly investice do flexibility a pomohly integrovat velké podíly variabilní výroby energie z obnovitelných zdrojů. Členské státy by proto měly zajistit, aby se zavádění elektřiny z obnovitelných zdrojů nadále zvyšovalo přiměřeným tempem, a uspokojilo tak rostoucí poptávku. Za tímto účelem by členské státy měly zřídit rámec, který bude zahrnovat mechanismy slučitelné s trhem, a to s cílem odstranit zbývající překážky bránící tomu, aby měly bezpečné a přiměřené elektrizační soustavy vhodné pro vysokou úroveň energie z obnovitelných zdrojů, jakož i zařízení pro skladování energie plně začleněné do elektrizační soustavy. Tento rámec by měl zejména řešit zbývající překážky, včetně těch, které nejsou finanční povahy, jako je nedostatek digitálních a lidských zdrojů příslušných orgánů pro zpracování rostoucího počtu žádostí o povolení. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(5)

Rychlý růst a rostoucí nákladovou konkurenceschopnost výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů je možné využít k uspokojení rostoucí poptávky po energii, například pomocí tepelných čerpadel pro vytápění prostorů nebo nízkoteplotních průmyslových procesů, elektrických vozidel v dopravě nebo elektrických pecí v některých odvětvích. Elektřinu z obnovitelných zdrojů lze rovněž použít k výrobě syntetických paliv pro spotřebu v odvětvích dopravy, která lze obtížně dekarbonizovat, jako je letecká a námořní doprava. Rámec pro elektrifikaci musí umožňovat důkladnou a účinnou koordinaci a rozšířit tržní mechanismy tak, aby odpovídaly nabídce i poptávce v prostoru i v čase, stimulovaly investice do flexibility a pomohly integrovat velké podíly variabilní výroby energie z obnovitelných zdrojů. Členské státy by proto měly zajistit, aby se zavádění elektřiny z obnovitelných zdrojů nadále zvyšovalo přiměřeným tempem, a uspokojilo tak rostoucí poptávku. Za tímto účelem by členské státy měly zřídit rámec, který bude zahrnovat mechanismy slučitelné s trhem, a to s cílem odstranit zbývající překážky bránící tomu, aby měly bezpečné a přiměřené elektrizační soustavy vhodné pro vysokou úroveň energie z obnovitelných zdrojů, jakož i zařízení pro skladování energie plně začleněné do elektrizační soustavy. Tento rámec by měl zejména řešit zbývající překážky, včetně těch, které nejsou finanční povahy, jako je nedostatek digitálních a lidských zdrojů příslušných orgánů pro zpracování rostoucího počtu žádostí o povolení.

| (5) | Rychlý růst a rostoucí nákladovou konkurenceschopnost výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů je možné využít k uspokojení rostoucí poptávky po energii, například pomocí tepelných čerpadel pro vytápění prostorů nebo nízkoteplotních průmyslových procesů, elektrických vozidel v dopravě nebo elektrických pecí v některých odvětvích. Elektřinu z obnovitelných zdrojů lze rovněž použít k výrobě syntetických paliv pro spotřebu v odvětvích dopravy, která lze obtížně dekarbonizovat, jako je letecká a námořní doprava
  , také v souvislosti s palivy z obnovitelných zdrojů nebiologického původu a biopalivy
  . Rámec pro elektrifikaci
  , stejně jako dodavatelské infrastruktury pro paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu a biopaliva,
  musí umožňovat důkladnou a účinnou koordinaci a rozšířit tržní mechanismy tak, aby odpovídaly nabídce i poptávce v prostoru i v čase, stimulovaly investice do flexibility a pomohly integrovat velké podíly variabilní výroby energie z obnovitelných zdrojů. Členské státy
  , stejně jako dovozní strategie koordinované na evropské úrovni,
  by proto měly zajistit, aby se zavádění elektřiny z obnovitelných zdrojů nadále zvyšovalo přiměřeným tempem, a uspokojilo tak rostoucí poptávku. Za tímto účelem by členské státy měly zřídit rámec, který bude zahrnovat mechanismy slučitelné s trhem, a to s cílem odstranit zbývající překážky bránící tomu, aby měly bezpečné a přiměřené elektrizační soustavy
  a infrastruktury pro paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu a biopaliva
  vhodné pro vysokou úroveň energie z obnovitelných zdrojů, jakož i zařízení pro skladování energie plně začleněné do elektrizační soustavy. Tento rámec by měl zejména řešit zbývající překážky, včetně těch, které nejsou finanční povahy, jako je nedostatek digitálních a lidských zdrojů příslušných orgánů pro zpracování rostoucího počtu žádostí o povolení. |
| --- | --- |

(5)

Rychlý růst a rostoucí nákladovou konkurenceschopnost výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů je možné využít k uspokojení rostoucí poptávky po energii, například pomocí tepelných čerpadel pro vytápění prostorů nebo nízkoteplotních průmyslových procesů, elektrických vozidel v dopravě nebo elektrických pecí v některých odvětvích. Elektřinu z obnovitelných zdrojů lze rovněž použít k výrobě syntetických paliv pro spotřebu v odvětvích dopravy, která lze obtížně dekarbonizovat, jako je letecká a námořní doprava
  , také v souvislosti s palivy z obnovitelných zdrojů nebiologického původu a biopalivy
  . Rámec pro elektrifikaci
  , stejně jako dodavatelské infrastruktury pro paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu a biopaliva,
  musí umožňovat důkladnou a účinnou koordinaci a rozšířit tržní mechanismy tak, aby odpovídaly nabídce i poptávce v prostoru i v čase, stimulovaly investice do flexibility a pomohly integrovat velké podíly variabilní výroby energie z obnovitelných zdrojů. Členské státy
  , stejně jako dovozní strategie koordinované na evropské úrovni,
  by proto měly zajistit, aby se zavádění elektřiny z obnovitelných zdrojů nadále zvyšovalo přiměřeným tempem, a uspokojilo tak rostoucí poptávku. Za tímto účelem by členské státy měly zřídit rámec, který bude zahrnovat mechanismy slučitelné s trhem, a to s cílem odstranit zbývající překážky bránící tomu, aby měly bezpečné a přiměřené elektrizační soustavy
  a infrastruktury pro paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu a biopaliva
  vhodné pro vysokou úroveň energie z obnovitelných zdrojů, jakož i zařízení pro skladování energie plně začleněné do elektrizační soustavy. Tento rámec by měl zejména řešit zbývající překážky, včetně těch, které nejsou finanční povahy, jako je nedostatek digitálních a lidských zdrojů příslušných orgánů pro zpracování rostoucího počtu žádostí o povolení.

Odůvodnění

Doplnění úlohy biopaliv a dovozních strategií pro potřeby dekarbonizace.

Pozměňovací návrh 10

Návrh směrnice

7. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Spolupráce členských států při podpoře energie z obnovitelných zdrojů může mít podobu statistických převodů, režimů podpory nebo společných projektů. Umožňuje nákladově efektivní zavádění energie z obnovitelných zdrojů v celé Evropě a přispívá k integraci trhu. Navzdory svému potenciálu byla spolupráce velmi omezená, což vedlo k neoptimálním výsledkům, pokud jde o účinnost při zvyšování energie z obnovitelných zdrojů. | Spolupráce členských států při podpoře energie z obnovitelných zdrojů
  , do níž mohou být zapojeny místní a regionální orgány,
  může mít podobu statistických převodů, režimů podpory nebo společných projektů. Umožňuje nákladově efektivní zavádění energie z obnovitelných zdrojů v celé Evropě a přispívá k integraci trhu. Navzdory svému potenciálu byla spolupráce
  , zejména v příhraničních regionech,
  velmi omezená, což vedlo k neoptimálním výsledkům, pokud jde o 
  nákladovou efektivnost a
   účinnost při zvyšování energie z obnovitelných zdrojů.


  Projekty inteligentních sítí v příhraničních regionech včetně přeshraničních výměn elektřiny na úrovni středního napětí mohou mít pro přeshraniční přístup vysokou přidanou hodnotu, neboť vedou k lepšímu využívání zdrojů, lepší konektivitě, větší flexibilitě a odolnosti elektroenergetických systémů, a daná místní společenství z nich tak mají větší společenský užitek. Zároveň přispívají také k bezpečnosti dodávek energie v EU. |
| Členské státy by proto měly mít povinnost testovat spolupráci prováděním
  pilotního projektu
  . Projekty financované z vnitrostátních příspěvků v rámci mechanismu Unie pro financování energie z obnovitelných zdrojů zřízeného prováděcím nařízením Komise (EU) 2020/1294 by tuto povinnost pro zúčastněné členské státy splnily. | Členské státy by proto měly mít povinnost testovat spolupráci prováděním
  pilotních projektů, které by doplňovaly projekty, jež mají být prováděny v rámci TEN-E
  .
  Jeden z nich by měl být proveden v přeshraničním regionu.
  Projekty financované z vnitrostátních příspěvků v rámci mechanismu Unie pro financování energie z obnovitelných zdrojů zřízeného prováděcím nařízením Komise (EU) 2020/1294 by tuto povinnost pro zúčastněné členské státy splnily. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Spolupráce členských států při podpoře energie z obnovitelných zdrojů může mít podobu statistických převodů, režimů podpory nebo společných projektů. Umožňuje nákladově efektivní zavádění energie z obnovitelných zdrojů v celé Evropě a přispívá k integraci trhu. Navzdory svému potenciálu byla spolupráce velmi omezená, což vedlo k neoptimálním výsledkům, pokud jde o účinnost při zvyšování energie z obnovitelných zdrojů.

Spolupráce členských států při podpoře energie z obnovitelných zdrojů
  , do níž mohou být zapojeny místní a regionální orgány,
  může mít podobu statistických převodů, režimů podpory nebo společných projektů. Umožňuje nákladově efektivní zavádění energie z obnovitelných zdrojů v celé Evropě a přispívá k integraci trhu. Navzdory svému potenciálu byla spolupráce
  , zejména v příhraničních regionech,
  velmi omezená, což vedlo k neoptimálním výsledkům, pokud jde o 
  nákladovou efektivnost a
   účinnost při zvyšování energie z obnovitelných zdrojů.

Projekty inteligentních sítí v příhraničních regionech včetně přeshraničních výměn elektřiny na úrovni středního napětí mohou mít pro přeshraniční přístup vysokou přidanou hodnotu, neboť vedou k lepšímu využívání zdrojů, lepší konektivitě, větší flexibilitě a odolnosti elektroenergetických systémů, a daná místní společenství z nich tak mají větší společenský užitek. Zároveň přispívají také k bezpečnosti dodávek energie v EU.

Členské státy by proto měly mít povinnost testovat spolupráci prováděním
  pilotního projektu
  . Projekty financované z vnitrostátních příspěvků v rámci mechanismu Unie pro financování energie z obnovitelných zdrojů zřízeného prováděcím nařízením Komise (EU) 2020/1294 by tuto povinnost pro zúčastněné členské státy splnily.

Členské státy by proto měly mít povinnost testovat spolupráci prováděním
  pilotních projektů, které by doplňovaly projekty, jež mají být prováděny v rámci TEN-E
  .
  Jeden z nich by měl být proveden v přeshraničním regionu.
  Projekty financované z vnitrostátních příspěvků v rámci mechanismu Unie pro financování energie z obnovitelných zdrojů zřízeného prováděcím nařízením Komise (EU) 2020/1294 by tuto povinnost pro zúčastněné členské státy splnily.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 11

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 7a (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Místní a regionální orgány hrají v integrovaném a decentralizovaném energetickém systému velmi důležitou úlohu. Komise podporuje přeshraniční činnost místních a regionálních orgánů nevyjímaje ostrovní území tím, že jim pomáhá při vytváření mechanismů spolupráce, včetně evropských seskupení pro územní spolupráci (ESÚS).Užší spolupráce mezi EU a členskými státy a navýšení investic do výzkumu, vývoje a inovací, např. za účelem podpory misí EU, poskytnou významnou přidanou hodnotu, jež je potřebná pro dosažení cílů této směrnice v celé EU. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Místní a regionální orgány hrají v integrovaném a decentralizovaném energetickém systému velmi důležitou úlohu. Komise podporuje přeshraniční činnost místních a regionálních orgánů nevyjímaje ostrovní území tím, že jim pomáhá při vytváření mechanismů spolupráce, včetně evropských seskupení pro územní spolupráci (ESÚS).Užší spolupráce mezi EU a členskými státy a navýšení investic do výzkumu, vývoje a inovací, např. za účelem podpory misí EU, poskytnou významnou přidanou hodnotu, jež je potřebná pro dosažení cílů této směrnice v celé EU.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 12

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 7b (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Evropské mechanismy financování, jako je Nástroj pro propojení Evropy a Inovační fond, slouží rovněž k financování menších projektů přeshraniční spolupráce a přeshraničního propojení mezi členskými státy a regiony. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Evropské mechanismy financování, jako je Nástroj pro propojení Evropy a Inovační fond, slouží rovněž k financování menších projektů přeshraniční spolupráce a přeshraničního propojení mezi členskými státy a regiony.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 13

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 7c (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | K zajištění přechodu na energetický systém založený na technologiích v oblasti obnovitelných zdrojů na celostátní, regionální a místní úrovni jsou nezbytné přesné údaje a informace. Tyto údaje lze získat z různých zdrojů, od chytrých zařízení až po systémy pozorování Země, jako je Copernicus. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

K zajištění přechodu na energetický systém založený na technologiích v oblasti obnovitelných zdrojů na celostátní, regionální a místní úrovni jsou nezbytné přesné údaje a informace. Tyto údaje lze získat z různých zdrojů, od chytrých zařízení až po systémy pozorování Země, jako je Copernicus.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 14

Návrh směrnice

8. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Strategie pro obnovitelnou energii na moři zavádí ambiciózní cíl, jímž je do roku 2050 větrná energie na moři o kapacitě 300 GW a energie z oceánů o kapacitě 40 GW ve všech mořských oblastech Unie. K zajištění této zásadní změny budou muset členské státy přeshraničně spolupracovat na úrovni mořských oblastí. Členské státy by proto měly společně stanovit objem výroby energie z obnovitelných zdrojů na moři,
  který má být zaveden
  v každé mořské oblasti do roku 2050, s dílčími kroky v letech 2030 a 2040. Tyto cíle by měly být zohledněny v aktualizovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, které budou podle nařízení (EU) 2018/1999 předloženy v letech 2023 a 2024. Při stanovení objemu by členské státy měly zohlednit potenciál energie z obnovitelných zdrojů na moři v každé mořské oblasti, ochranu životního prostředí, přizpůsobení se změně klimatu a další využití moře, jakož i cíle Unie v oblasti dekarbonizace. Členské státy by kromě toho měly ve stále větší míře zvažovat možnost kombinovat výrobu energie z obnovitelných zdrojů na moři
  s
   přenosovými vedeními propojujícími několik členských států, a to v podobě hybridních projektů nebo v pozdější fázi více sdružené elektrizační soustavy. To by umožnilo tok elektřiny různými směry, čímž by se maximalizoval sociálně-ekonomický blahobyt, optimalizovaly by se výdaje na infrastrukturu a umožnilo udržitelnější využívání moře. | Strategie pro obnovitelnou energii na moři zavádí ambiciózní cíl, jímž je do roku 2050 větrná energie na moři o kapacitě 300 GW a energie z oceánů o kapacitě 40 GW ve všech mořských oblastech Unie. K zajištění této zásadní změny budou muset členské státy
  nebo jejich příslušné regionální a místní orgány
  přeshraničně spolupracovat na úrovni mořských oblastí. Členské státy by proto měly
  ve svém námořním územním plánu
  společně stanovit
  a vyčlenit odpovídající prostor pro
  objem výroby obnovitelných zdrojů energie na moři
  a související infrastruktury, které mají být
  v každé mořské oblasti
  rozmístěny
  do roku 2050, s dílčími kroky v letech 2030 a 2040. Tyto cíle by měly být zohledněny v aktualizovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, které budou podle nařízení (EU) 2018/1999 předloženy v letech 2023 a 2024. Při stanovení objemu by členské státy měly zohlednit potenciál energie z obnovitelných zdrojů na moři v každé mořské oblasti, ochranu životního prostředí
  a biologické rozmanitosti
  , přizpůsobení se změně klimatu a další využití moře, jakož i cíle Unie v oblasti dekarbonizace. Členské státy by kromě toho měly ve stále větší míře zvažovat možnost kombinovat výrobu energie z obnovitelných zdrojů na moři
  se skladovacími systémy a
   přenosovými vedeními propojujícími několik členských států, a to v podobě hybridních projektů nebo v pozdější fázi více sdružené elektrizační soustavy. To by umožnilo tok elektřiny různými směry, čímž by se maximalizoval sociálně-ekonomický blahobyt, optimalizovaly by se výdaje na infrastrukturu a umožnilo udržitelnější využívání moře. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Strategie pro obnovitelnou energii na moři zavádí ambiciózní cíl, jímž je do roku 2050 větrná energie na moři o kapacitě 300 GW a energie z oceánů o kapacitě 40 GW ve všech mořských oblastech Unie. K zajištění této zásadní změny budou muset členské státy přeshraničně spolupracovat na úrovni mořských oblastí. Členské státy by proto měly společně stanovit objem výroby energie z obnovitelných zdrojů na moři,
  který má být zaveden
  v každé mořské oblasti do roku 2050, s dílčími kroky v letech 2030 a 2040. Tyto cíle by měly být zohledněny v aktualizovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, které budou podle nařízení (EU) 2018/1999 předloženy v letech 2023 a 2024. Při stanovení objemu by členské státy měly zohlednit potenciál energie z obnovitelných zdrojů na moři v každé mořské oblasti, ochranu životního prostředí, přizpůsobení se změně klimatu a další využití moře, jakož i cíle Unie v oblasti dekarbonizace. Členské státy by kromě toho měly ve stále větší míře zvažovat možnost kombinovat výrobu energie z obnovitelných zdrojů na moři
  s
   přenosovými vedeními propojujícími několik členských států, a to v podobě hybridních projektů nebo v pozdější fázi více sdružené elektrizační soustavy. To by umožnilo tok elektřiny různými směry, čímž by se maximalizoval sociálně-ekonomický blahobyt, optimalizovaly by se výdaje na infrastrukturu a umožnilo udržitelnější využívání moře.

Strategie pro obnovitelnou energii na moři zavádí ambiciózní cíl, jímž je do roku 2050 větrná energie na moři o kapacitě 300 GW a energie z oceánů o kapacitě 40 GW ve všech mořských oblastech Unie. K zajištění této zásadní změny budou muset členské státy
  nebo jejich příslušné regionální a místní orgány
  přeshraničně spolupracovat na úrovni mořských oblastí. Členské státy by proto měly
  ve svém námořním územním plánu
  společně stanovit
  a vyčlenit odpovídající prostor pro
  objem výroby obnovitelných zdrojů energie na moři
  a související infrastruktury, které mají být
  v každé mořské oblasti
  rozmístěny
  do roku 2050, s dílčími kroky v letech 2030 a 2040. Tyto cíle by měly být zohledněny v aktualizovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, které budou podle nařízení (EU) 2018/1999 předloženy v letech 2023 a 2024. Při stanovení objemu by členské státy měly zohlednit potenciál energie z obnovitelných zdrojů na moři v každé mořské oblasti, ochranu životního prostředí
  a biologické rozmanitosti
  , přizpůsobení se změně klimatu a další využití moře, jakož i cíle Unie v oblasti dekarbonizace. Členské státy by kromě toho měly ve stále větší míře zvažovat možnost kombinovat výrobu energie z obnovitelných zdrojů na moři
  se skladovacími systémy a
   přenosovými vedeními propojujícími několik členských států, a to v podobě hybridních projektů nebo v pozdější fázi více sdružené elektrizační soustavy. To by umožnilo tok elektřiny různými směry, čímž by se maximalizoval sociálně-ekonomický blahobyt, optimalizovaly by se výdaje na infrastrukturu a umožnilo udržitelnější využívání moře.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 15

Návrh směrnice

19. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Distribuovaná skladovací zařízení, jako jsou domácí baterie a baterie elektrických vozidel, mají potenciál nabídnout síti prostřednictvím agregace významné služby flexibility a vyrovnávání. Aby se usnadnil rozvoj těchto služeb, měla by být regulační ustanovení týkající se připojení a provozu skladovacích zařízení, jako jsou sazby, doby závazku a specifikace připojení, navržena tak, aby nebránila potenciálu všech skladovacích zařízení, včetně malých a mobilních ve srovnání s většími stacionárními skladovacími zařízeními, nabízet soustavě služby flexibility a vyrovnávání a přispívat k dalšímu pronikání elektřiny z obnovitelných zdrojů. | Distribuovaná skladovací zařízení, jako jsou
  komunitní a
   domácí baterie a baterie elektrických vozidel, mají potenciál nabídnout síti prostřednictvím agregace významné služby flexibility a vyrovnávání. Aby se usnadnil rozvoj těchto služeb, měla by být regulační ustanovení týkající se připojení a provozu skladovacích zařízení, jako jsou sazby, doby závazku a specifikace připojení, navržena tak, aby nebránila potenciálu všech skladovacích zařízení, včetně malých a mobilních ve srovnání s většími stacionárními skladovacími zařízeními, nabízet soustavě služby flexibility a vyrovnávání a přispívat k dalšímu pronikání elektřiny z obnovitelných zdrojů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Distribuovaná skladovací zařízení, jako jsou domácí baterie a baterie elektrických vozidel, mají potenciál nabídnout síti prostřednictvím agregace významné služby flexibility a vyrovnávání. Aby se usnadnil rozvoj těchto služeb, měla by být regulační ustanovení týkající se připojení a provozu skladovacích zařízení, jako jsou sazby, doby závazku a specifikace připojení, navržena tak, aby nebránila potenciálu všech skladovacích zařízení, včetně malých a mobilních ve srovnání s většími stacionárními skladovacími zařízeními, nabízet soustavě služby flexibility a vyrovnávání a přispívat k dalšímu pronikání elektřiny z obnovitelných zdrojů.

Distribuovaná skladovací zařízení, jako jsou
  komunitní a
   domácí baterie a baterie elektrických vozidel, mají potenciál nabídnout síti prostřednictvím agregace významné služby flexibility a vyrovnávání. Aby se usnadnil rozvoj těchto služeb, měla by být regulační ustanovení týkající se připojení a provozu skladovacích zařízení, jako jsou sazby, doby závazku a specifikace připojení, navržena tak, aby nebránila potenciálu všech skladovacích zařízení, včetně malých a mobilních ve srovnání s většími stacionárními skladovacími zařízeními, nabízet soustavě služby flexibility a vyrovnávání a přispívat k dalšímu pronikání elektřiny z obnovitelných zdrojů.

Odůvodnění

Baterie instalované v rámci komunitního systému se osvědčily jako bezpečnější z hlediska provozu a ve srovnání s domácími bateriemi vyžadují méně investic.

Pozměňovací návrh 16

Návrh směrnice

22. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Obnovitelná paliva nebiologického původu mohou být použita pro energetické účely, ale také pro neenergetické účely jako vstupní suroviny nebo suroviny v odvětvích, jako je ocelářství nebo chemický průmysl. Používání obnovitelných paliv nebiologického původu pro oba účely plně využívá jejich potenciál nahradit fosilní paliva používaná jako vstupní suroviny a snížit emise skleníkových plynů v průmyslu, a mělo by proto být zahrnuto do cíle pro využívání obnovitelných paliv nebiologického původu. Vnitrostátní opatření na podporu využívání obnovitelných paliv nebiologického původu v průmyslu by neměla vést k čistému nárůstu znečištění v důsledku zvýšené poptávky po výrobě elektřiny, kterou uspokojují nejvíce znečišťující fosilní paliva, jako je uhlí, motorová nafta, lignit, ropa, rašelina a ropná břidlice. | Obnovitelná paliva nebiologického původu mohou být použita pro energetické účely, ale také pro neenergetické účely jako vstupní suroviny nebo suroviny v odvětvích, jako je ocelářství nebo chemický průmysl
  , pro něž většinou představují jedinou možnost dekarbonizace a kde má jejich použití vysokou účinnost při předcházení emisím skleníkových plynů
  . Používání obnovitelných paliv nebiologického původu pro oba účely plně využívá jejich potenciál nahradit fosilní paliva používaná jako vstupní suroviny a snížit emise skleníkových plynů v průmyslu, a mělo by proto být zahrnuto do cíle pro využívání obnovitelných paliv nebiologického původu. Vnitrostátní opatření na podporu využívání obnovitelných paliv nebiologického původu v průmyslu by neměla vést k čistému nárůstu znečištění v důsledku zvýšené poptávky po výrobě elektřiny, kterou uspokojují nejvíce znečišťující fosilní paliva, jako je uhlí, motorová nafta, lignit, ropa, rašelina a ropná břidlice. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Obnovitelná paliva nebiologického původu mohou být použita pro energetické účely, ale také pro neenergetické účely jako vstupní suroviny nebo suroviny v odvětvích, jako je ocelářství nebo chemický průmysl. Používání obnovitelných paliv nebiologického původu pro oba účely plně využívá jejich potenciál nahradit fosilní paliva používaná jako vstupní suroviny a snížit emise skleníkových plynů v průmyslu, a mělo by proto být zahrnuto do cíle pro využívání obnovitelných paliv nebiologického původu. Vnitrostátní opatření na podporu využívání obnovitelných paliv nebiologického původu v průmyslu by neměla vést k čistému nárůstu znečištění v důsledku zvýšené poptávky po výrobě elektřiny, kterou uspokojují nejvíce znečišťující fosilní paliva, jako je uhlí, motorová nafta, lignit, ropa, rašelina a ropná břidlice.

Obnovitelná paliva nebiologického původu mohou být použita pro energetické účely, ale také pro neenergetické účely jako vstupní suroviny nebo suroviny v odvětvích, jako je ocelářství nebo chemický průmysl
  , pro něž většinou představují jedinou možnost dekarbonizace a kde má jejich použití vysokou účinnost při předcházení emisím skleníkových plynů
  . Používání obnovitelných paliv nebiologického původu pro oba účely plně využívá jejich potenciál nahradit fosilní paliva používaná jako vstupní suroviny a snížit emise skleníkových plynů v průmyslu, a mělo by proto být zahrnuto do cíle pro využívání obnovitelných paliv nebiologického původu. Vnitrostátní opatření na podporu využívání obnovitelných paliv nebiologického původu v průmyslu by neměla vést k čistému nárůstu znečištění v důsledku zvýšené poptávky po výrobě elektřiny, kterou uspokojují nejvíce znečišťující fosilní paliva, jako je uhlí, motorová nafta, lignit, ropa, rašelina a ropná břidlice.

Odůvodnění

Z meziodvětvového hlediska má využívání obnovitelných paliv nebiologického původu – např. vodíku z obnovitelných zdrojů – coby vstupního materiálu či suroviny v ocelářském nebo chemickém průmyslu zvláštní význam pro dekarbonizaci.

Pozměňovací návrh 17

Návrh směrnice

29. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Používání obnovitelných paliv a elektřiny z obnovitelných zdrojů v dopravě může nákladově efektivním způsobem přispět k dekarbonizaci odvětví dopravy v Unii a zlepšit mimo jiné energetickou diverzifikaci v tomto odvětví a zároveň podpořit inovace, růst a zaměstnanost v hospodářství Unie a snížit závislost na dovozech energie. Za účelem dosažení zvýšeného cíle v oblasti úspor emisí skleníkových plynů stanoveného Unií by měla být zvýšena úroveň energie z obnovitelných zdrojů dodávané všem druhům dopravy v Unii. Vyjádření cíle v oblasti dopravy jako cíle snížení intenzity emisí skleníkových plynů by podpořilo rostoucí využívání nákladově nejefektivnějších a nejvýkonnějších paliv, pokud jde o úspory emisí skleníkových plynů, v dopravě. Navíc by cíl snížení intenzity emisí skleníkových plynů stimuloval inovace a stanovil by jasnou referenční hodnotu pro srovnávání jednotlivých druhů paliv a elektřiny z obnovitelných zdrojů v závislosti na intenzitě emisí skleníkových plynů. Kromě toho by zvýšení úrovně cíle založeného na energii v oblasti pokročilých biopaliv a bioplynu a zavedení cíle pro obnovitelná paliva nebiologického původu zajistilo větší využívání obnovitelných paliv s nejmenším dopadem na životní prostředí u druhů dopravy, které se obtížně elektrifikují. Dosažení těchto cílů by mělo být zajištěno povinnostmi dodavatelů paliv, jakož i dalšími opatřeními obsaženými v [nařízení (EU) 2021/XXX o využívání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v námořní dopravě – FuelEU Maritime a nařízení (EU) 2021/XXX o zajištění rovných podmínek pro udržitelnou leteckou dopravu]. Zvláštní povinnosti dodavatelů leteckých pohonných hmot by měly být stanoveny pouze podle [nařízení (EU) 2021/XXX o zajištění rovných podmínek pro udržitelnou leteckou dopravu]. | Používání obnovitelných paliv a elektřiny z obnovitelných zdrojů v dopravě může nákladově efektivním způsobem přispět k dekarbonizaci odvětví dopravy v Unii a zlepšit mimo jiné energetickou diverzifikaci v tomto odvětví a zároveň podpořit inovace, růst a zaměstnanost v hospodářství Unie a snížit závislost na dovozech energie. Za účelem dosažení zvýšeného cíle v oblasti úspor emisí skleníkových plynů stanoveného Unií by měla být zvýšena úroveň energie z obnovitelných zdrojů dodávané všem druhům dopravy v Unii. Vyjádření cíle v oblasti dopravy jako cíle snížení intenzity emisí skleníkových plynů by podpořilo rostoucí využívání nákladově nejefektivnějších a nejvýkonnějších paliv, pokud jde o úspory emisí skleníkových plynů, v dopravě. Navíc by cíl snížení intenzity emisí skleníkových plynů stimuloval inovace a stanovil by jasnou referenční hodnotu pro srovnávání jednotlivých druhů paliv a elektřiny z obnovitelných zdrojů v závislosti na intenzitě emisí skleníkových plynů. Kromě toho by zvýšení úrovně cíle založeného na energii v oblasti pokročilých biopaliv a bioplynu a zavedení cíle pro obnovitelná paliva nebiologického původu zajistilo větší využívání obnovitelných paliv s nejmenším dopadem na životní prostředí u druhů dopravy
  a regionů
  , které se obtížně elektrifikují. Dosažení těchto cílů by mělo být zajištěno povinnostmi dodavatelů paliv, jakož i dalšími opatřeními obsaženými v [nařízení (EU) 2021/XXX o využívání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v námořní dopravě – FuelEU Maritime a nařízení (EU) 2021/XXX o zajištění rovných podmínek pro udržitelnou leteckou dopravu]. Zvláštní povinnosti dodavatelů leteckých pohonných hmot by měly být stanoveny pouze podle [nařízení (EU) 2021/XXX o zajištění rovných podmínek pro udržitelnou leteckou dopravu]. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Používání obnovitelných paliv a elektřiny z obnovitelných zdrojů v dopravě může nákladově efektivním způsobem přispět k dekarbonizaci odvětví dopravy v Unii a zlepšit mimo jiné energetickou diverzifikaci v tomto odvětví a zároveň podpořit inovace, růst a zaměstnanost v hospodářství Unie a snížit závislost na dovozech energie. Za účelem dosažení zvýšeného cíle v oblasti úspor emisí skleníkových plynů stanoveného Unií by měla být zvýšena úroveň energie z obnovitelných zdrojů dodávané všem druhům dopravy v Unii. Vyjádření cíle v oblasti dopravy jako cíle snížení intenzity emisí skleníkových plynů by podpořilo rostoucí využívání nákladově nejefektivnějších a nejvýkonnějších paliv, pokud jde o úspory emisí skleníkových plynů, v dopravě. Navíc by cíl snížení intenzity emisí skleníkových plynů stimuloval inovace a stanovil by jasnou referenční hodnotu pro srovnávání jednotlivých druhů paliv a elektřiny z obnovitelných zdrojů v závislosti na intenzitě emisí skleníkových plynů. Kromě toho by zvýšení úrovně cíle založeného na energii v oblasti pokročilých biopaliv a bioplynu a zavedení cíle pro obnovitelná paliva nebiologického původu zajistilo větší využívání obnovitelných paliv s nejmenším dopadem na životní prostředí u druhů dopravy, které se obtížně elektrifikují. Dosažení těchto cílů by mělo být zajištěno povinnostmi dodavatelů paliv, jakož i dalšími opatřeními obsaženými v [nařízení (EU) 2021/XXX o využívání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v námořní dopravě – FuelEU Maritime a nařízení (EU) 2021/XXX o zajištění rovných podmínek pro udržitelnou leteckou dopravu]. Zvláštní povinnosti dodavatelů leteckých pohonných hmot by měly být stanoveny pouze podle [nařízení (EU) 2021/XXX o zajištění rovných podmínek pro udržitelnou leteckou dopravu].

Používání obnovitelných paliv a elektřiny z obnovitelných zdrojů v dopravě může nákladově efektivním způsobem přispět k dekarbonizaci odvětví dopravy v Unii a zlepšit mimo jiné energetickou diverzifikaci v tomto odvětví a zároveň podpořit inovace, růst a zaměstnanost v hospodářství Unie a snížit závislost na dovozech energie. Za účelem dosažení zvýšeného cíle v oblasti úspor emisí skleníkových plynů stanoveného Unií by měla být zvýšena úroveň energie z obnovitelných zdrojů dodávané všem druhům dopravy v Unii. Vyjádření cíle v oblasti dopravy jako cíle snížení intenzity emisí skleníkových plynů by podpořilo rostoucí využívání nákladově nejefektivnějších a nejvýkonnějších paliv, pokud jde o úspory emisí skleníkových plynů, v dopravě. Navíc by cíl snížení intenzity emisí skleníkových plynů stimuloval inovace a stanovil by jasnou referenční hodnotu pro srovnávání jednotlivých druhů paliv a elektřiny z obnovitelných zdrojů v závislosti na intenzitě emisí skleníkových plynů. Kromě toho by zvýšení úrovně cíle založeného na energii v oblasti pokročilých biopaliv a bioplynu a zavedení cíle pro obnovitelná paliva nebiologického původu zajistilo větší využívání obnovitelných paliv s nejmenším dopadem na životní prostředí u druhů dopravy
  a regionů
  , které se obtížně elektrifikují. Dosažení těchto cílů by mělo být zajištěno povinnostmi dodavatelů paliv, jakož i dalšími opatřeními obsaženými v [nařízení (EU) 2021/XXX o využívání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v námořní dopravě – FuelEU Maritime a nařízení (EU) 2021/XXX o zajištění rovných podmínek pro udržitelnou leteckou dopravu]. Zvláštní povinnosti dodavatelů leteckých pohonných hmot by měly být stanoveny pouze podle [nařízení (EU) 2021/XXX o zajištění rovných podmínek pro udržitelnou leteckou dopravu].

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 18

Návrh směrnice

33. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Přímá elektrifikace odvětví konečného užití, včetně odvětví dopravy, přispívá k účinnosti a usnadňuje přechod na energetický systém založený na obnovitelných zdrojích energie. Je tedy sama o sobě účinným prostředkem ke snížení emisí skleníkových plynů. Vytvoření rámce pro doplňkovost, který se vztahuje
  konkrétně
  na elektřinu z obnovitelných zdrojů
  dodávanou elektrickým vozidlům v dopravě
  , proto není nutné. | Přímá elektrifikace odvětví konečného užití, včetně odvětví dopravy, přispívá k účinnosti a usnadňuje přechod na energetický systém založený na obnovitelných zdrojích energie. Je tedy sama o sobě účinným prostředkem ke snížení emisí skleníkových plynů. Vytvoření rámce pro doplňkovost, který se vztahuje na elektřinu z obnovitelných zdrojů
  , jež je používána k výrobě obnovitelných paliv nebiologického původu
  , proto není nutné. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Přímá elektrifikace odvětví konečného užití, včetně odvětví dopravy, přispívá k účinnosti a usnadňuje přechod na energetický systém založený na obnovitelných zdrojích energie. Je tedy sama o sobě účinným prostředkem ke snížení emisí skleníkových plynů. Vytvoření rámce pro doplňkovost, který se vztahuje
  konkrétně
  na elektřinu z obnovitelných zdrojů
  dodávanou elektrickým vozidlům v dopravě
  , proto není nutné.

Přímá elektrifikace odvětví konečného užití, včetně odvětví dopravy, přispívá k účinnosti a usnadňuje přechod na energetický systém založený na obnovitelných zdrojích energie. Je tedy sama o sobě účinným prostředkem ke snížení emisí skleníkových plynů. Vytvoření rámce pro doplňkovost, který se vztahuje na elektřinu z obnovitelných zdrojů
  , jež je používána k výrobě obnovitelných paliv nebiologického původu
  , proto není nutné.

Odůvodnění

Zásada adicionality neúměrně ovlivňuje země, které již mají ve svém energetickém systému vysoký podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů. Tato zásada společně se zásadou korelace navíc komplikují již tak obtížný obchod v oblasti elektrolýzy a rozšiřování zeleného vodíku.

Pozměňovací návrh 19

Návrh směrnice

34. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Vzhledem k tomu, že obnovitelná paliva nebiologického původu se započítávají jako obnovitelná energie bez ohledu na odvětví, v němž jsou spotřebována, měla by být pravidla pro určení jejich obnovitelné povahy při výrobě pomocí elektřiny
  , která se vztahovala pouze na paliva při spotřebě v odvětví dopravy, rozšířena
  na všechna obnovitelná paliva nebiologického původu bez ohledu na odvětví, v němž jsou spotřebována. | Vzhledem k tomu, že obnovitelná paliva nebiologického původu se započítávají jako obnovitelná energie bez ohledu na odvětví, v němž jsou spotřebována, měla by být pravidla pro určení jejich obnovitelné povahy při výrobě pomocí elektřiny
  uplatňována
  na všechna obnovitelná paliva nebiologického původu bez ohledu na odvětví, v němž jsou spotřebována. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Vzhledem k tomu, že obnovitelná paliva nebiologického původu se započítávají jako obnovitelná energie bez ohledu na odvětví, v němž jsou spotřebována, měla by být pravidla pro určení jejich obnovitelné povahy při výrobě pomocí elektřiny
  , která se vztahovala pouze na paliva při spotřebě v odvětví dopravy, rozšířena
  na všechna obnovitelná paliva nebiologického původu bez ohledu na odvětví, v němž jsou spotřebována.

Vzhledem k tomu, že obnovitelná paliva nebiologického původu se započítávají jako obnovitelná energie bez ohledu na odvětví, v němž jsou spotřebována, měla by být pravidla pro určení jejich obnovitelné povahy při výrobě pomocí elektřiny
  uplatňována
  na všechna obnovitelná paliva nebiologického původu bez ohledu na odvětví, v němž jsou spotřebována.

Odůvodnění

Zavádění paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu by nemělo záviset na koncovém využití dané energie a mělo by platit pro všechna odvětví.

Pozměňovací návrh 20

Návrh směrnice

36. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Směrnice (EU) 2018/2001 posílila rámec pro udržitelnost bioenergie a úspory emisí skleníkových plynů tím, že stanovila kritéria pro všechna odvětví konečného užití. Stanovila zvláštní pravidla pro biopaliva, biokapaliny a paliva z biomasy vyrobená z lesní biomasy, která vyžadují udržitelnost těžby a započítávání emisí ze změn ve využívání půdy. V zájmu dosažení zvýšené ochrany biologicky zvláště rozmanitých stanovišť bohatých na uhlík, jako jsou původní lesy, vysoce biologicky rozmanité lesy, travinné porosty a rašeliniště, by měly být zavedeny výjimky a omezení zdrojové lesní biomasy z těchto oblastí v souladu s přístupem k biopalivům, biokapalinám a palivům z biomasy vyráběným ze zemědělské biomasy.
  Kritéria úspor emisí skleníkových plynů by se navíc měla vztahovat i na stávající zařízení založená na biomase, aby se zajistilo, že výroba bioenergie ve všech těchto zařízeních povede ke snížením emisí skleníkových plynů ve srovnání s energií vyrobenou z fosilních paliv. | Směrnice (EU) 2018/2001 posílila rámec pro udržitelnost bioenergie a úspory emisí skleníkových plynů tím, že stanovila kritéria pro všechna odvětví konečného užití. Stanovila zvláštní pravidla pro biopaliva, biokapaliny a paliva z biomasy vyrobená z lesní biomasy, která vyžadují udržitelnost těžby a započítávání emisí ze změn ve využívání půdy.


  Tato kritéria udržitelnosti by měla být společně s vnitrostátními právními předpisy zachována, aby se zohlednily různé celostátní a regionální podmínky.


  V zájmu dosažení zvýšené ochrany biologicky zvláště rozmanitých stanovišť bohatých na uhlík, jako jsou původní lesy, vysoce biologicky rozmanité lesy, travinné porosty a rašeliniště, by měly být zavedeny výjimky a omezení zdrojové lesní biomasy z těchto oblastí v souladu s přístupem k biopalivům, biokapalinám a palivům z biomasy vyráběným ze zemědělské biomasy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Směrnice (EU) 2018/2001 posílila rámec pro udržitelnost bioenergie a úspory emisí skleníkových plynů tím, že stanovila kritéria pro všechna odvětví konečného užití. Stanovila zvláštní pravidla pro biopaliva, biokapaliny a paliva z biomasy vyrobená z lesní biomasy, která vyžadují udržitelnost těžby a započítávání emisí ze změn ve využívání půdy. V zájmu dosažení zvýšené ochrany biologicky zvláště rozmanitých stanovišť bohatých na uhlík, jako jsou původní lesy, vysoce biologicky rozmanité lesy, travinné porosty a rašeliniště, by měly být zavedeny výjimky a omezení zdrojové lesní biomasy z těchto oblastí v souladu s přístupem k biopalivům, biokapalinám a palivům z biomasy vyráběným ze zemědělské biomasy.
  Kritéria úspor emisí skleníkových plynů by se navíc měla vztahovat i na stávající zařízení založená na biomase, aby se zajistilo, že výroba bioenergie ve všech těchto zařízeních povede ke snížením emisí skleníkových plynů ve srovnání s energií vyrobenou z fosilních paliv.

Směrnice (EU) 2018/2001 posílila rámec pro udržitelnost bioenergie a úspory emisí skleníkových plynů tím, že stanovila kritéria pro všechna odvětví konečného užití. Stanovila zvláštní pravidla pro biopaliva, biokapaliny a paliva z biomasy vyrobená z lesní biomasy, která vyžadují udržitelnost těžby a započítávání emisí ze změn ve využívání půdy.

Tato kritéria udržitelnosti by měla být společně s vnitrostátními právními předpisy zachována, aby se zohlednily různé celostátní a regionální podmínky.

V zájmu dosažení zvýšené ochrany biologicky zvláště rozmanitých stanovišť bohatých na uhlík, jako jsou původní lesy, vysoce biologicky rozmanité lesy, travinné porosty a rašeliniště, by měly být zavedeny výjimky a omezení zdrojové lesní biomasy z těchto oblastí v souladu s přístupem k biopalivům, biokapalinám a palivům z biomasy vyráběným ze zemědělské biomasy.

Pozměňovací návrh 21

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 1

Směrnice (EU) 2018/2001

Čl. 2 druhý odstavec

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Směrnice (EU) 2018/2001 se mění takto: | Směrnice (EU) 2018/2001 se mění takto: |
| 1) | V článku 2 se druhý odstavec mění takto: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Směrnice (EU) 2018/2001 se mění takto:

Směrnice (EU) 2018/2001 se mění takto:

1)

V článku 2 se druhý odstavec mění takto:

| 1) | V článku 2 se druhý odstavec mění takto: |
| --- | --- |

1)

V článku 2 se druhý odstavec mění takto:

| | a) | bod
  16 se nahrazuje tímto:










  „16) | ‚společenstvím pro obnovitelné zdroje‘ právní subjekt:










  a) | který je v souladu s platným vnitrostátním právem založen na otevřené a dobrovolné účasti, je samostatný a je účinně kontrolován podílníky nebo členy, kteří se nacházejí v blízkosti projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů vlastněných a vybudovaných tímto právním subjektem; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

a)

bod
  16 se nahrazuje tímto:

„16)

‚společenstvím pro obnovitelné zdroje‘ právní subjekt:

a)

který je v souladu s platným vnitrostátním právem založen na otevřené a dobrovolné účasti, je samostatný a je účinně kontrolován podílníky nebo členy, kteří se nacházejí v blízkosti projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů vlastněných a vybudovaných tímto právním subjektem;

| b) | jehož podílníky nebo členy jsou fyzické osoby, malé a střední podniky nebo místní a regionální orgány, včetně obcí; |
| --- | --- |

b)

jehož podílníky nebo členy jsou fyzické osoby, malé a střední podniky nebo místní a regionální orgány, včetně obcí;

| c) | jehož hlavním účelem není vytváření zisku, ale poskytování environmentálních, hospodářských nebo sociálních společenských přínosů jeho podílníkům nebo členům anebo místním oblastem, kde provozuje svou činnost;“ |
| --- | --- |

c)

jehož hlavním účelem není vytváření zisku, ale poskytování environmentálních, hospodářských nebo sociálních společenských přínosů jeho podílníkům nebo členům anebo místním oblastem, kde provozuje svou činnost;“

| | a) | bod 36 se nahrazuje tímto:






  „36) | ‚obnovitelnými palivy nebiologického původu‘ kapalná a plynná paliva, jejichž energetický obsah
  je získáván
  z jiných obnovitelných zdrojů než z biomasy;“ |
| --- | --- | --- | --- |

a)

bod 36 se nahrazuje tímto:

„36)

‚obnovitelnými palivy nebiologického původu‘ kapalná a plynná paliva, jejichž energetický obsah
  je získáván
  z jiných obnovitelných zdrojů než z biomasy;“

| | b) | bod
  36 se nahrazuje tímto:






  „36) | ‚obnovitelnými palivy nebiologického původu‘ kapalná a plynná paliva, jejichž energetický obsah
  a původní surovina jsou získávány
  z jiných obnovitelných zdrojů než z biomasy;“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

bod
  36 se nahrazuje tímto:

„36)

‚obnovitelnými palivy nebiologického původu‘ kapalná a plynná paliva, jejichž energetický obsah
  a původní surovina jsou získávány
  z jiných obnovitelných zdrojů než z biomasy;“

| | b
  ) | bod 47 se nahrazuje tímto:






  „47) | ‚standardní hodnotou‘ hodnota odvozená z typizované hodnoty použitím předem určených faktorů, která může být za okolností určených v této směrnici použita namísto skutečné hodnoty;“ |
| --- | --- | --- | --- |

b
  )

bod 47 se nahrazuje tímto:

„47)

‚standardní hodnotou‘ hodnota odvozená z typizované hodnoty použitím předem určených faktorů, která může být za okolností určených v této směrnici použita namísto skutečné hodnoty;“

| | c
  ) | bod 47 se nahrazuje tímto:






  „47) | ‚standardní hodnotou‘ hodnota odvozená z typizované hodnoty použitím předem určených faktorů, která může být za okolností určených v této směrnici použita namísto skutečné hodnoty;“ |
| --- | --- | --- | --- |

c
  )

bod 47 se nahrazuje tímto:

„47)

‚standardní hodnotou‘ hodnota odvozená z typizované hodnoty použitím předem určených faktorů, která může být za okolností určených v této směrnici použita namísto skutečné hodnoty;“

Odůvodnění

K decentralizované výrobě energie z obnovitelných zdrojů mohou výrazně přispět i regionální orgány.

Ve stávajícím znění definice (v bodu 36) by mohla tato kategorie zahrnovat paliva vyrobená z neobnovitelných surovin (z ropy, zemního plynu atd.) pocházející z dodávek energie z obnovitelných zdrojů (tepelné energie nebo elektřiny z obnovitelných zdrojů). Navrhuje se změnit znění tak, aby se do této kategorie nezapočítávala paliva vyrobená z ropy, zemního plynu a jiných paliv fosilního původu. Podle našeho názoru není účelem článků, které odkazují na tuto definici, považovat za obnovitelná paliva i ta, která pocházejí z neobnovitelných surovin.

Pozměňovací návrh 22

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 1 písm. c)

Směrnice (EU) 2018/2001

Čl. 2 druhý odstavec

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 14p) | „komunitní baterií“ samostatná akumulátorová baterie se zaručenou kapacitou větší než 50 kWh, která je vhodná pro instalaci a použití v obytném, obchodním nebo průmyslovém prostředí a je ve vlastnictví společně jednajících samospotřebitelů energie z obnovitelných zdrojů nebo společenství pro obnovitelné zdroje; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

14p)

| 14q) | „společným projektem“ jakýkoli nadnárodní společný podnik regionů, měst nebo členských států spočívající na právním, technickém nebo finančním základě, zaměřený na výrobu energie z obnovitelných zdrojů, která by bez této spolupráce nebyla možná; |
| --- | --- |

14q)

Odůvodnění

Baterie instalované v rámci komunitního systému se osvědčily jako bezpečnější z hlediska provozu a ve srovnání s domácími bateriemi vyžadují méně investic.

Pozměňovací návrh 23

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 2 písm. b)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:

  „3.   Členské státy přijmou opatření k zajištění toho, aby energie z biomasy byla vyráběna způsobem, který minimalizuje nežádoucí narušující účinky na trh se surovinami biomasy a škodlivé dopady na biologickou rozmanitost. Za tímto účelem zohlední hierarchii způsobů nakládání s odpady stanovenou v článku 4 směrnice 2008/98/ES a zásadu kaskádového využívání odpadů uvedenou ve třetím pododstavci. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Členské státy přijmou opatření k zajištění toho, aby energie z biomasy byla vyráběna způsobem, který minimalizuje nežádoucí narušující účinky na trh se surovinami biomasy a škodlivé dopady na biologickou rozmanitost. Za tímto účelem zohlední hierarchii způsobů nakládání s odpady stanovenou v článku 4 směrnice 2008/98/ES a zásadu kaskádového využívání odpadů uvedenou ve třetím pododstavci.

| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:

  „3.   Členské státy přijmou opatření k zajištění toho, aby energie z biomasy byla vyráběna způsobem, který minimalizuje nežádoucí narušující účinky na trh se surovinami biomasy a škodlivé dopady na biologickou rozmanitost. Za tímto účelem zohlední hierarchii způsobů nakládání s odpady stanovenou v článku 4 směrnice 2008/98/ES a zásadu kaskádového využívání odpadů uvedenou ve třetím pododstavci. |
| --- | --- |

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Členské státy přijmou opatření k zajištění toho, aby energie z biomasy byla vyráběna způsobem, který minimalizuje nežádoucí narušující účinky na trh se surovinami biomasy a škodlivé dopady na biologickou rozmanitost. Za tímto účelem zohlední hierarchii způsobů nakládání s odpady stanovenou v článku 4 směrnice 2008/98/ES a zásadu kaskádového využívání odpadů uvedenou ve třetím pododstavci.

| | Jako součást opatření uvedených v prvním pododstavci: |
| --- | --- |

Jako součást opatření uvedených v prvním pododstavci:

| | Jako součást opatření uvedených v prvním pododstavci: |
| --- | --- |

Jako součást opatření uvedených v prvním pododstavci:

| | a) | Členské státy neposkytují podporu na: |
| --- | --- | --- |

a)

Členské státy neposkytují podporu na:

| | a) | Členské státy neposkytují podporu na: |
| --- | --- | --- |

a)

Členské státy neposkytují podporu na:

| | | i) | použití pilařského dřeva, dýhařského dřeva, pařezů a kořenů k výrobě energie; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

použití pilařského dřeva, dýhařského dřeva, pařezů a kořenů k výrobě energie;

| ii) | výrobu energie z obnovitelných zdrojů vyrobené spalováním odpadu, pokud nebyly dodrženy povinnosti tříděného sběru stanovené ve směrnici 2008/98/ES; |
| --- | --- |

ii)

výrobu energie z obnovitelných zdrojů vyrobené spalováním odpadu, pokud nebyly dodrženy povinnosti tříděného sběru stanovené ve směrnici 2008/98/ES;

| | | i) | použití pilařského dřeva, dýhařského dřeva, pařezů a kořenů k výrobě energie; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

použití pilařského dřeva, dýhařského dřeva, pařezů a kořenů k výrobě energie;

| ii) | výrobu energie z obnovitelných zdrojů vyrobené spalováním odpadu, pokud nebyly dodrženy povinnosti tříděného sběru stanovené ve směrnici 2008/98/ES; |
| --- | --- |

ii)

výrobu energie z obnovitelných zdrojů vyrobené spalováním odpadu, pokud nebyly dodrženy povinnosti tříděného sběru stanovené ve směrnici 2008/98/ES;

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | Nejpozději jeden rok po [vstupu této pozměňující směrnice v platnost] přijme Komise akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35 o způsobu uplatňování zásady kaskádového využívání biomasy, zejména o tom, jak minimalizovat využívání jakostní kulatiny pro výrobu energie, se zaměřením na režimy podpory a s náležitým ohledem na vnitrostátní specifika. |
| --- | --- |

Nejpozději jeden rok po [vstupu této pozměňující směrnice v platnost] přijme Komise akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35 o způsobu uplatňování zásady kaskádového využívání biomasy, zejména o tom, jak minimalizovat využívání jakostní kulatiny pro výrobu energie, se zaměřením na režimy podpory a s náležitým ohledem na vnitrostátní specifika.

Nejpozději jeden rok po [vstupu této pozměňující směrnice v platnost] přijme Komise akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35 o způsobu uplatňování zásady kaskádového využívání biomasy, zejména o tom, jak minimalizovat využívání jakostní kulatiny pro výrobu energie, se zaměřením na režimy podpory a s náležitým ohledem na vnitrostátní specifika.

| | Energie vyrobená z odpadu z domácností a průmyslu v zařízeních na přeměnu odpadu na energii (WtE) se považuje za odpadní energii za předpokladu, že tento odpad prošel sběrem, tříděním a materiálovým využitím v souladu s hierarchií odpadů; |
| --- | --- |

Energie vyrobená z odpadu z domácností a průmyslu v zařízeních na přeměnu odpadu na energii (WtE) se považuje za odpadní energii za předpokladu, že tento odpad prošel sběrem, tříděním a materiálovým využitím v souladu s hierarchií odpadů;

Energie vyrobená z odpadu z domácností a průmyslu v zařízeních na přeměnu odpadu na energii (WtE) se považuje za odpadní energii za předpokladu, že tento odpad prošel sběrem, tříděním a materiálovým využitím v souladu s hierarchií odpadů;

Odůvodnění

Odůvodnění

Nový odstavec k energii vyrobené z odpadu z domácností a průmyslu.

Pozměňovací návrh 24

Pozměňovací návrh 24

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 2 písm. c)

Směrnice (EU) 2018/2001

Čl. 3 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| „4a.   Členské státy stanoví rámec, který může zahrnovat režimy podpory a usnadňovat přijímání smluv o nákupu energie z obnovitelných zdrojů a který umožňuje zavádění elektřiny z obnovitelných zdrojů na úrovni, která je v souladu s vnitrostátním příspěvkem členského státu uvedeným v odstavci 2, a tempem, které je v souladu s orientačními trajektoriemi uvedenými v čl. 4 písm. a) bodě. 2 nařízení (EU) 2018/1999. Tento rámec by měl zejména řešit přetrvávající překážky vysoké úrovně dodávek elektřiny z obnovitelných zdrojů, včetně překážek souvisejících s povolovacími postupy. Při navrhování tohoto rámce členské státy zohlední dodatečnou energii z obnovitelných zdrojů potřebnou pro uspokojení poptávky v odvětví dopravy, průmyslu, stavebnictví, vytápění a chlazení a pro výrobu obnovitelných paliv nebiologického původu.“ | „4a.   Členské státy stanoví rámec, který bude zahrnovat režimy podpory a usnadňovat přijímání smluv o nákupu energie z obnovitelných zdrojů a který umožňuje zavádění elektřiny z obnovitelných zdrojů na úrovni, která je v souladu s vnitrostátním příspěvkem členského státu uvedeným v odstavci 2, a tempem, které je v souladu s orientačními trajektoriemi uvedenými v čl. 4 písm. a) bodě. 2 nařízení (EU) 2018/1999. Tento rámec by měl zejména řešit přetrvávající překážky vysoké úrovně dodávek elektřiny z obnovitelných zdrojů, včetně překážek souvisejících s povolovacími postupy. Při navrhování tohoto rámce členské státy zohlední dodatečnou energii z obnovitelných zdrojů potřebnou pro uspokojení poptávky v odvětví dopravy, průmyslu, stavebnictví, vytápění a chlazení a pro výrobu obnovitelných paliv nebiologického původu
  a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku
  .
  Tento rámec bude stanoven nejpozději do dvou let od přijetí směrnice, kterou se mění směrnice (EU) 2018/2001 (2021/0218 (COD)).
  “ |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

„4a.   Členské státy stanoví rámec, který může zahrnovat režimy podpory a usnadňovat přijímání smluv o nákupu energie z obnovitelných zdrojů a který umožňuje zavádění elektřiny z obnovitelných zdrojů na úrovni, která je v souladu s vnitrostátním příspěvkem členského státu uvedeným v odstavci 2, a tempem, které je v souladu s orientačními trajektoriemi uvedenými v čl. 4 písm. a) bodě. 2 nařízení (EU) 2018/1999. Tento rámec by měl zejména řešit přetrvávající překážky vysoké úrovně dodávek elektřiny z obnovitelných zdrojů, včetně překážek souvisejících s povolovacími postupy. Při navrhování tohoto rámce členské státy zohlední dodatečnou energii z obnovitelných zdrojů potřebnou pro uspokojení poptávky v odvětví dopravy, průmyslu, stavebnictví, vytápění a chlazení a pro výrobu obnovitelných paliv nebiologického původu.“

„4a.   Členské státy stanoví rámec, který bude zahrnovat režimy podpory a usnadňovat přijímání smluv o nákupu energie z obnovitelných zdrojů a který umožňuje zavádění elektřiny z obnovitelných zdrojů na úrovni, která je v souladu s vnitrostátním příspěvkem členského státu uvedeným v odstavci 2, a tempem, které je v souladu s orientačními trajektoriemi uvedenými v čl. 4 písm. a) bodě. 2 nařízení (EU) 2018/1999. Tento rámec by měl zejména řešit přetrvávající překážky vysoké úrovně dodávek elektřiny z obnovitelných zdrojů, včetně překážek souvisejících s povolovacími postupy. Při navrhování tohoto rámce členské státy zohlední dodatečnou energii z obnovitelných zdrojů potřebnou pro uspokojení poptávky v odvětví dopravy, průmyslu, stavebnictví, vytápění a chlazení a pro výrobu obnovitelných paliv nebiologického původu
  a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku
  .
  Tento rámec bude stanoven nejpozději do dvou let od přijetí směrnice, kterou se mění směrnice (EU) 2018/2001 (2021/0218 (COD)).
  “

Odůvodnění

Odůvodnění

Podobně, jako je tomu u obnovitelných paliv nebiologického původu, i v případě recyklovaných paliv s obsahem uhlíku bude muset být část energie z obnovitelných zdrojů vyráběna udržitelným způsobem. Důležitou úlohu při dosahování cílů v oblasti klimatu hraje posílení modelů oběhového hospodářství, které umožňují snížit množství odpadu a recyklovat jej a zároveň vedou k vysokým úsporám emisí skleníkových plynů.

Pozměňovací návrh 25

Pozměňovací návrh 25

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 4 písm. a) a b)

Směrnice (EU) 2018/2001

Čl. 9 odst. 1a

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 9 se mění takto: | Článek 9 se mění takto: |
| a) | vkládá se nový odstavec 1a, který zní:

  „1a.   Do 31. prosince 2025 se každý členský stát dohodne na zřízení
  alespoň
  jednoho společného projektu pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů s jedním nebo více členskými státy. Tato dohoda se oznámí Komisi, včetně data předpokládaného zprovoznění projektu. Projekty financované z vnitrostátních příspěvků v rámci mechanismu Unie pro financování energie z obnovitelných zdrojů zřízeného prováděcím nařízením Komise (EU) 2020/1294 se považují za projekty, které povinnost pro zúčastněné členské státy splňují.“; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 9 se mění takto:

Článek 9

Článek 9 se mění takto:

Článek 9

a)

vkládá se nový odstavec 1a, který zní:

„1a.   Do 31. prosince 2025 se každý členský stát dohodne na zřízení
  alespoň
  jednoho společného projektu pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů s jedním nebo více členskými státy. Tato dohoda se oznámí Komisi, včetně data předpokládaného zprovoznění projektu. Projekty financované z vnitrostátních příspěvků v rámci mechanismu Unie pro financování energie z obnovitelných zdrojů zřízeného prováděcím nařízením Komise (EU) 2020/1294 se považují za projekty, které povinnost pro zúčastněné členské státy splňují.“;

| a) | vkládá se nový odstavec 1a, který zní:

  „1a   . Do 31. prosince 2025 se každý členský stát
  nebo region
  dohodne na zřízení
  více než
  jednoho společného projektu pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů s jedním nebo více členskými státy
  nebo regiony
  .
  Tyto společné projekty se liší od projektů společného zájmu, které již byly přijaty v rámci TEN-E. Do této spolupráce mohou být zapojeny i místní a regionální orgány a soukromé subjekty.
  Tato dohoda se oznámí Komisi, včetně data předpokládaného zprovoznění projektu. Projekty financované z vnitrostátních příspěvků v rámci mechanismu Unie pro financování energie z obnovitelných zdrojů zřízeného prováděcím nařízením Komise (EU) 2020/1294 se považují za projekty, které povinnost pro zúčastněné členské státy splňují.“; |
| --- | --- |

a)

vkládá se nový odstavec 1a, který zní:

„1a   . Do 31. prosince 2025 se každý členský stát
  nebo region
  dohodne na zřízení
  více než
  jednoho společného projektu pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů s jedním nebo více členskými státy
  nebo regiony
  .
  Tyto společné projekty se liší od projektů společného zájmu, které již byly přijaty v rámci TEN-E. Do této spolupráce mohou být zapojeny i místní a regionální orgány a soukromé subjekty.
  Tato dohoda se oznámí Komisi, včetně data předpokládaného zprovoznění projektu. Projekty financované z vnitrostátních příspěvků v rámci mechanismu Unie pro financování energie z obnovitelných zdrojů zřízeného prováděcím nařízením Komise (EU) 2020/1294 se považují za projekty, které povinnost pro zúčastněné členské státy splňují.“;

| b) | vkládá
  se
  nový odstavec, který
  zní:

  „
  7a
  .   Členské státy sousedící s mořskou oblastí spolupracují na společném vymezení množství energie z obnovitelných zdrojů na moři, které plánují vyrobit do roku 2050 v dané mořské oblasti, a to s dílčími kroky v letech 2030 a 2040. Státy zohlední specifika a rozvoj v každém regionu, potenciál mořské oblasti pro obnovitelnou energii na moři a význam zajištění souvisejícího plánování integrované sítě. Členské státy tento objem oznámí v aktualizovaných integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu předložených podle článku 14 nařízení (EU) 2018/1999.“. |
| --- | --- |

b)

vkládá
  se
  nový odstavec, který
  zní:

vkládá

nový odstavec, který

„
  7a
  .   Členské státy sousedící s mořskou oblastí spolupracují na společném vymezení množství energie z obnovitelných zdrojů na moři, které plánují vyrobit do roku 2050 v dané mořské oblasti, a to s dílčími kroky v letech 2030 a 2040. Státy zohlední specifika a rozvoj v každém regionu, potenciál mořské oblasti pro obnovitelnou energii na moři a význam zajištění souvisejícího plánování integrované sítě. Členské státy tento objem oznámí v aktualizovaných integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu předložených podle článku 14 nařízení (EU) 2018/1999.“.

| b) | vkládají
  se
  nové odstavce, které
  zní:



  „7.
     
  „Místní a regionální orgány zapojené do přeshraničních projektů, včetně společných struktur, jako jsou euroregiony a ESÚS, jsou způsobilé pro finanční podporu a technickou pomoc.“;




  „
  8
  .   Členské státy sousedící s mořskou oblastí spolupracují
  po konzultaci s regionálními a místními orgány a dalšími zúčastněnými subjekty
  na společném vymezení množství energie z obnovitelných zdrojů na moři, které plánují vyrobit do roku 2050 v dané mořské oblasti, a to s dílčími kroky v letech 2030 a 2040. Státy zohlední
  pravomoci,
  specifika a rozvoj v každém regionu, potenciál mořské oblasti pro obnovitelnou energii na moři a význam zajištění souvisejícího plánování integrované sítě. Členské státy tento objem oznámí v aktualizovaných integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu předložených podle článku 14 nařízení (EU) 2018/1999.“.




  „9.
     
  Sousední členské státy a příhraniční regiony mohou rovněž spolupracovat na společných projektech zaměřených na výrobu energie z obnovitelných zdrojů a řešení v oblasti skladování.“. |
| --- | --- |

b)

vkládají
  se
  nové odstavce, které
  zní:

vkládají

nové odstavce, které

„7.
     
  „Místní a regionální orgány zapojené do přeshraničních projektů, včetně společných struktur, jako jsou euroregiony a ESÚS, jsou způsobilé pro finanční podporu a technickou pomoc.“;

„
  8
  .   Členské státy sousedící s mořskou oblastí spolupracují
  po konzultaci s regionálními a místními orgány a dalšími zúčastněnými subjekty
  na společném vymezení množství energie z obnovitelných zdrojů na moři, které plánují vyrobit do roku 2050 v dané mořské oblasti, a to s dílčími kroky v letech 2030 a 2040. Státy zohlední
  pravomoci,
  specifika a rozvoj v každém regionu, potenciál mořské oblasti pro obnovitelnou energii na moři a význam zajištění souvisejícího plánování integrované sítě. Členské státy tento objem oznámí v aktualizovaných integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu předložených podle článku 14 nařízení (EU) 2018/1999.“.

„9.
     
  Sousední členské státy a příhraniční regiony mohou rovněž spolupracovat na společných projektech zaměřených na výrobu energie z obnovitelných zdrojů a řešení v oblasti skladování.“.

Odůvodnění

Odůvodnění

Místní a regionální úroveň sehrává v integrovaném a decentralizovaném energetickém systému velmi důležitou úlohu. Pro úspěch zmíněných projektů má proto spolupráce s touto úrovní klíčový význam. Komise by měla podporovat přeshraniční spolupráci místních a regionálních orgánů.

Pozměňovací návrh 26

Pozměňovací návrh 26

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 6 – Čl. 15a odst. 2 druhý pododstavec

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Za účelem dosažení orientačního podílu energie z obnovitelných zdrojů stanoveného v odstavci 1 členské státy ve svých stavebních předpisech a v příslušných případech ve svých režimech podpory nebo jinými prostředky s rovnocenným účinkem vyžadují používání minimálních úrovní energie z obnovitelných zdrojů v budovách v souladu s ustanoveními směrnice 2010/31/EU. Členské státy umožní, aby tyto minimální úrovně byly splněny mimo jiné prostřednictvím účinného dálkového vytápění a chlazení. | Za účelem dosažení orientačního podílu energie z obnovitelných zdrojů stanoveného v odstavci 1 členské státy ve svých stavebních předpisech a v příslušných případech ve svých režimech podpory nebo jinými prostředky s rovnocenným účinkem vyžadují používání minimálních úrovní energie z obnovitelných zdrojů v 
  nových
  budovách
  a v budovách, které mají být renovovány,
  v souladu s ustanoveními směrnice 2010/31/EU. Členské státy umožní, aby tyto minimální úrovně byly splněny mimo jiné prostřednictvím účinného dálkového vytápění a chlazení. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Za účelem dosažení orientačního podílu energie z obnovitelných zdrojů stanoveného v odstavci 1 členské státy ve svých stavebních předpisech a v příslušných případech ve svých režimech podpory nebo jinými prostředky s rovnocenným účinkem vyžadují používání minimálních úrovní energie z obnovitelných zdrojů v budovách v souladu s ustanoveními směrnice 2010/31/EU. Členské státy umožní, aby tyto minimální úrovně byly splněny mimo jiné prostřednictvím účinného dálkového vytápění a chlazení.

Za účelem dosažení orientačního podílu energie z obnovitelných zdrojů stanoveného v odstavci 1 členské státy ve svých stavebních předpisech a v příslušných případech ve svých režimech podpory nebo jinými prostředky s rovnocenným účinkem vyžadují používání minimálních úrovní energie z obnovitelných zdrojů v 
  nových
  budovách
  a v budovách, které mají být renovovány,
  v souladu s ustanoveními směrnice 2010/31/EU. Členské státy umožní, aby tyto minimální úrovně byly splněny mimo jiné prostřednictvím účinného dálkového vytápění a chlazení.

nových

a v budovách, které mají být renovovány,

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 27

Pozměňovací návrh 27

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 7

Směrnice (EU) 2018/2001

Čl. 18 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| „[...] Aby bylo dosaženo dostatečného počtu osob provádějících instalaci a projektantů, členské státy
  zajistí, aby byly k dispozici dostatečné
  školicí programy vedoucí ke kvalifikaci nebo k osvědčování vztahujícím se na technologie vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů a jejich nejnovější inovativní řešení. Členské státy zavedou opatření na podporu účasti na těchto programech, a to zejména malých a středních podniků a osob samostatně výdělečně činných. Členské státy mohou uzavřít dobrovolné dohody s příslušnými poskytovateli a prodejci technologií o vyškolení dostatečného počtu osob provádějících instalaci, které mohou být založeny na odhadech prodeje, v nejnovějších inovativních řešeních a technologiích dostupných na trhu. [...]“ | „[...] Aby bylo dosaženo dostatečného počtu osob provádějících instalaci a projektantů,
  budou
  členské státy
  nebo jejich příslušné orgány na regionální a místní úrovni podporovat
  školicí programy vedoucí ke kvalifikaci nebo k osvědčování vztahujícím se na technologie vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů
  , technologie skladování
  a jejich nejnovější inovativní řešení
  na základě nejmodernější infrastruktury
  . Členské státy zavedou opatření na podporu účasti na těchto programech, a to zejména malých a středních podniků a osob samostatně výdělečně činných. Členské státy mohou uzavřít dobrovolné dohody s příslušnými poskytovateli a prodejci technologií o vyškolení dostatečného počtu osob provádějících instalaci, které mohou být založeny na odhadech prodeje, v nejnovějších inovativních řešeních a technologiích dostupných na trhu. [...]“ |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

„[...] Aby bylo dosaženo dostatečného počtu osob provádějících instalaci a projektantů, členské státy
  zajistí, aby byly k dispozici dostatečné
  školicí programy vedoucí ke kvalifikaci nebo k osvědčování vztahujícím se na technologie vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů a jejich nejnovější inovativní řešení. Členské státy zavedou opatření na podporu účasti na těchto programech, a to zejména malých a středních podniků a osob samostatně výdělečně činných. Členské státy mohou uzavřít dobrovolné dohody s příslušnými poskytovateli a prodejci technologií o vyškolení dostatečného počtu osob provádějících instalaci, které mohou být založeny na odhadech prodeje, v nejnovějších inovativních řešeních a technologiích dostupných na trhu. [...]“

„[...] Aby bylo dosaženo dostatečného počtu osob provádějících instalaci a projektantů,
  budou
  členské státy
  nebo jejich příslušné orgány na regionální a místní úrovni podporovat
  školicí programy vedoucí ke kvalifikaci nebo k osvědčování vztahujícím se na technologie vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů
  , technologie skladování
  a jejich nejnovější inovativní řešení
  na základě nejmodernější infrastruktury
  . Členské státy zavedou opatření na podporu účasti na těchto programech, a to zejména malých a středních podniků a osob samostatně výdělečně činných. Členské státy mohou uzavřít dobrovolné dohody s příslušnými poskytovateli a prodejci technologií o vyškolení dostatečného počtu osob provádějících instalaci, které mohou být založeny na odhadech prodeje, v nejnovějších inovativních řešeních a technologiích dostupných na trhu. [...]“

Odůvodnění

Odůvodnění

Poskytované školení by se mělo týkat nejmodernějších technologií, aby se zabránilo tomu, že se odborná příprava zaměří na méně energeticky účinné systémy. EU má v oblasti vzdělávací politiky jen omezené pravomoci a školicí programy jsou řízeny také na místní a regionální úrovni.

Pozměňovací návrh 28

Pozměňovací návrh 28

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 9

Směrnice (EU)2018/2001

Čl. 20 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy tam, kde je to relevantní a kde to vyplyne z jejich posouzení nezbytnosti výstavby nové infrastruktury pro dálkové vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů za účelem dosažení cíle Unie podle čl. 3 odst. 1 této směrnice, které je obsaženo v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu v souladu s přílohou I nařízení (EU) 2018/1999, učiní nezbytné kroky k rozvoji účinné infrastruktury pro dálkové vytápění a chlazení s cílem podporovat vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů energie, včetně energie slunečního záření, energie okolního prostředí, geotermální energie, biomasy, bioplynu, biokapalin a energie z odpadního tepla a chladu, v kombinaci s akumulací tepelné energie. | Členské státy tam, kde je to relevantní a kde to vyplyne z jejich posouzení nezbytnosti výstavby nové infrastruktury pro dálkové vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů za účelem dosažení cíle Unie podle čl. 3 odst. 1 této směrnice, které je obsaženo v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu v souladu s přílohou I nařízení (EU) 2018/1999, učiní nezbytné kroky k rozvoji účinné infrastruktury pro dálkové vytápění a chlazení s cílem podporovat vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů energie, včetně energie slunečního záření, energie okolního prostředí, geotermální energie, biomasy, bioplynu, biokapalin
  , recyklovaných paliv s obsahem uhlíku
  a energie z odpadního tepla a chladu, v kombinaci s 
  tepelnými čerpadly a
   akumulací tepelné energie. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy tam, kde je to relevantní a kde to vyplyne z jejich posouzení nezbytnosti výstavby nové infrastruktury pro dálkové vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů za účelem dosažení cíle Unie podle čl. 3 odst. 1 této směrnice, které je obsaženo v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu v souladu s přílohou I nařízení (EU) 2018/1999, učiní nezbytné kroky k rozvoji účinné infrastruktury pro dálkové vytápění a chlazení s cílem podporovat vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů energie, včetně energie slunečního záření, energie okolního prostředí, geotermální energie, biomasy, bioplynu, biokapalin a energie z odpadního tepla a chladu, v kombinaci s akumulací tepelné energie.

Členské státy tam, kde je to relevantní a kde to vyplyne z jejich posouzení nezbytnosti výstavby nové infrastruktury pro dálkové vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů za účelem dosažení cíle Unie podle čl. 3 odst. 1 této směrnice, které je obsaženo v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu v souladu s přílohou I nařízení (EU) 2018/1999, učiní nezbytné kroky k rozvoji účinné infrastruktury pro dálkové vytápění a chlazení s cílem podporovat vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů energie, včetně energie slunečního záření, energie okolního prostředí, geotermální energie, biomasy, bioplynu, biokapalin
  , recyklovaných paliv s obsahem uhlíku
  a energie z odpadního tepla a chladu, v kombinaci s 
  tepelnými čerpadly a
   akumulací tepelné energie.

, recyklovaných paliv s obsahem uhlíku

tepelnými čerpadly a

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 29

Pozměňovací návrh 29

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 10

Směrnice (EU) 2018/2001

Článek 20a

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| „1.   Členské státy vyžadují, aby provozovatelé přenosových soustav a provozovatelé distribučních soustav na svém území poskytovali co nejpřesněji a 
  co nejblíže reálnému času, avšak v časových intervalech nepřesahujících jednu hodinu,
  informace o podílu elektřiny z obnovitelných zdrojů a o obsahu emisí skleníkových plynů v dodané elektřině v každé nabídkové zóně
  , a to s předběžnými odhady, jsou-li k dispozici
  . Tyto informace musí být zpřístupněny digitálně tak, aby je mohli používat účastníci trhu s elektřinou, agregátoři, spotřebitelé a koneční uživatelé a aby je bylo možné číst pomocí elektronických komunikačních zařízení, jako jsou inteligentní měřicí systémy, dobíjecí stanice pro elektrická vozidla, systémy vytápění a chlazení a systémy hospodaření s energií v budovách. | „1.   Členské státy vyžadují, aby provozovatelé přenosových soustav a provozovatelé distribučních soustav na svém území poskytovali co nejpřesněji a 
  v takovém časovém sledu, který členské státy považují za vhodný z hlediska podpory využívání energie z obnovitelných zdrojů,
  informace o podílu elektřiny z obnovitelných zdrojů a o obsahu emisí skleníkových plynů v dodané elektřině v každé nabídkové zóně. Tyto informace musí být zpřístupněny digitálně tak, aby je mohli používat účastníci trhu s elektřinou, agregátoři, spotřebitelé a koneční uživatelé a aby je bylo možné číst pomocí elektronických komunikačních zařízení, jako jsou inteligentní měřicí systémy, dobíjecí stanice pro elektrická vozidla, systémy vytápění a chlazení a systémy hospodaření s energií v budovách. |
| 2.   Kromě požadavků uvedených v [návrhu nařízení o bateriích a odpadních bateriích, o zrušení směrnice 2006/66/ES a o změně nařízení (EU) 2019/1020] členské státy zajistí, aby výrobci domácích a průmyslových baterií umožnili v reálném čase přístup k informacím o základním systému řízení baterií, včetně kapacity baterie, technického stavu, stavu nabití a nastavení výkonu, vlastníkům a uživatelům baterií, jakož i třetím stranám jednajícím jejich jménem, jako jsou společnosti spravující energii v budovách a účastníci trhu s elektřinou, a to za nediskriminačních podmínek a bez jakýchkoli nákladů. | 2.   Kromě požadavků uvedených v [návrhu nařízení o bateriích a odpadních bateriích, o zrušení směrnice 2006/66/ES a o změně nařízení (EU) 2019/1020] členské státy zajistí, aby výrobci domácích
  , komunitních
  a průmyslových baterií umožnili v reálném čase přístup k informacím o základním systému řízení baterií, včetně kapacity baterie, technického stavu, stavu nabití a nastavení výkonu, vlastníkům a uživatelům baterií, jakož i třetím stranám jednajícím jejich jménem, jako jsou společnosti spravující energii v budovách a účastníci trhu s elektřinou, a to za nediskriminačních podmínek a bez jakýchkoli nákladů. |
| Kromě dalších požadavků uvedených v předpisech o schvalování typu a dozoru nad trhem členské státy zajistí, aby výrobci vozidel vlastníkům a uživatelům elektrických vozidel, jakož i třetím stranám jednajícím jménem vlastníků a uživatelů, jako jsou účastníci trhu s elektřinou a poskytovatelé služeb elektromobility, poskytovali v reálném čase, nediskriminačním způsobem a bezplatně palubní údaje týkající se technického stavu baterie, stavu nabití baterie, nastavení výkonu baterie a její kapacity, jakož i polohy elektrických vozidel. | Kromě dalších požadavků uvedených v předpisech o schvalování typu a dozoru nad trhem členské státy zajistí, aby výrobci vozidel
  a lodí
  vlastníkům a uživatelům elektrických vozidel
  a lodí
  , jakož i třetím stranám jednajícím jménem vlastníků a uživatelů, jako jsou účastníci trhu s elektřinou a poskytovatelé služeb elektromobility, poskytovali v reálném čase, nediskriminačním způsobem a bezplatně palubní údaje týkající se technického stavu baterie, stavu nabití baterie, nastavení výkonu baterie a její kapacity, jakož i polohy elektrických vozidel
  a lodí
  . |
| 3.   Kromě požadavků uvedených v [návrhu nařízení o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva a o zrušení směrnice 2014/94/EU] členské státy zajistí, aby neveřejně přístupné běžné dobíjecí stanice nainstalované na jejich území od [lhůta pro provedení této pozměňující směrnice do vnitrostátního práva] uměly podporovat funkce inteligentního nabíjení a případně na základě posouzení regulačním orgánem i funkce obousměrného nabíjení. | 3.   Kromě požadavků uvedených v [návrhu nařízení o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva a o zrušení směrnice 2014/94/EU] členské státy zajistí, aby neveřejně přístupné běžné dobíjecí stanice nainstalované na jejich území od [lhůta pro provedení této pozměňující směrnice do vnitrostátního práva] uměly podporovat funkce inteligentního nabíjení a případně na základě posouzení regulačním orgánem i funkce obousměrného nabíjení. |
| 4.   Členské státy zajistí, aby vnitrostátní regulační rámec nediskriminoval účast na trzích s elektřinou, včetně řízení přetížení a poskytování služeb flexibility a vyrovnávání, malých nebo mobilních systémů, jako jsou domácí baterie a elektrická vozidla, a to jak přímo, tak prostřednictvím agregace.“. | 4.   Členské státy zajistí, aby vnitrostátní regulační rámec nediskriminoval účast na trzích s elektřinou, včetně řízení přetížení a poskytování služeb flexibility a vyrovnávání, malých nebo mobilních systémů, jako jsou domácí baterie
  , komunitní baterie
  a elektrická vozidla
  , včetně nákladních automobilů a lodí
  , a to jak přímo, tak prostřednictvím agregace.“. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

„1.   Členské státy vyžadují, aby provozovatelé přenosových soustav a provozovatelé distribučních soustav na svém území poskytovali co nejpřesněji a 
  co nejblíže reálnému času, avšak v časových intervalech nepřesahujících jednu hodinu,
  informace o podílu elektřiny z obnovitelných zdrojů a o obsahu emisí skleníkových plynů v dodané elektřině v každé nabídkové zóně
  , a to s předběžnými odhady, jsou-li k dispozici
  . Tyto informace musí být zpřístupněny digitálně tak, aby je mohli používat účastníci trhu s elektřinou, agregátoři, spotřebitelé a koneční uživatelé a aby je bylo možné číst pomocí elektronických komunikačních zařízení, jako jsou inteligentní měřicí systémy, dobíjecí stanice pro elektrická vozidla, systémy vytápění a chlazení a systémy hospodaření s energií v budovách.

„1.   Členské státy vyžadují, aby provozovatelé přenosových soustav a provozovatelé distribučních soustav na svém území poskytovali co nejpřesněji a 
  v takovém časovém sledu, který členské státy považují za vhodný z hlediska podpory využívání energie z obnovitelných zdrojů,
  informace o podílu elektřiny z obnovitelných zdrojů a o obsahu emisí skleníkových plynů v dodané elektřině v každé nabídkové zóně. Tyto informace musí být zpřístupněny digitálně tak, aby je mohli používat účastníci trhu s elektřinou, agregátoři, spotřebitelé a koneční uživatelé a aby je bylo možné číst pomocí elektronických komunikačních zařízení, jako jsou inteligentní měřicí systémy, dobíjecí stanice pro elektrická vozidla, systémy vytápění a chlazení a systémy hospodaření s energií v budovách.

2.   Kromě požadavků uvedených v [návrhu nařízení o bateriích a odpadních bateriích, o zrušení směrnice 2006/66/ES a o změně nařízení (EU) 2019/1020] členské státy zajistí, aby výrobci domácích a průmyslových baterií umožnili v reálném čase přístup k informacím o základním systému řízení baterií, včetně kapacity baterie, technického stavu, stavu nabití a nastavení výkonu, vlastníkům a uživatelům baterií, jakož i třetím stranám jednajícím jejich jménem, jako jsou společnosti spravující energii v budovách a účastníci trhu s elektřinou, a to za nediskriminačních podmínek a bez jakýchkoli nákladů.

2.   Kromě požadavků uvedených v [návrhu nařízení o bateriích a odpadních bateriích, o zrušení směrnice 2006/66/ES a o změně nařízení (EU) 2019/1020] členské státy zajistí, aby výrobci domácích
  , komunitních
  a průmyslových baterií umožnili v reálném čase přístup k informacím o základním systému řízení baterií, včetně kapacity baterie, technického stavu, stavu nabití a nastavení výkonu, vlastníkům a uživatelům baterií, jakož i třetím stranám jednajícím jejich jménem, jako jsou společnosti spravující energii v budovách a účastníci trhu s elektřinou, a to za nediskriminačních podmínek a bez jakýchkoli nákladů.

Kromě dalších požadavků uvedených v předpisech o schvalování typu a dozoru nad trhem členské státy zajistí, aby výrobci vozidel vlastníkům a uživatelům elektrických vozidel, jakož i třetím stranám jednajícím jménem vlastníků a uživatelů, jako jsou účastníci trhu s elektřinou a poskytovatelé služeb elektromobility, poskytovali v reálném čase, nediskriminačním způsobem a bezplatně palubní údaje týkající se technického stavu baterie, stavu nabití baterie, nastavení výkonu baterie a její kapacity, jakož i polohy elektrických vozidel.

Kromě dalších požadavků uvedených v předpisech o schvalování typu a dozoru nad trhem členské státy zajistí, aby výrobci vozidel
  a lodí
  vlastníkům a uživatelům elektrických vozidel
  a lodí
  , jakož i třetím stranám jednajícím jménem vlastníků a uživatelů, jako jsou účastníci trhu s elektřinou a poskytovatelé služeb elektromobility, poskytovali v reálném čase, nediskriminačním způsobem a bezplatně palubní údaje týkající se technického stavu baterie, stavu nabití baterie, nastavení výkonu baterie a její kapacity, jakož i polohy elektrických vozidel
  a lodí
  .

a lodí

a lodí

a lodí

3.   Kromě požadavků uvedených v [návrhu nařízení o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva a o zrušení směrnice 2014/94/EU] členské státy zajistí, aby neveřejně přístupné běžné dobíjecí stanice nainstalované na jejich území od [lhůta pro provedení této pozměňující směrnice do vnitrostátního práva] uměly podporovat funkce inteligentního nabíjení a případně na základě posouzení regulačním orgánem i funkce obousměrného nabíjení.

3.   Kromě požadavků uvedených v [návrhu nařízení o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva a o zrušení směrnice 2014/94/EU] členské státy zajistí, aby neveřejně přístupné běžné dobíjecí stanice nainstalované na jejich území od [lhůta pro provedení této pozměňující směrnice do vnitrostátního práva] uměly podporovat funkce inteligentního nabíjení a případně na základě posouzení regulačním orgánem i funkce obousměrného nabíjení.

4.   Členské státy zajistí, aby vnitrostátní regulační rámec nediskriminoval účast na trzích s elektřinou, včetně řízení přetížení a poskytování služeb flexibility a vyrovnávání, malých nebo mobilních systémů, jako jsou domácí baterie a elektrická vozidla, a to jak přímo, tak prostřednictvím agregace.“.

4.   Členské státy zajistí, aby vnitrostátní regulační rámec nediskriminoval účast na trzích s elektřinou, včetně řízení přetížení a poskytování služeb flexibility a vyrovnávání, malých nebo mobilních systémů, jako jsou domácí baterie
  , komunitní baterie
  a elektrická vozidla
  , včetně nákladních automobilů a lodí
  , a to jak přímo, tak prostřednictvím agregace.“.

Odůvodnění

Odůvodnění

Baterie instalované v rámci komunitního systému se osvědčily jako bezpečnější z hlediska provozu a ve srovnání s domácími bateriemi vyžadují méně investic. Lodě nabízejí větší flexibilitu a nemělo by se na ně v souvislosti s tímto trhem zapomínat.

Pozměňovací návrh 30

Pozměňovací návrh 30

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 10

Směrnice (EU) 2018/2001

Článek 20a

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Odstavec 6 se mění takto:





  „Členské státy mohou stanovit, že společenství pro obnovitelné zdroje jsou přístupná přeshraniční účasti. To může zahrnovat přímé fyzické přeshraniční připojení pro účely výměn elektřiny uvnitř Společenství.“ |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odstavec 6 se mění takto:

Odstavec 6 se mění takto:

„Členské státy mohou stanovit, že společenství pro obnovitelné zdroje jsou přístupná přeshraniční účasti. To může zahrnovat přímé fyzické přeshraniční připojení pro účely výměn elektřiny uvnitř Společenství.“

Pozměňovací návrh 31

Pozměňovací návrh 31

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 11

Směrnice (EU) 2018/2001

Článek 22a

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Členské státy usilují o zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie v objemu energetických zdrojů využívaných pro konečné energetické a neenergetické účely v průmyslovém sektoru o orientační průměrný minimální roční nárůst o 1,1 procentního bodu do roku 2030. | 1.   Členské státy usilují
  v koordinaci s regiony a městy
  o zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie v objemu energetických zdrojů využívaných pro konečné energetické a neenergetické účely v průmyslovém sektoru o orientační průměrný minimální roční nárůst o 1,1 procentního bodu do roku 2030. |
| Členské státy zahrnou plánovaná a přijatá opatření k dosažení tohoto orientačního zvýšení do svých integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a zpráv o pokroku předkládaných podle článků 3, 14 a 17 nařízení (EU) 2018/1999. | Členské státy zahrnou
  v koordinaci s regiony a městy
  plánovaná a přijatá opatření k dosažení tohoto orientačního zvýšení do svých integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a zpráv o pokroku předkládaných podle článků 3, 14 a 17 nařízení (EU) 2018/1999. |
| Členské státy
  zajistí
  , aby podíl obnovitelných paliv nebiologického původu používaných pro konečné energetické a neenergetické účely do roku 2030 činil 50 % vodíku používaného pro konečné energetické a neenergetické účely v průmyslu. Pro výpočet dotyčného procentního podílu se použijí tato pravidla: | Členské státy
  se v koordinaci s regiony a městy budou snažit zajistit
  , aby podíl obnovitelných paliv nebiologického původu používaných pro konečné energetické a neenergetické účely do roku 2030 činil 50 % vodíku používaného pro konečné energetické a neenergetické účely v průmyslu. Pro výpočet dotyčného procentního podílu se použijí tato pravidla: |
| a) | pro výpočet jmenovatele se zohlední energetický obsah vodíku pro konečné energetické a neenergetické účely, s výjimkou vodíku použitého jako meziprodukty pro výrobu konvenčních paliv pro dopravu; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Členské státy usilují o zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie v objemu energetických zdrojů využívaných pro konečné energetické a neenergetické účely v průmyslovém sektoru o orientační průměrný minimální roční nárůst o 1,1 procentního bodu do roku 2030.

1.   Členské státy usilují
  v koordinaci s regiony a městy
  o zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie v objemu energetických zdrojů využívaných pro konečné energetické a neenergetické účely v průmyslovém sektoru o orientační průměrný minimální roční nárůst o 1,1 procentního bodu do roku 2030.

Členské státy zahrnou plánovaná a přijatá opatření k dosažení tohoto orientačního zvýšení do svých integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a zpráv o pokroku předkládaných podle článků 3, 14 a 17 nařízení (EU) 2018/1999.

Členské státy zahrnou
  v koordinaci s regiony a městy
  plánovaná a přijatá opatření k dosažení tohoto orientačního zvýšení do svých integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a zpráv o pokroku předkládaných podle článků 3, 14 a 17 nařízení (EU) 2018/1999.

v koordinaci s regiony a městy

Členské státy
  zajistí
  , aby podíl obnovitelných paliv nebiologického původu používaných pro konečné energetické a neenergetické účely do roku 2030 činil 50 % vodíku používaného pro konečné energetické a neenergetické účely v průmyslu. Pro výpočet dotyčného procentního podílu se použijí tato pravidla:

zajistí

Členské státy
  se v koordinaci s regiony a městy budou snažit zajistit
  , aby podíl obnovitelných paliv nebiologického původu používaných pro konečné energetické a neenergetické účely do roku 2030 činil 50 % vodíku používaného pro konečné energetické a neenergetické účely v průmyslu. Pro výpočet dotyčného procentního podílu se použijí tato pravidla:

se v koordinaci s regiony a městy budou snažit zajistit

a)

pro výpočet jmenovatele se zohlední energetický obsah vodíku pro konečné energetické a neenergetické účely, s výjimkou vodíku použitého jako meziprodukty pro výrobu konvenčních paliv pro dopravu;

| a) | pro výpočet jmenovatele se zohlední energetický obsah vodíku pro konečné energetické a neenergetické účely, s výjimkou vodíku použitého jako meziprodukty pro výrobu konvenčních paliv pro dopravu; |
| --- | --- |

a)

pro výpočet jmenovatele se zohlední energetický obsah vodíku pro konečné energetické a neenergetické účely, s výjimkou vodíku použitého jako meziprodukty pro výrobu konvenčních paliv pro dopravu;

| b) | pro výpočet čitatele se zohlední energetický obsah obnovitelných paliv nebiologického původu spotřebovaných v průmyslovém sektoru pro konečné energetické a neenergetické účely, s výjimkou obnovitelných paliv nebiologického původu používaných jako meziprodukty pro výrobu konvenčních paliv pro dopravu; |
| --- | --- |

b)

pro výpočet čitatele se zohlední energetický obsah obnovitelných paliv nebiologického původu spotřebovaných v průmyslovém sektoru pro konečné energetické a neenergetické účely, s výjimkou obnovitelných paliv nebiologického původu používaných jako meziprodukty pro výrobu konvenčních paliv pro dopravu;

| b) | pro výpočet čitatele se zohlední energetický obsah obnovitelných paliv nebiologického původu
  a vodíku s nízkým obsahem uhlíku
  spotřebovaných v průmyslovém sektoru pro konečné energetické a neenergetické účely, s výjimkou obnovitelných paliv nebiologického původu používaných jako meziprodukty pro výrobu konvenčních paliv pro dopravu; |
| --- | --- |

b)

pro výpočet čitatele se zohlední energetický obsah obnovitelných paliv nebiologického původu
  a vodíku s nízkým obsahem uhlíku
  spotřebovaných v průmyslovém sektoru pro konečné energetické a neenergetické účely, s výjimkou obnovitelných paliv nebiologického původu používaných jako meziprodukty pro výrobu konvenčních paliv pro dopravu;

a vodíku s nízkým obsahem uhlíku

| c) | pro výpočet čitatele i jmenovatele se použijí hodnoty týkající se energetického obsahu paliv uvedené v příloze III. |
| --- | --- |

c)

pro výpočet čitatele i jmenovatele se použijí hodnoty týkající se energetického obsahu paliv uvedené v příloze III.

| c) | pro výpočet čitatele i jmenovatele se použijí hodnoty týkající se energetického obsahu paliv uvedené v příloze III. |
| --- | --- |

c)

pro výpočet čitatele i jmenovatele se použijí hodnoty týkající se energetického obsahu paliv uvedené v příloze III.

2.   Členské státy zajistí, aby průmyslové výrobky, které jsou označeny jako vyrobené pomocí obnovitelné energie a obnovitelných paliv nebiologického původu, případně jsou za takové prohlášeny, uváděly procentní podíl využité energie z obnovitelných zdrojů nebo obnovitelných paliv nebiologického původu použitých ve fázi získávání surovin a předzpracování, výroby a distribuce vypočítaný na základě metodik stanovených v doporučení 2013/179/EU (3) nebo případně v normě ISO 14067:2018.“

2.   Členské státy zajistí
  v koordinaci s regiony a městy
  , aby průmyslové výrobky, které jsou označeny jako vyrobené pomocí obnovitelné energie a obnovitelných paliv nebiologického původu, případně jsou za takové prohlášeny, uváděly procentní podíl využité energie z obnovitelných zdrojů nebo obnovitelných paliv nebiologického původu použitých ve fázi získávání surovin a předzpracování, výroby a distribuce vypočítaný na základě metodik stanovených v doporučení 2013/179/EU (4) nebo případně v normě ISO 14067:2018.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Místní a regionální orgány by měly být zapojeny do úsilí o účinné uplatňování revidované směrnice. Měly by se podílet na stanovování vnitrostátních plánů a cílů a jejich příspěvky by měly být brány v potaz.

Pozměňovací návrh 32

Pozměňovací návrh 32

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 12 písm. d)

Směrnice (EU) 2018/2001

Čl. 23 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| „4.   Za účelem dosažení průměrného ročního nárůstu uvedeného v odstavci 1 prvním pododstavci mohou členské státy provést jedno nebo více z těchto opatření: | „4.   Za účelem dosažení průměrného ročního nárůstu uvedeného v odstavci 1 prvním pododstavci mohou členské státy provést jedno nebo více z těchto opatření: |
| a) | fyzické začlenění energie z obnovitelných zdrojů nebo odpadního tepla a chladu do energetických zdrojů a paliv dodávaných pro účely vytápění a chlazení; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

„4.   Za účelem dosažení průměrného ročního nárůstu uvedeného v odstavci 1 prvním pododstavci mohou členské státy provést jedno nebo více z těchto opatření:

„4.   Za účelem dosažení průměrného ročního nárůstu uvedeného v odstavci 1 prvním pododstavci mohou členské státy provést jedno nebo více z těchto opatření:

a)

fyzické začlenění energie z obnovitelných zdrojů nebo odpadního tepla a chladu do energetických zdrojů a paliv dodávaných pro účely vytápění a chlazení;

| a) | fyzické začlenění energie z obnovitelných zdrojů nebo odpadního tepla a chladu do energetických zdrojů a paliv dodávaných pro účely vytápění a chlazení; |
| --- | --- |

a)

fyzické začlenění energie z obnovitelných zdrojů nebo odpadního tepla a chladu do energetických zdrojů a paliv dodávaných pro účely vytápění a chlazení;

| b) | instalace vysoce účinných systémů pro vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů v budovách nebo využití energie z obnovitelných zdrojů nebo odpadního tepla a chladu pro průmyslové procesy vytápění a chlazení; |
| --- | --- |

b)

instalace vysoce účinných systémů pro vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů v budovách nebo využití energie z obnovitelných zdrojů nebo odpadního tepla a chladu pro průmyslové procesy vytápění a chlazení;

| b) | instalace vysoce účinných systémů pro vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů v budovách nebo využití energie z obnovitelných zdrojů nebo odpadního tepla a chladu pro průmyslové procesy vytápění a chlazení; |
| --- | --- |

b)

instalace vysoce účinných systémů pro vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů v budovách nebo využití energie z obnovitelných zdrojů nebo odpadního tepla a chladu pro průmyslové procesy vytápění a chlazení;

| c) | opatření, na která se vztahují obchodovatelné certifikáty dokazující splnění povinnosti uvedené v odstavci 1 prvním pododstavci prostřednictvím podpory instalačních opatření podle písmene b) tohoto odstavce provedených jiným hospodářským subjektem, jako jsou nezávislá osoba provádějící instalaci technologií obnovitelných zdrojů nebo společnost energetických služeb poskytující služby pro zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

c)

opatření, na která se vztahují obchodovatelné certifikáty dokazující splnění povinnosti uvedené v odstavci 1 prvním pododstavci prostřednictvím podpory instalačních opatření podle písmene b) tohoto odstavce provedených jiným hospodářským subjektem, jako jsou nezávislá osoba provádějící instalaci technologií obnovitelných zdrojů nebo společnost energetických služeb poskytující služby pro zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů;

| c) | opatření, na která se vztahují obchodovatelné certifikáty dokazující splnění povinnosti uvedené v odstavci 1 prvním pododstavci prostřednictvím podpory instalačních opatření podle písmene b) tohoto odstavce provedených jiným hospodářským subjektem, jako jsou nezávislá osoba provádějící instalaci technologií obnovitelných zdrojů nebo společnost energetických služeb poskytující služby pro zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

c)

opatření, na která se vztahují obchodovatelné certifikáty dokazující splnění povinnosti uvedené v odstavci 1 prvním pododstavci prostřednictvím podpory instalačních opatření podle písmene b) tohoto odstavce provedených jiným hospodářským subjektem, jako jsou nezávislá osoba provádějící instalaci technologií obnovitelných zdrojů nebo společnost energetických služeb poskytující služby pro zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů;

| d) | budování kapacit pro vnitrostátní a místní orgány za účelem plánování a provádění projektů a infrastruktur v oblasti obnovitelných zdrojů energie; |
| --- | --- |

d)

budování kapacit pro vnitrostátní a místní orgány za účelem plánování a provádění projektů a infrastruktur v oblasti obnovitelných zdrojů energie;

| d) | budování kapacit pro vnitrostátní
  , regionální
  a místní orgány za účelem plánování a provádění projektů a infrastruktur v oblasti obnovitelných zdrojů energie; |
| --- | --- |

d)

budování kapacit pro vnitrostátní
  , regionální
  a místní orgány za účelem plánování a provádění projektů a infrastruktur v oblasti obnovitelných zdrojů energie;

, regionální

| e) | vytvoření rámců pro zmírňování rizik s cílem snížit kapitálové náklady na projekty v oblasti tepla a chlazení z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

e)

vytvoření rámců pro zmírňování rizik s cílem snížit kapitálové náklady na projekty v oblasti tepla a chlazení z obnovitelných zdrojů;

| e) | vytvoření rámců pro zmírňování rizik s cílem snížit kapitálové náklady na projekty v oblasti tepla a chlazení z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

e)

vytvoření rámců pro zmírňování rizik s cílem snížit kapitálové náklady na projekty v oblasti tepla a chlazení z obnovitelných zdrojů;

| f) | podpora smluv o nákupu tepla pro podnikové a kolektivní malé spotřebitele; |
| --- | --- |

f)

podpora smluv o nákupu tepla pro podnikové a kolektivní malé spotřebitele;

| f) | podpora smluv o nákupu tepla
  a chlazení
  pro podnikové a kolektivní malé spotřebitele
  , včetně malých a středních podniků
  ; |
| --- | --- |

f)

podpora smluv o nákupu tepla
  a chlazení
  pro podnikové a kolektivní malé spotřebitele
  , včetně malých a středních podniků
  ;

a chlazení

, včetně malých a středních podniků

| g) | plánované režimy nahrazování fosilních topných soustav nebo režimy postupného ukončení využívání fosilních paliv s dílčími cíli; |
| --- | --- |

g)

plánované režimy nahrazování fosilních topných soustav nebo režimy postupného ukončení využívání fosilních paliv s dílčími cíli;

| g) | plánované režimy nahrazování fosilních topných soustav nebo režimy postupného ukončení využívání fosilních paliv s dílčími cíli; |
| --- | --- |

g)

plánované režimy nahrazování fosilních topných soustav nebo režimy postupného ukončení využívání fosilních paliv s dílčími cíli;

| h) | plánování tepla z obnovitelných zdrojů zahrnující chlazení, požadavky na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

h)

plánování tepla z obnovitelných zdrojů zahrnující chlazení, požadavky na místní a regionální úrovni;

| h) | plánování tepla z obnovitelných zdrojů zahrnující chlazení, požadavky na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

h)

plánování tepla z obnovitelných zdrojů zahrnující chlazení, požadavky na místní a regionální úrovni;

| i) | jiná politická opatření s rovnocenným účinkem, včetně fiskálních opatření, režimů podpory nebo jiných finančních pobídek. |
| --- | --- |

i)

jiná politická opatření s rovnocenným účinkem, včetně fiskálních opatření, režimů podpory nebo jiných finančních pobídek.

| i) | podpora systémů pro vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů jako součásti společenství pro obnovitelné zdroje; |
| --- | --- |

i)

podpora systémů pro vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů jako součásti společenství pro obnovitelné zdroje;

podpora systémů pro vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů jako součásti společenství pro obnovitelné zdroje;

| j) | jiná politická opatření s rovnocenným účinkem, včetně fiskálních opatření, režimů podpory nebo jiných finančních pobídek. |
| --- | --- |

j)

j)

jiná politická opatření s rovnocenným účinkem, včetně fiskálních opatření, režimů podpory nebo jiných finančních pobídek.

Při přijímání a provádění těchto opatření členské státy zajistí přístupnost opatření pro všechny spotřebitele, zejména pro ty, kteří žijí v nízkopříjmových nebo zranitelných domácnostech a kteří by jinak nemuseli mít dostatečný počáteční kapitál k jejich využití.“.

Při přijímání a provádění těchto opatření členské státy zajistí přístupnost opatření pro všechny spotřebitele, zejména pro ty, kteří žijí v nízkopříjmových nebo zranitelných domácnostech
  či působí ve zranitelných mikropodnicích a malých podnicích
  a kteří by jinak nemuseli mít dostatečný počáteční kapitál k jejich využití.“.

či působí ve zranitelných mikropodnicích a malých podnicích

Odůvodnění

Odůvodnění

Smyslem pozměňovacího návrhu je doplnit regionální úroveň a přizpůsobit kritéria energetické chudoby, která jsou stanovena v Sociálním fondu pro klimatická opatření. Díky tomu, že společenství pro obnovitelné zdroje propojují vytápění/chlazení s elektrickými soustavami, mohou mít významný přínos pro životní prostředí.

Pozměňovací návrh 33

Pozměňovací návrh 33

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 13 písm. e)

Směrnice (EU) 2018/2001

Čl. 24 odst. 8

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy zřídí rámec, podle kterého provozovatelé elektroenergetických distribučních soustav nejméně každé čtyři roky posoudí ve spolupráci s provozovateli soustav dálkového vytápění nebo chlazení ve svých oblastech potenciál soustav dálkového vytápění nebo chlazení poskytovat zajištění výkonové rovnováhy a další systémové služby, včetně reakce na poptávku a tepelné akumulace přebytečné elektřiny z obnovitelných zdrojů, a zda by využití zjištěného potenciálu bylo zdrojově a nákladově efektivnější než alternativní řešení. | Členské státy
  nebo jejich příslušné regionální a místní orgány
  zřídí rámec, podle kterého provozovatelé elektroenergetických distribučních soustav nejméně každé čtyři roky posoudí ve spolupráci s provozovateli soustav dálkového vytápění nebo chlazení ve svých oblastech potenciál soustav dálkového vytápění nebo chlazení poskytovat zajištění výkonové rovnováhy a další systémové služby, včetně reakce na poptávku a tepelné akumulace přebytečné elektřiny z obnovitelných zdrojů, a zda by využití zjištěného potenciálu bylo zdrojově a nákladově efektivnější než alternativní řešení.
  Při posouzení budou přednostně zváženy alternativy rozvoje sítě v souladu se zásadou „energetická účinnost v první řadě“. |
| Členské státy zajistí, aby provozovatelé elektroenergetických přenosových a distribučních soustav řádně zohlednili výsledky posouzení požadovaného podle prvního pododstavce při plánování sítě, investicích do sítě a rozvoji infrastruktury na jejich příslušných územích. | Členské státy zajistí, aby provozovatelé elektroenergetických přenosových a distribučních soustav řádně zohlednili výsledky posouzení požadovaného podle prvního pododstavce při plánování sítě, investicích do sítě a rozvoji infrastruktury na jejich příslušných územích. |
| Členské státy usnadní koordinaci mezi provozovateli soustav dálkového vytápění a chlazení a provozovateli elektroenergetických přenosových a distribučních soustav s cílem zajistit, aby se na jejich trzích s elektřinou mohly účastnit vyrovnávací, skladovací a jiné služby flexibility, jako je reakce na poptávku, poskytované provozovateli soustav dálkového vytápění a dálkového chlazení. | Členské státy usnadní koordinaci mezi provozovateli soustav dálkového vytápění a chlazení a provozovateli elektroenergetických přenosových a distribučních soustav s cílem zajistit, aby se na jejich trzích s elektřinou mohly účastnit vyrovnávací, skladovací a jiné služby flexibility, jako je reakce na poptávku, poskytované provozovateli soustav dálkového vytápění a dálkového chlazení. |
| Členské státy mohou rozšířit požadavky na posuzování a koordinaci podle prvního a třetího pododstavce na provozovatele plynárenských přepravních a distribučních soustav, včetně vodíkových a jiných energetických sítí. | Členské státy mohou rozšířit požadavky na posuzování a koordinaci podle prvního a třetího pododstavce na provozovatele plynárenských přepravních a distribučních soustav, včetně vodíkových a jiných energetických sítí.


  Členské státy koordinují svou činnost s regiony a městy, aby tak usnadnily uplatňování ustanovení uvedených v předchozím odstavci. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy zřídí rámec, podle kterého provozovatelé elektroenergetických distribučních soustav nejméně každé čtyři roky posoudí ve spolupráci s provozovateli soustav dálkového vytápění nebo chlazení ve svých oblastech potenciál soustav dálkového vytápění nebo chlazení poskytovat zajištění výkonové rovnováhy a další systémové služby, včetně reakce na poptávku a tepelné akumulace přebytečné elektřiny z obnovitelných zdrojů, a zda by využití zjištěného potenciálu bylo zdrojově a nákladově efektivnější než alternativní řešení.

Členské státy
  nebo jejich příslušné regionální a místní orgány
  zřídí rámec, podle kterého provozovatelé elektroenergetických distribučních soustav nejméně každé čtyři roky posoudí ve spolupráci s provozovateli soustav dálkového vytápění nebo chlazení ve svých oblastech potenciál soustav dálkového vytápění nebo chlazení poskytovat zajištění výkonové rovnováhy a další systémové služby, včetně reakce na poptávku a tepelné akumulace přebytečné elektřiny z obnovitelných zdrojů, a zda by využití zjištěného potenciálu bylo zdrojově a nákladově efektivnější než alternativní řešení.
  Při posouzení budou přednostně zváženy alternativy rozvoje sítě v souladu se zásadou „energetická účinnost v první řadě“.

nebo jejich příslušné regionální a místní orgány

Při posouzení budou přednostně zváženy alternativy rozvoje sítě v souladu se zásadou „energetická účinnost v první řadě“.

Členské státy zajistí, aby provozovatelé elektroenergetických přenosových a distribučních soustav řádně zohlednili výsledky posouzení požadovaného podle prvního pododstavce při plánování sítě, investicích do sítě a rozvoji infrastruktury na jejich příslušných územích.

Členské státy zajistí, aby provozovatelé elektroenergetických přenosových a distribučních soustav řádně zohlednili výsledky posouzení požadovaného podle prvního pododstavce při plánování sítě, investicích do sítě a rozvoji infrastruktury na jejich příslušných územích.

Členské státy usnadní koordinaci mezi provozovateli soustav dálkového vytápění a chlazení a provozovateli elektroenergetických přenosových a distribučních soustav s cílem zajistit, aby se na jejich trzích s elektřinou mohly účastnit vyrovnávací, skladovací a jiné služby flexibility, jako je reakce na poptávku, poskytované provozovateli soustav dálkového vytápění a dálkového chlazení.

Členské státy usnadní koordinaci mezi provozovateli soustav dálkového vytápění a chlazení a provozovateli elektroenergetických přenosových a distribučních soustav s cílem zajistit, aby se na jejich trzích s elektřinou mohly účastnit vyrovnávací, skladovací a jiné služby flexibility, jako je reakce na poptávku, poskytované provozovateli soustav dálkového vytápění a dálkového chlazení.

Členské státy mohou rozšířit požadavky na posuzování a koordinaci podle prvního a třetího pododstavce na provozovatele plynárenských přepravních a distribučních soustav, včetně vodíkových a jiných energetických sítí.

Členské státy mohou rozšířit požadavky na posuzování a koordinaci podle prvního a třetího pododstavce na provozovatele plynárenských přepravních a distribučních soustav, včetně vodíkových a jiných energetických sítí.

Členské státy koordinují svou činnost s regiony a městy, aby tak usnadnily uplatňování ustanovení uvedených v předchozím odstavci.

Členské státy koordinují svou činnost s regiony a městy, aby tak usnadnily uplatňování ustanovení uvedených v předchozím odstavci.

Odůvodnění

Odůvodnění

V zájmu zajištění hladkého provádění této směrnice by měla být místní a regionální úroveň zapojena do celého procesu.

Pozměňovací návrh 34

Pozměňovací návrh 34

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 14 – Čl. 25 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy zavedou mechanismus, který dodavatelům paliv na jejich území umožní výměnu kreditů za dodávky energie z obnovitelných zdrojů do odvětví dopravy. Hospodářské subjekty, které dodávají elektřinu z obnovitelných zdrojů elektrickým vozidlům prostřednictvím veřejných dobíjecích stanic, obdrží kredity bez ohledu na to, zda se na ně vztahuje povinnost stanovená členským státem pro dodavatele paliv, a mohou tyto kredity prodávat dodavatelům paliv, kteří mohou tyto kredity použít ke splnění povinnosti stanovené v odst. 1 prvním pododstavci. | Členské státy zavedou mechanismus, který dodavatelům paliv na jejich území umožní výměnu kreditů za dodávky energie z obnovitelných zdrojů
  a vodíku s nízkým obsahem uhlíku prostřednictvím jiného mechanismu
  do odvětví dopravy. Hospodářské subjekty, které dodávají elektřinu z obnovitelných zdrojů elektrickým vozidlům prostřednictvím veřejných dobíjecích stanic
  , energii z obnovitelných zdrojů, vodík s nízkým obsahem uhlíku nebo paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu získaná z vodíku
  , obdrží kredity bez ohledu na to, zda se na ně vztahuje povinnost stanovená členským státem pro dodavatele paliv, a mohou tyto kredity prodávat dodavatelům paliv, kteří mohou tyto kredity použít ke splnění povinnosti stanovené v odst. 1 prvním pododstavci. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy zavedou mechanismus, který dodavatelům paliv na jejich území umožní výměnu kreditů za dodávky energie z obnovitelných zdrojů do odvětví dopravy. Hospodářské subjekty, které dodávají elektřinu z obnovitelných zdrojů elektrickým vozidlům prostřednictvím veřejných dobíjecích stanic, obdrží kredity bez ohledu na to, zda se na ně vztahuje povinnost stanovená členským státem pro dodavatele paliv, a mohou tyto kredity prodávat dodavatelům paliv, kteří mohou tyto kredity použít ke splnění povinnosti stanovené v odst. 1 prvním pododstavci.

Členské státy zavedou mechanismus, který dodavatelům paliv na jejich území umožní výměnu kreditů za dodávky energie z obnovitelných zdrojů
  a vodíku s nízkým obsahem uhlíku prostřednictvím jiného mechanismu
  do odvětví dopravy. Hospodářské subjekty, které dodávají elektřinu z obnovitelných zdrojů elektrickým vozidlům prostřednictvím veřejných dobíjecích stanic
  , energii z obnovitelných zdrojů, vodík s nízkým obsahem uhlíku nebo paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu získaná z vodíku
  , obdrží kredity bez ohledu na to, zda se na ně vztahuje povinnost stanovená členským státem pro dodavatele paliv, a mohou tyto kredity prodávat dodavatelům paliv, kteří mohou tyto kredity použít ke splnění povinnosti stanovené v odst. 1 prvním pododstavci.

a vodíku s nízkým obsahem uhlíku prostřednictvím jiného mechanismu

, energii z obnovitelných zdrojů, vodík s nízkým obsahem uhlíku nebo paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu získaná z vodíku

Odůvodnění

Odůvodnění

Je třeba vzít v úvahu zrychlený rozvoj nových obnovitelných zdrojů energie.

Pozměňovací návrh 35

Pozměňovací návrh 35

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 16 písm. b) – Čl. 27 odst. 1 písm. a) ii)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| ii) | u obnovitelných paliv nebiologického původu a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku vynásobením množství těchto paliv, které je dodáváno pro všechny druhy dopravy, úsporami emisí stanovenými v souladu s akty v přenesené pravomoci přijatými podle čl. 29a odst. 3; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

ii)

u obnovitelných paliv nebiologického původu a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku vynásobením množství těchto paliv, které je dodáváno pro všechny druhy dopravy, úsporami emisí stanovenými v souladu s akty v přenesené pravomoci přijatými podle čl. 29a odst. 3;

| ii) | u obnovitelných paliv nebiologického původu
  , vodíku s nízkým obsahem uhlíku, paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu získaných z vodíku
  a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku vynásobením množství těchto paliv, které je dodáváno pro všechny druhy dopravy, úsporami emisí stanovenými v souladu s akty v přenesené pravomoci přijatými podle čl. 29a odst. 3; |
| --- | --- |

ii)

u obnovitelných paliv nebiologického původu
  , vodíku s nízkým obsahem uhlíku, paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu získaných z vodíku
  a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku vynásobením množství těchto paliv, které je dodáváno pro všechny druhy dopravy, úsporami emisí stanovenými v souladu s akty v přenesené pravomoci přijatými podle čl. 29a odst. 3;

, vodíku s nízkým obsahem uhlíku, paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu získaných z vodíku

Odůvodnění

Odůvodnění

Pro sladění s přidáním vodíku s nízkým obsahem uhlíku.

Pozměňovací návrh 36

Pozměňovací návrh 36

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 16 písm. b)

Směrnice (EU) 2018/2001

Čl. 27 odst. 1 písm. d)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| d) | snížení intenzity emisí skleníkových plynů v důsledku využívání energie z obnovitelných zdrojů se určí tak, že úspora emisí skleníkových plynů vyplývající z používání biopaliv, bioplynu a elektřiny z obnovitelných zdrojů dodávané pro všechny druhy dopravy se vydělí základní úrovní. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

d)

snížení intenzity emisí skleníkových plynů v důsledku využívání energie z obnovitelných zdrojů se určí tak, že úspora emisí skleníkových plynů vyplývající z používání biopaliv, bioplynu a elektřiny z obnovitelných zdrojů dodávané pro všechny druhy dopravy se vydělí základní úrovní.

| d) | snížení intenzity emisí skleníkových plynů v důsledku využívání energie z obnovitelných zdrojů se určí tak, že úspora emisí skleníkových plynů vyplývající z používání biopaliv, bioplynu
  , paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu, vodíku s nízkým obsahem uhlíku, recyklovaných paliv s obsahem uhlíku
  a elektřiny z obnovitelných zdrojů dodávané pro všechny druhy dopravy se vydělí základní úrovní. |
| --- | --- |

d)

snížení intenzity emisí skleníkových plynů v důsledku využívání energie z obnovitelných zdrojů se určí tak, že úspora emisí skleníkových plynů vyplývající z používání biopaliv, bioplynu
  , paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu, vodíku s nízkým obsahem uhlíku, recyklovaných paliv s obsahem uhlíku
  a elektřiny z obnovitelných zdrojů dodávané pro všechny druhy dopravy se vydělí základní úrovní.

, paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu, vodíku s nízkým obsahem uhlíku, recyklovaných paliv s obsahem uhlíku

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 37

Pozměňovací návrh 37

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 16 písm. d) – Čl. 27 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| d) | odstavec 3 se mění takto: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

d)

odstavec 3 se mění takto:

| d) | odstavec 3 se mění takto: |
| --- | --- |

d)

odstavec 3 se mění takto:

| | i) | první, druhý a třetí pododstavec se zrušují; |
| --- | --- | --- |

i)

první, druhý a třetí pododstavec se zrušují;

| | i) | první, druhý a třetí pododstavec se zrušují; |
| --- | --- | --- |

i)

první, druhý a třetí pododstavec se zrušují;

| | ii) | čtvrtý pododstavec se nahrazuje tímto: „Je-li pro výrobu paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy používána elektřina, a to buď přímo, nebo pro výrobu meziproduktů, použije se k určení podílu elektřiny z obnovitelných zdrojů průměrný podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů v zemi výroby ve výši naměřené dva roky před dotčeným rokem.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

čtvrtý pododstavec se nahrazuje tímto: „Je-li pro výrobu paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy používána elektřina, a to buď přímo, nebo pro výrobu meziproduktů, použije se k určení podílu elektřiny z obnovitelných zdrojů průměrný podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů v zemi výroby ve výši naměřené dva roky před dotčeným rokem.“;

| | ii) | čtvrtý pododstavec se nahrazuje tímto: „Je-li pro výrobu paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy používána elektřina, a to buď přímo, nebo pro výrobu meziproduktů, použije se k určení podílu elektřiny z obnovitelných zdrojů průměrný podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů v zemi výroby ve výši naměřené dva roky před dotčeným rokem.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

čtvrtý pododstavec se nahrazuje tímto: „Je-li pro výrobu paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy používána elektřina, a to buď přímo, nebo pro výrobu meziproduktů, použije se k určení podílu elektřiny z obnovitelných zdrojů průměrný podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů v zemi výroby ve výši naměřené dva roky před dotčeným rokem.“;

| | iii) | v pátém pododstavci se úvodní věta
  nahrazuje tímto: „Elektřinu získanou z přímého připojení k zařízení vyrábějícímu elektřinu z obnovitelných zdrojů lze však plně započítat jako elektřinu z obnovitelných zdrojů, pokud je používána pro výrobu paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu, za předpokladu, že toto zařízení:“; |
| --- | --- | --- |

iii)

v pátém pododstavci se úvodní věta
  nahrazuje tímto: „Elektřinu získanou z přímého připojení k zařízení vyrábějícímu elektřinu z obnovitelných zdrojů lze však plně započítat jako elektřinu z obnovitelných zdrojů, pokud je používána pro výrobu paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu, za předpokladu, že toto zařízení:“;

v pátém pododstavci se úvodní věta

| | iii) | pátý pododstavec, včetně písm. a) a b), se
  nahrazuje tímto: „Elektřinu získanou z přímého připojení k zařízení vyrábějícímu elektřinu z obnovitelných zdrojů lze však plně započítat jako elektřinu z obnovitelných zdrojů, pokud je používána pro výrobu paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu, za předpokladu, že toto zařízení
  není připojeno k síti nebo je připojeno k síti, lze však prokázat, že dotčená elektřina byla dodána bez odebírání elektřiny ze sítě.
  “; |
| --- | --- | --- |

iii)

pátý pododstavec, včetně písm. a) a b), se
  nahrazuje tímto: „Elektřinu získanou z přímého připojení k zařízení vyrábějícímu elektřinu z obnovitelných zdrojů lze však plně započítat jako elektřinu z obnovitelných zdrojů, pokud je používána pro výrobu paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu, za předpokladu, že toto zařízení
  není připojeno k síti nebo je připojeno k síti, lze však prokázat, že dotčená elektřina byla dodána bez odebírání elektřiny ze sítě.
  “;

pátý pododstavec, včetně písm. a) a b), se

není připojeno k síti nebo je připojeno k síti, lze však prokázat, že dotčená elektřina byla dodána bez odebírání elektřiny ze sítě.

| iv) | šestý pododstavec se nahrazuje tímto: „Elektřinu odebranou ze sítě lze považovat za plně obnovitelnou za předpokladu, že je vyrobena výhradně z obnovitelných zdrojů, potvrzených zárukami původu.“; |
| --- | --- |

iv)

iv)

šestý pododstavec se nahrazuje tímto: „Elektřinu odebranou ze sítě lze považovat za plně obnovitelnou za předpokladu, že je vyrobena výhradně z obnovitelných zdrojů, potvrzených zárukami původu.“;

šestý pododstavec se nahrazuje tímto: „Elektřinu odebranou ze sítě lze považovat za plně obnovitelnou za předpokladu, že je vyrobena výhradně z obnovitelných zdrojů, potvrzených zárukami původu.“;

| v) | sedmý odstavec se zrušuje. |
| --- | --- |

v)

v)

sedmý odstavec se zrušuje.

sedmý odstavec se zrušuje.

Odůvodnění

Odůvodnění

Zásada adicionality a zásada korelace komplikují již tak obtížný obchod v oblasti elektrolýzy a rozšiřování zeleného H2. Veřejná podpora výroby zeleného H2 by měla být možná i se smlouvou se stávající solární nebo větrnou elektrárnou, například prostřednictvím záruk původu.

Pozměňovací návrh 38

Pozměňovací návrh 38

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 18 písm. a)

Směrnice (EU) 2018/2001

Čl. 29 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 29 se mění takto: | Článek 29 se mění takto: |
| a) | odstavec 1 se mění takto: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 29 se mění takto:

Článek 29

Článek 29 se mění takto:

Článek 29

a)

odstavec 1 se mění takto:

| a) | odstavec 1 se mění takto: |
| --- | --- |

a)

odstavec 1 se mění takto:

| | i) | v prvním pododstavci se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | příspěvek k podílu energie z obnovitelných zdrojů členských států a cílům uvedeným v čl. 3 odst. 1, čl. 15a odst. 1, čl. 22a odst. 1, čl. 23 odst. 1, čl. 24 odst. 4 a čl. 25 odst. 1 této směrnice;“ |
| --- | --- | --- | --- |

i)

v prvním pododstavci se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

příspěvek k podílu energie z obnovitelných zdrojů členských států a cílům uvedeným v čl. 3 odst. 1, čl. 15a odst. 1, čl. 22a odst. 1, čl. 23 odst. 1, čl. 24 odst. 4 a čl. 25 odst. 1 této směrnice;“

| | i) | v prvním pododstavci se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | příspěvek k podílu energie z obnovitelných zdrojů členských států a cílům uvedeným v čl. 3 odst. 1, čl. 15a odst. 1, čl. 22a odst. 1, čl. 23 odst. 1, čl. 24 odst. 4 a čl. 25 odst. 1 této směrnice;“ |
| --- | --- | --- | --- |

i)

v prvním pododstavci se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

příspěvek k podílu energie z obnovitelných zdrojů členských států a cílům uvedeným v čl. 3 odst. 1, čl. 15a odst. 1, čl. 22a odst. 1, čl. 23 odst. 1, čl. 24 odst. 4 a čl. 25 odst. 1 této směrnice;“

| | ii) | čtvrtý pododstavec se nahrazuje tímto:



  „Paliva z biomasy musí splňovat kritéria udržitelnosti a úspor skleníkových plynů stanovená v odstavcích 2 až 7 a 10, jsou-li použita |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

čtvrtý pododstavec se nahrazuje tímto:

čtvrtý pododstavec se nahrazuje tímto:

„Paliva z biomasy musí splňovat kritéria udržitelnosti a úspor skleníkových plynů stanovená v odstavcích 2 až 7 a 10, jsou-li použita

| | | –


  a) v případě paliv z pevné biomasy v zařízeních vyrábějících elektřinu, vytápění a chlazení o celkovém jmenovitém tepelném příkonu 5 MW nebo vyšším;




  –


  b) v případě paliv z plynné biomasy v zařízeních vyrábějících elektřinu, vytápění a chlazení o celkovém jmenovitém tepelném příkonu 2 MW nebo vyšším;




  –


  c) v případě zařízení vyrábějících paliva z plynné biomasy s tímto průměrným průtokem biometanu: |
| --- | --- | --- |

–


  a) v případě paliv z pevné biomasy v zařízeních vyrábějících elektřinu, vytápění a chlazení o celkovém jmenovitém tepelném příkonu 5 MW nebo vyšším;

–

a) v případě paliv z pevné biomasy v zařízeních vyrábějících elektřinu, vytápění a chlazení o celkovém jmenovitém tepelném příkonu 5 MW nebo vyšším;

–


  b) v případě paliv z plynné biomasy v zařízeních vyrábějících elektřinu, vytápění a chlazení o celkovém jmenovitém tepelném příkonu 2 MW nebo vyšším;

–

b) v případě paliv z plynné biomasy v zařízeních vyrábějících elektřinu, vytápění a chlazení o celkovém jmenovitém tepelném příkonu 2 MW nebo vyšším;

–


  c) v případě zařízení vyrábějících paliva z plynné biomasy s tímto průměrným průtokem biometanu:

–

c) v případě zařízení vyrábějících paliva z plynné biomasy s tímto průměrným průtokem biometanu:

| | | i) | více než 200 m3 ekvivalentu methanu/h, měřeno za standardních podmínek teploty a tlaku (tj. 0 oC a 1 bar atmosférického tlaku); |
| --- | --- | --- | --- |

i)

i)

více než 200 m3 ekvivalentu methanu/h, měřeno za standardních podmínek teploty a tlaku (tj. 0 oC a 1 bar atmosférického tlaku);

více než 200 m3

o

| ii) | pokud se bioplyn skládá ze směsi methanu a nehořlavých jiných plynů, pro průtok methanu se prahová hodnota stanovená v bodě i) přepočítá proporcionálně k objemovému podílu methanu ve směsi; |
| --- | --- |

ii)

ii)

pokud se bioplyn skládá ze směsi methanu a nehořlavých jiných plynů, pro průtok methanu se prahová hodnota stanovená v bodě i) přepočítá proporcionálně k objemovému podílu methanu ve směsi;

pokud se bioplyn skládá ze směsi methanu a nehořlavých jiných plynů, pro průtok methanu se prahová hodnota stanovená v bodě i) přepočítá proporcionálně k objemovému podílu methanu ve směsi;

| iii) | za čtvrtý pododstavec se vkládá nový pododstavec, který zní: |
| --- | --- |

iii)

iii)

za čtvrtý pododstavec se vkládá nový pododstavec, který zní:

za čtvrtý pododstavec se vkládá nový pododstavec, který zní:

| | „Členské státy mohou kritéria udržitelnosti a úspor emisí skleníkových plynů použít na zařízení s nižším celkovým jmenovitým tepelným příkonem nebo průtokem biometanu.“; |
| --- | --- |

„Členské státy mohou kritéria udržitelnosti a úspor emisí skleníkových plynů použít na zařízení s nižším celkovým jmenovitým tepelným příkonem nebo průtokem biometanu.“;

Odůvodnění

Odůvodnění

Smyslem tohoto pozměňovacího návrhu je obnovit část znění směrnice (EU) 2018/2001, která je v současné době v platnosti a byla přijata před pouhými třemi lety (všechny členské státy ji dosud neprovedly).

Nestabilní právní předpisy by vedly k omezení investic a bránily by v rozvoji trhu.

Pozměňovací návrh 39

Pozměňovací návrh 39

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 18 písm. e) a f)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| e) | v odst. 6 prvním pododstavci se písmeno a) bod iv) nahrazuje tímto:






  „iv) | těžba se provádí s ohledem na zachování kvality půdy a biologické rozmanitosti s cílem minimalizovat negativní dopady tak, aby se zabránilo
  těžbě pařezů a kořenů,
  degradaci původních lesů nebo jejich přeměně na pěstované lesy a těžbě na citlivých půdách; minimalizuje rozsáhlé holoseče a zajišťuje místně vhodné prahové hodnoty pro těžbu mrtvé dřevní hmoty a požadavky na používání systémů těžby dřeva, které minimalizují dopady na kvalitu půdy, včetně zhutňování půdy, a na prvky biologické rozmanitosti a stanoviště:“; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

e)

v odst. 6 prvním pododstavci se písmeno a) bod iv) nahrazuje tímto:

„iv)

těžba se provádí s ohledem na zachování kvality půdy a biologické rozmanitosti s cílem minimalizovat negativní dopady tak, aby se zabránilo
  těžbě pařezů a kořenů,
  degradaci původních lesů nebo jejich přeměně na pěstované lesy a těžbě na citlivých půdách; minimalizuje rozsáhlé holoseče a zajišťuje místně vhodné prahové hodnoty pro těžbu mrtvé dřevní hmoty a požadavky na používání systémů těžby dřeva, které minimalizují dopady na kvalitu půdy, včetně zhutňování půdy, a na prvky biologické rozmanitosti a stanoviště:“;

těžbě pařezů a kořenů,

| e) | v odst. 6 prvním pododstavci se písmeno a) bod iv) nahrazuje tímto:






  „iv) | těžba se provádí s ohledem na zachování kvality půdy a biologické rozmanitosti s cílem minimalizovat negativní dopady tak, aby se zabránilo degradaci původních lesů nebo jejich přeměně na pěstované lesy a těžbě na citlivých půdách; minimalizuje rozsáhlé holoseče a zajišťuje místně vhodné prahové hodnoty pro těžbu mrtvé dřevní hmoty a požadavky na používání systémů těžby dřeva, které minimalizují dopady na kvalitu půdy, včetně zhutňování půdy, a na prvky biologické rozmanitosti a stanoviště:“; |
| --- | --- | --- |

e)

v odst. 6 prvním pododstavci se písmeno a) bod iv) nahrazuje tímto:

„iv)

těžba se provádí s ohledem na zachování kvality půdy a biologické rozmanitosti s cílem minimalizovat negativní dopady tak, aby se zabránilo degradaci původních lesů nebo jejich přeměně na pěstované lesy a těžbě na citlivých půdách; minimalizuje rozsáhlé holoseče a zajišťuje místně vhodné prahové hodnoty pro těžbu mrtvé dřevní hmoty a požadavky na používání systémů těžby dřeva, které minimalizují dopady na kvalitu půdy, včetně zhutňování půdy, a na prvky biologické rozmanitosti a stanoviště:“;

| f) | v odst. 6 prvním pododstavci se písm. b) bod iv) nahrazuje tímto:






  „iv) | těžba se provádí s ohledem na zachování kvality půdy a biologické rozmanitosti s cílem minimalizovat negativní dopady tak, aby se zabránilo
  těžbě pařezů a kořenů,
  degradaci původních lesů nebo jejich přeměně na pěstované lesy a těžbě na citlivých půdách; minimalizuje rozsáhlé holoseče a zajišťuje místně vhodné prahové hodnoty pro těžbu mrtvé dřevní hmoty a požadavky na používání systémů těžby dřeva, které minimalizují dopady na kvalitu půdy, včetně zhutňování půdy, a na prvky biologické rozmanitosti a stanoviště:“; |
| --- | --- | --- |

f)

v odst. 6 prvním pododstavci se písm. b) bod iv) nahrazuje tímto:

„iv)

těžba se provádí s ohledem na zachování kvality půdy a biologické rozmanitosti s cílem minimalizovat negativní dopady tak, aby se zabránilo
  těžbě pařezů a kořenů,
  degradaci původních lesů nebo jejich přeměně na pěstované lesy a těžbě na citlivých půdách; minimalizuje rozsáhlé holoseče a zajišťuje místně vhodné prahové hodnoty pro těžbu mrtvé dřevní hmoty a požadavky na používání systémů těžby dřeva, které minimalizují dopady na kvalitu půdy, včetně zhutňování půdy, a na prvky biologické rozmanitosti a stanoviště:“;

těžbě pařezů a kořenů,

| f) | v odst. 6 prvním pododstavci se písm. b) bod iv) nahrazuje tímto:






  „iv) | těžba se provádí s ohledem na zachování kvality půdy a biologické rozmanitosti s cílem minimalizovat negativní dopady tak, aby se zabránilo degradaci původních lesů nebo jejich přeměně na pěstované lesy a těžbě na citlivých půdách; minimalizuje rozsáhlé holoseče a zajišťuje místně vhodné prahové hodnoty pro těžbu mrtvé dřevní hmoty a požadavky na používání systémů těžby dřeva, které minimalizují dopady na kvalitu půdy, včetně zhutňování půdy, a na prvky biologické rozmanitosti a stanoviště:“; |
| --- | --- | --- |

f)

v odst. 6 prvním pododstavci se písm. b) bod iv) nahrazuje tímto:

„iv)

těžba se provádí s ohledem na zachování kvality půdy a biologické rozmanitosti s cílem minimalizovat negativní dopady tak, aby se zabránilo degradaci původních lesů nebo jejich přeměně na pěstované lesy a těžbě na citlivých půdách; minimalizuje rozsáhlé holoseče a zajišťuje místně vhodné prahové hodnoty pro těžbu mrtvé dřevní hmoty a požadavky na používání systémů těžby dřeva, které minimalizují dopady na kvalitu půdy, včetně zhutňování půdy, a na prvky biologické rozmanitosti a stanoviště:“;

Odůvodnění

Odůvodnění

Dlouhodobé terénní pokusy v rámci severského lesnictví ukazují, že částečná těžba pařezů a kořenů je možná bez poškození biologické rozmanitosti. Je třeba vzít v úvahu místní a regionální podmínky týkající se ekologických důsledků v různých strategiích lesního hospodářství.

Pozměňovací návrh 40

Pozměňovací návrh 40

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 18 písm. g)

Směrnice (EU) 2018/2001

Čl. 29 odst. 10

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| g) | v odst. 10 prvním pododstavci se písmeno d) nahrazuje tímto:










  „d) | alespoň 70 % v případě výroby elektřiny, vytápění a chlazení z paliv z biomasy používaných v zařízeních do 31. prosince 2025 a alespoň 80 % od 1. ledna 2026.“; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

g)

g)

v odst. 10 prvním pododstavci se písmeno d) nahrazuje tímto:

v odst. 10 prvním pododstavci se písmeno d) nahrazuje tímto:

„d)

„d)

alespoň 70 % v případě výroby elektřiny, vytápění a chlazení z paliv z biomasy používaných v zařízeních do 31. prosince 2025 a alespoň 80 % od 1. ledna 2026.“;

alespoň 70 % v případě výroby elektřiny, vytápění a chlazení z paliv z biomasy používaných v zařízeních do 31. prosince 2025 a alespoň 80 % od 1. ledna 2026.“;

Odůvodnění

Odůvodnění

Pravidla stanovená ve směrnici RED II se vztahují na zařízení, která budou uvedena do provozu do 31. prosince 2025.

(Zpětné) zavedení nových, přísnějších kritérií pro stávající zařízení by narušilo stabilitu právního rámce a investic. Obzvláště negativní dopad by mělo na venkovské oblasti.

Pozměňovací návrh 41

Pozměňovací návrh 41

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 19

Směrnice (EU) 2018/2001

Čl. 29a odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Energii z recyklovaných paliv s obsahem uhlíku lze započítat do
  cíle snížení emisí skleníkových plynů uvedeného
  v čl. 25 odst. 1
  prvním pododstavci písm. a)
  , pouze pokud úspory emisí skleníkových plynů z používání těchto paliv dosáhnou alespoň 70 %. | Energii z recyklovaných paliv s obsahem uhlíku
  a nízkouhlíkového vodíku
  lze započítat do
  cílů uvedených
  v čl. 
  15a odst. 1, čl. 22a odst. 1, čl. 23 odst. 1, čl. 24 odst. 4 a čl.
   25 odst. 1, pouze pokud úspory emisí skleníkových plynů z používání těchto paliv dosáhnou alespoň 70 %. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Energii z recyklovaných paliv s obsahem uhlíku lze započítat do
  cíle snížení emisí skleníkových plynů uvedeného
  v čl. 25 odst. 1
  prvním pododstavci písm. a)
  , pouze pokud úspory emisí skleníkových plynů z používání těchto paliv dosáhnou alespoň 70 %.

cíle snížení emisí skleníkových plynů uvedeného

prvním pododstavci písm. a)

Energii z recyklovaných paliv s obsahem uhlíku
  a nízkouhlíkového vodíku
  lze započítat do
  cílů uvedených
  v čl. 
  15a odst. 1, čl. 22a odst. 1, čl. 23 odst. 1, čl. 24 odst. 4 a čl.
   25 odst. 1, pouze pokud úspory emisí skleníkových plynů z používání těchto paliv dosáhnou alespoň 70 %.

a nízkouhlíkového vodíku

cílů uvedených

15a odst. 1, čl. 22a odst. 1, čl. 23 odst. 1, čl. 24 odst. 4 a čl.

Odůvodnění

Odůvodnění

Evropská komise klade velký důraz na to, aby zachycování, využití a ukládání uhlíku hrálo důležitou úlohu při dekarbonizaci průmyslu, a měla by tudíž rovněž vytvořit trh pro výsledné palivo.

Pozměňovací návrh 42

Pozměňovací návrh 42

Návrh směrnice

Čl. 1 bod 22

Směrnice (EU) 2018/2001

Čl. 31a odst. 2, 3 a 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Komise zajistí, aby byla zřízena databáze Unie, která umožní sledování kapalných a plynných obnovitelných paliv a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku. | 1.   Komise zajistí, aby byla zřízena databáze Unie, která umožní sledování kapalných a plynných obnovitelných paliv a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku. |
| 2.   Členské státy vyžadují, aby příslušné hospodářské subjekty včas zadávaly do této databáze přesné informace o provedených transakcích a parametrech udržitelnosti paliv, která jsou předmětem těchto transakcí, včetně emisí skleníkových plynů během jejich životního cyklu od okamžiku jejich výroby do okamžiku jejich spotřeby v Unii. Do databáze se rovněž zahrnou informace o tom, zda byla poskytnuta podpora na výrobu konkrétní zásilky paliva, a pokud ano, informace o typu režimu podpory. | 2.   Členské státy vyžadují, aby příslušné hospodářské subjekty včas zadávaly do této databáze přesné informace o provedených transakcích a parametrech udržitelnosti paliv, která jsou předmětem těchto transakcí, včetně
  surovin a jejich původu,
  emisí skleníkových plynů během jejich životního cyklu od okamžiku jejich výroby do okamžiku jejich spotřeby v Unii. Do databáze se rovněž zahrnou informace o tom, zda byla poskytnuta podpora na výrobu konkrétní zásilky paliva, a pokud ano, informace o typu režimu podpory. |
| Je-li to vhodné pro zlepšení sledovatelnosti údajů v celém dodavatelském řetězci, je Komisi svěřena pravomoc přijímat
  akty v přenesené pravomoci
  v souladu s článkem 35 za účelem dalšího rozšíření rozsahu informací, které mají být zahrnuty do databáze Unie, tak aby zahrnovaly příslušné údaje od okamžiku výroby nebo sběru surovin používaných k výrobě paliv. | Je-li to vhodné pro zlepšení sledovatelnosti údajů v celém dodavatelském řetězci, je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 35
  a pouze ve zcela výjimečných případech akty v přenesené pravomoci
  za účelem dalšího rozšíření rozsahu informací, které mají být zahrnuty do databáze Unie, tak aby zahrnovaly příslušné údaje od okamžiku výroby nebo sběru surovin používaných k výrobě paliv. |
| Členské státy vyžadují, aby dodavatelé paliv vložili do databáze Unie informace nezbytné k ověření souladu s požadavky stanovenými v čl. 25 odst. 1 prvním pododstavci. | Členské státy vyžadují, aby dodavatelé paliv vložili do databáze Unie informace nezbytné k ověření souladu s požadavky stanovenými v čl. 25 odst. 1 prvním pododstavci. |
| 3.   Členské státy mají přístup do databáze Unie pro účely sledování a ověřování údajů. | 3.   Členské státy
  a regionální orgány
  mají přístup do databáze Unie pro účely sledování a ověřování údajů. |
| 4.   Pokud byly pro výrobu dodávky plynu z obnovitelných zdrojů vydány záruky původu, členské státy zajistí, aby byly tyto záruky původu zrušeny dříve, než bude možné zásilku obnovitelných plynů zapsat do databáze. | 4.   Pokud byly pro výrobu dodávky plynu z obnovitelných zdrojů vydány záruky původu, členské státy zajistí, aby byly tyto záruky původu zrušeny dříve, než bude možné zásilku obnovitelných plynů zapsat do databáze. |
| 5.   Členské státy zajistí, aby byla ověřena přesnost a úplnost informací uvedených hospodářskými subjekty v databázi, například prostřednictvím nepovinných nebo vnitrostátních režimů. | 5.   Členské státy zajistí, aby byla ověřena přesnost a úplnost informací uvedených hospodářskými subjekty v databázi, například prostřednictvím nepovinných nebo vnitrostátních režimů. |
| Pro ověřování údajů mohou nepovinné nebo vnitrostátní režimy uznané Komisí podle čl. 30 odst. 4, 5 a 6 používat k shromažďování údajů informační systémy třetích stran jako zprostředkovatelů, pokud bylo toto použití oznámeno Komisi. | Pro ověřování údajů mohou nepovinné nebo vnitrostátní režimy uznané Komisí podle čl. 30 odst. 4, 5 a 6 používat k shromažďování údajů informační systémy třetích stran jako zprostředkovatelů, pokud bylo toto použití oznámeno Komisi. |
| | 6.
     
  V databázi Unie budou shromážděny údaje týkající se regionální úrovně a bude možné je zobrazit. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Komise zajistí, aby byla zřízena databáze Unie, která umožní sledování kapalných a plynných obnovitelných paliv a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku.

1.   Komise zajistí, aby byla zřízena databáze Unie, která umožní sledování kapalných a plynných obnovitelných paliv a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku.

2.   Členské státy vyžadují, aby příslušné hospodářské subjekty včas zadávaly do této databáze přesné informace o provedených transakcích a parametrech udržitelnosti paliv, která jsou předmětem těchto transakcí, včetně emisí skleníkových plynů během jejich životního cyklu od okamžiku jejich výroby do okamžiku jejich spotřeby v Unii. Do databáze se rovněž zahrnou informace o tom, zda byla poskytnuta podpora na výrobu konkrétní zásilky paliva, a pokud ano, informace o typu režimu podpory.

2.   Členské státy vyžadují, aby příslušné hospodářské subjekty včas zadávaly do této databáze přesné informace o provedených transakcích a parametrech udržitelnosti paliv, která jsou předmětem těchto transakcí, včetně
  surovin a jejich původu,
  emisí skleníkových plynů během jejich životního cyklu od okamžiku jejich výroby do okamžiku jejich spotřeby v Unii. Do databáze se rovněž zahrnou informace o tom, zda byla poskytnuta podpora na výrobu konkrétní zásilky paliva, a pokud ano, informace o typu režimu podpory.

Je-li to vhodné pro zlepšení sledovatelnosti údajů v celém dodavatelském řetězci, je Komisi svěřena pravomoc přijímat
  akty v přenesené pravomoci
  v souladu s článkem 35 za účelem dalšího rozšíření rozsahu informací, které mají být zahrnuty do databáze Unie, tak aby zahrnovaly příslušné údaje od okamžiku výroby nebo sběru surovin používaných k výrobě paliv.

akty v přenesené pravomoci

Je-li to vhodné pro zlepšení sledovatelnosti údajů v celém dodavatelském řetězci, je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 35
  a pouze ve zcela výjimečných případech akty v přenesené pravomoci
  za účelem dalšího rozšíření rozsahu informací, které mají být zahrnuty do databáze Unie, tak aby zahrnovaly příslušné údaje od okamžiku výroby nebo sběru surovin používaných k výrobě paliv.

a pouze ve zcela výjimečných případech akty v přenesené pravomoci

Členské státy vyžadují, aby dodavatelé paliv vložili do databáze Unie informace nezbytné k ověření souladu s požadavky stanovenými v čl. 25 odst. 1 prvním pododstavci.

Členské státy vyžadují, aby dodavatelé paliv vložili do databáze Unie informace nezbytné k ověření souladu s požadavky stanovenými v čl. 25 odst. 1 prvním pododstavci.

3.   Členské státy mají přístup do databáze Unie pro účely sledování a ověřování údajů.

3.   Členské státy
  a regionální orgány
  mají přístup do databáze Unie pro účely sledování a ověřování údajů.

4.   Pokud byly pro výrobu dodávky plynu z obnovitelných zdrojů vydány záruky původu, členské státy zajistí, aby byly tyto záruky původu zrušeny dříve, než bude možné zásilku obnovitelných plynů zapsat do databáze.

4.   Pokud byly pro výrobu dodávky plynu z obnovitelných zdrojů vydány záruky původu, členské státy zajistí, aby byly tyto záruky původu zrušeny dříve, než bude možné zásilku obnovitelných plynů zapsat do databáze.

5.   Členské státy zajistí, aby byla ověřena přesnost a úplnost informací uvedených hospodářskými subjekty v databázi, například prostřednictvím nepovinných nebo vnitrostátních režimů.

5.   Členské státy zajistí, aby byla ověřena přesnost a úplnost informací uvedených hospodářskými subjekty v databázi, například prostřednictvím nepovinných nebo vnitrostátních režimů.

Pro ověřování údajů mohou nepovinné nebo vnitrostátní režimy uznané Komisí podle čl. 30 odst. 4, 5 a 6 používat k shromažďování údajů informační systémy třetích stran jako zprostředkovatelů, pokud bylo toto použití oznámeno Komisi.

Pro ověřování údajů mohou nepovinné nebo vnitrostátní režimy uznané Komisí podle čl. 30 odst. 4, 5 a 6 používat k shromažďování údajů informační systémy třetích stran jako zprostředkovatelů, pokud bylo toto použití oznámeno Komisi.

6.
     
  V databázi Unie budou shromážděny údaje týkající se regionální úrovně a bude možné je zobrazit.

Odůvodnění

Odůvodnění

Granularita údajů může zlepšit sledovatelnost kapalných a plynných obnovitelných paliv a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku a usnadnit pochopení jejich toku. Akty v přenesené pravomoci lze využívat jen výjimečně a při řádném dodržování zásady subsidiarity.

Pozměňovací návrh 43

Pozměňovací návrh 43

Návrh směrnice

Čl. 3 bod 2 písm. b)

Změny směrnice 98/70/ES

Článek 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| b) | body 8 a 9 se nahrazují tímto:






  „8. | ‚dodavatelem‘ dodavatel paliva ve smyslu čl. 2 prvního pododstavce bodu 38 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

b)

body 8 a 9 se nahrazují tímto:

„8.

‚dodavatelem‘ dodavatel paliva ve smyslu čl. 2 prvního pododstavce bodu 38 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001;

| 9. | ‚biopalivy‘ biopaliva ve smyslu čl. 2 prvního pododstavce bodu 33 směrnice 2018/2001;“. |
| --- | --- |

9.

‚biopalivy‘ biopaliva ve smyslu čl. 2 prvního pododstavce bodu 33 směrnice 2018/2001;“.

| b) | body 8 a 9 se nahrazují tímto:






  „8. | ‚dodavatelem‘ dodavatel paliva ve smyslu čl. 2 prvního pododstavce bodu 38 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001; |
| --- | --- | --- |

b)

body 8 a 9 se nahrazují tímto:

„8.

‚dodavatelem‘ dodavatel paliva ve smyslu čl. 2 prvního pododstavce bodu 38 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001;

| 9. | ‚biopalivy‘ biopaliva ve smyslu čl. 2 prvního pododstavce bodu 33 směrnice 2018/2001; |
| --- | --- |

9.

‚biopalivy‘ biopaliva ve smyslu čl. 2 prvního pododstavce bodu 33 směrnice 2018/2001;

| 10. | Nízkouhlíkovým vodíkem se rozumí vodík z fosilních paliv se zachycováním a ukládáním uhlíku nebo vodík z elektřiny, kde tento vodík dosahuje úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu ve výši nejméně 73,4  % vedoucí k emisím skleníkových plynů během životního cyklu nižším než 3 t CO2 ekv./t H2 v porovnání s hodnotou referenčního fosilního paliva 94 g CO2 ekv./MJ (2,256  t CO2 ekv./t H2). Obsah uhlíku ve vodíku z elektřiny stanoví mezní výrobní jednotka v nabídkové zóně, kde se elektrolyzér nachází během intervalu zúčtování odchylek, kdy elektrolyzér spotřebovává elektřinu ze sítě;
  “. |
| --- | --- |

10.

10.

Nízkouhlíkovým vodíkem se rozumí vodík z fosilních paliv se zachycováním a ukládáním uhlíku nebo vodík z elektřiny, kde tento vodík dosahuje úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu ve výši nejméně 73,4  % vedoucí k emisím skleníkových plynů během životního cyklu nižším než 3 t CO2 ekv./t H2 v porovnání s hodnotou referenčního fosilního paliva 94 g CO2 ekv./MJ (2,256  t CO2 ekv./t H2). Obsah uhlíku ve vodíku z elektřiny stanoví mezní výrobní jednotka v nabídkové zóně, kde se elektrolyzér nachází během intervalu zúčtování odchylek, kdy elektrolyzér spotřebovává elektřinu ze sítě;
  “.

Nízkouhlíkovým vodíkem se rozumí vodík z fosilních paliv se zachycováním a ukládáním uhlíku nebo vodík z elektřiny, kde tento vodík dosahuje úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu ve výši nejméně 73,4  % vedoucí k emisím skleníkových plynů během životního cyklu nižším než 3 t CO2

2

2

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (dále jen „VR“),

| 1. | zdůrazňuje, že ještě nikdy nebylo tak jasné, že je naléhavě nutné provést transformaci energetiky a zajistit bezpečnost dodávek energie, jako je tomu dnes, po invazi Ruska na Ukrajinu; |
| --- | --- |

1.

zdůrazňuje, že ještě nikdy nebylo tak jasné, že je naléhavě nutné provést transformaci energetiky a zajistit bezpečnost dodávek energie, jako je tomu dnes, po invazi Ruska na Ukrajinu;

| 2. | vítá navrhovanou revizi směrnice o obnovitelných zdrojích energie, která vyplývá z celkové ambice EU stát se do roku 2050 klimaticky neutrálním kontinentem; |
| --- | --- |

2.

vítá navrhovanou revizi směrnice o obnovitelných zdrojích energie, která vyplývá z celkové ambice EU stát se do roku 2050 klimaticky neutrálním kontinentem;

| 3. | podporuje zvýšení celkového cíle v oblasti energie z obnovitelných zdrojů do roku 2030 i skutečnost, že k jeho dosažení mají přispět všechna odvětví. Dále zdůrazňuje, že cílů EU v oblasti klimatu a také zlepšení cenové dostupnosti a bezpečnosti dodávek v rámci energetického systému EU bude možné dosáhnout pouze v případě, že se co nejdříve výrazně zvýší podíl energie z obnovitelných zdrojů a zároveň i soběstačnost a energetická účinnost; |
| --- | --- |

3.

podporuje zvýšení celkového cíle v oblasti energie z obnovitelných zdrojů do roku 2030 i skutečnost, že k jeho dosažení mají přispět všechna odvětví. Dále zdůrazňuje, že cílů EU v oblasti klimatu a také zlepšení cenové dostupnosti a bezpečnosti dodávek v rámci energetického systému EU bude možné dosáhnout pouze v případě, že se co nejdříve výrazně zvýší podíl energie z obnovitelných zdrojů a zároveň i soběstačnost a energetická účinnost;

| 4. | má nicméně za to, že k cíli v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, který bude podporovat neustálý vývoj technologií a poskytovat jistotu investorům, je zapotřebí přistupovat flexibilně a vyváženě a zachovat přitom konkurenceschopnost EU a zaručit udržitelnou a spravedlivou transformaci; |
| --- | --- |

4.

má nicméně za to, že k cíli v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, který bude podporovat neustálý vývoj technologií a poskytovat jistotu investorům, je zapotřebí přistupovat flexibilně a vyváženě a zachovat přitom konkurenceschopnost EU a zaručit udržitelnou a spravedlivou transformaci;

| 5. | zdůrazňuje, že je naprosto nezbytné zajistit soudržnost mezi právními předpisy v rámci balíčku „Fit for 55“ a dodržovat zásadu „energetická účinnost v první řadě“ i zásadu technologické neutrality s cílem dosáhnout do roku 2050 nulových čistých emisí, a to udržitelným a nákladově co nejefektivnějším způsobem; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že je naprosto nezbytné zajistit soudržnost mezi právními předpisy v rámci balíčku „Fit for 55“ a dodržovat zásadu „energetická účinnost v první řadě“ i zásadu technologické neutrality s cílem dosáhnout do roku 2050 nulových čistých emisí, a to udržitelným a nákladově co nejefektivnějším způsobem;

| 6. | trvá na tom, že členské státy musí provést směrnici RED II v duchu tohoto dokumentu; |
| --- | --- |

6.

trvá na tom, že členské státy musí provést směrnici RED II v duchu tohoto dokumentu;

Subsidiarita a posouzení dopadů

Subsidiarita a posouzení dopadů

| 7. | vítá skutečnost, že součástí legislativních návrhů je i tabulkový dotazník pro posuzování subsidiarity, jak navrhoval VR. Zároveň však souhlasí s připomínkami, jež před zveřejněním předmětného návrhu vydal Výbor pro kontrolu regulace, zvláště pokud jde o nutnost systematicky řešit obavy ohledně subsidiarity a proporcionality a o nutnost lépe prezentovat dopad navržených opatření ve všech členských státech a regionech, včetně kritérií udržitelnosti bioenergie; |
| --- | --- |

7.

vítá skutečnost, že součástí legislativních návrhů je i tabulkový dotazník pro posuzování subsidiarity, jak navrhoval VR. Zároveň však souhlasí s připomínkami, jež před zveřejněním předmětného návrhu vydal Výbor pro kontrolu regulace, zvláště pokud jde o nutnost systematicky řešit obavy ohledně subsidiarity a proporcionality a o nutnost lépe prezentovat dopad navržených opatření ve všech členských státech a regionech, včetně kritérií udržitelnosti bioenergie;

| 8. | poukazuje na to, že místní a regionální orgány nemají v rámci Evropské unie stejné pravomoci a že rozhodnutí by měla být přijímána na úrovni správy, která zajistí co nejúčinnější řešení. Zavazuje se sledovat uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality a také územní dopad navrhovaných právních předpisů s cílem zajistit úspěšné provádění cílů v oblasti klimatu co nejudržitelnějším a nákladově nejefektivnějším způsobem; |
| --- | --- |

8.

poukazuje na to, že místní a regionální orgány nemají v rámci Evropské unie stejné pravomoci a že rozhodnutí by měla být přijímána na úrovni správy, která zajistí co nejúčinnější řešení. Zavazuje se sledovat uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality a také územní dopad navrhovaných právních předpisů s cílem zajistit úspěšné provádění cílů v oblasti klimatu co nejudržitelnějším a nákladově nejefektivnějším způsobem;

| 9. | opět připomíná, že je důležité, aby Unie brala v potaz stávající regionální rozdíly a specifika každého regionu, podporovala nákladově efektivní řešení účinně využívající zdroje a zároveň zajistila, aby byli občané a společnosti schopni pokrývat své náklady na energie; |
| --- | --- |

9.

opět připomíná, že je důležité, aby Unie brala v potaz stávající regionální rozdíly a specifika každého regionu, podporovala nákladově efektivní řešení účinně využívající zdroje a zároveň zajistila, aby byli občané a společnosti schopni pokrývat své náklady na energie;

| 10. | poukazuje na to, že výroba energie z obnovitelných zdrojů často probíhá na místní a regionální úrovni a závisí na regionálních malých a středních podnicích. Vyzývá členské státy, aby do stanovování a provádění vnitrostátních klimatických opatření plně zapojily místní a regionální orgány, např. prostřednictvím regionálně a lokálně stanovených příspěvků (LRDC) jako doplněk k vnitrostátně stanoveným příspěvkům (NDC) stanoveným Pařížskou dohodou; |
| --- | --- |

10.

poukazuje na to, že výroba energie z obnovitelných zdrojů často probíhá na místní a regionální úrovni a závisí na regionálních malých a středních podnicích. Vyzývá členské státy, aby do stanovování a provádění vnitrostátních klimatických opatření plně zapojily místní a regionální orgány, např. prostřednictvím regionálně a lokálně stanovených příspěvků (LRDC) jako doplněk k vnitrostátně stanoveným příspěvkům (NDC) stanoveným Pařížskou dohodou;

Společenství pro obnovitelné zdroje

Společenství pro obnovitelné zdroje

| 11. | vyjadřuje politování nad rozhodnutím neupravit článek o společenstvích pro obnovitelné zdroje, a to s ohledem na zkušenosti získané při současném provádění směrnice a na nedostatek nových ustanovení, která by usnadnila povolovací a omezila správní postupy či další faktory, jež brání v přístupu k distribučním soustavám, a podpořila zavádění technologií, jako jsou solární termální a fotovoltaické, vodní, větrné a geotermální technologie; |
| --- | --- |

11.

vyjadřuje politování nad rozhodnutím neupravit článek o společenstvích pro obnovitelné zdroje, a to s ohledem na zkušenosti získané při současném provádění směrnice a na nedostatek nových ustanovení, která by usnadnila povolovací a omezila správní postupy či další faktory, jež brání v přístupu k distribučním soustavám, a podpořila zavádění technologií, jako jsou solární termální a fotovoltaické, vodní, větrné a geotermální technologie;

| 12. | zdůrazňuje potřebu plně zahrnovat a využívat přínosů, jež nabízejí „prozumenti“, společenství pro obnovitelné zdroje a nové technologie, jako je ukládání energie, odezva na straně poptávky, malé elektrické sítě (případně přeshraniční), elektromobilita; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje potřebu plně zahrnovat a využívat přínosů, jež nabízejí „prozumenti“, společenství pro obnovitelné zdroje a nové technologie, jako je ukládání energie, odezva na straně poptávky, malé elektrické sítě (případně přeshraniční), elektromobilita;

| 13. | poukazuje na význam elektrizační soustavy nízkého a středního napětí, pro kterou musí být vytvořena potřebná infrastruktura, aby řada nových decentralizovaných výrobců mohla dodávat elektřinu do sítě. Upozorňuje, že je rovněž nutné připojit k sítím nízkého a vysokého napětí nové malé dodavatele. Vyzývá Komisi, aby stanovila rámec pro kombinování několika menších projektů, aby tak mohly splnit kritéria vyplývající ze stávajících právních předpisů. Flexibilita je v tomto ohledu velmi důležitá pro to, aby místní a regionální orgány mohly vytvářet určité kombinované projekty a případně na ně získat finanční prostředky; |
| --- | --- |

13.

poukazuje na význam elektrizační soustavy nízkého a středního napětí, pro kterou musí být vytvořena potřebná infrastruktura, aby řada nových decentralizovaných výrobců mohla dodávat elektřinu do sítě. Upozorňuje, že je rovněž nutné připojit k sítím nízkého a vysokého napětí nové malé dodavatele. Vyzývá Komisi, aby stanovila rámec pro kombinování několika menších projektů, aby tak mohly splnit kritéria vyplývající ze stávajících právních předpisů. Flexibilita je v tomto ohledu velmi důležitá pro to, aby místní a regionální orgány mohly vytvářet určité kombinované projekty a případně na ně získat finanční prostředky;

| 14. | poukazuje na to, že skladovací systémy v rámci komunitního systému se osvědčily jako bezpečnější z hlediska provozu a ve srovnání s domácími bateriemi vyžadují méně investic; |
| --- | --- |

14.

poukazuje na to, že skladovací systémy v rámci komunitního systému se osvědčily jako bezpečnější z hlediska provozu a ve srovnání s domácími bateriemi vyžadují méně investic;

Přeshraniční spolupráce

Přeshraniční spolupráce

| 15. | vítá návrh na posílení spolupráce mezi členskými státy a na podporu regionální a místní spolupráce v oblasti obnovitelné energie s cílem zlepšit součinnost na trhu s energií. Zdůrazňuje vedoucí úlohu regionů při zvyšování výroby větrné energie na moři a energie z oceánů; |
| --- | --- |

15.

vítá návrh na posílení spolupráce mezi členskými státy a na podporu regionální a místní spolupráce v oblasti obnovitelné energie s cílem zlepšit součinnost na trhu s energií. Zdůrazňuje vedoucí úlohu regionů při zvyšování výroby větrné energie na moři a energie z oceánů;

| 16. | znovu zdůrazňuje, že je důležité prosazovat a podporovat projekty přeshraniční spolupráce (např. projekty společného zájmu) mezi místními a regionálními orgány s cílem zajistit nákladově efektivní, integrovaný, dekarbonizovaný a decentralizovaný energetický systém. V této souvislosti také zdůrazňuje význam propojitelnosti pro stabilizaci sítě ve světle variability obnovitelných zdrojů energie a environmentálních tlaků vyplývajících ze změny klimatu a ovlivňujících funkčnost elektroenergetické infrastruktury; |
| --- | --- |

16.

znovu zdůrazňuje, že je důležité prosazovat a podporovat projekty přeshraniční spolupráce (např. projekty společného zájmu) mezi místními a regionálními orgány s cílem zajistit nákladově efektivní, integrovaný, dekarbonizovaný a decentralizovaný energetický systém. V této souvislosti také zdůrazňuje význam propojitelnosti pro stabilizaci sítě ve světle variability obnovitelných zdrojů energie a environmentálních tlaků vyplývajících ze změny klimatu a ovlivňujících funkčnost elektroenergetické infrastruktury;

| 17. | zdůrazňuje, že je nutné poskytnout místním a regionálním orgánům finanční a technickou pomoc, a zlepšit tak jejich schopnost přilákat investice a využít je; |
| --- | --- |

17.

zdůrazňuje, že je nutné poskytnout místním a regionálním orgánům finanční a technickou pomoc, a zlepšit tak jejich schopnost přilákat investice a využít je;

Bioenergie

Bioenergie

| 18. | je přesvědčen, že pro zajištění ochrany životního prostředí a biologické rozmanitosti je nezbytná udržitelná výroba biomasy. Zdůrazňuje však, že zavedení nových a přísnějších kritérií, která se vztahují na všechna stávající malá zařízení na výrobu biomasy, tepla a elektřiny, by narušilo stabilitu právního rámce a mělo by obrovský sociální dopad na zranitelné spotřebitele, zejména ve venkovských oblastech, a také na podniky, jejichž stávající zařízení a plánované investice nelze zanedbat. |
| --- | --- |

18.

je přesvědčen, že pro zajištění ochrany životního prostředí a biologické rozmanitosti je nezbytná udržitelná výroba biomasy. Zdůrazňuje však, že zavedení nových a přísnějších kritérií, která se vztahují na všechna stávající malá zařízení na výrobu biomasy, tepla a elektřiny, by narušilo stabilitu právního rámce a mělo by obrovský sociální dopad na zranitelné spotřebitele, zejména ve venkovských oblastech, a také na podniky, jejichž stávající zařízení a plánované investice nelze zanedbat.

| 19. | upozorňuje, že snížení požadavků na podávání zpráv z 20 MW na 5 MW by znamenalo značnou administrativní zátěž pro mnoho středních elektráren, a požaduje, aby současná kritéria udržitelnosti stanovená ve směrnici RED byla zachována spolu s vnitrostátními právními předpisy, a byly tak zohledněny různé vnitrostátní a regionální podmínky. Nové požadavky by měly být zavedeny pouze tehdy, pokud posouzení prokáže, že stávající požadavky vedou k rizikům pro životní prostředí, která jsou podnětem k přísnějšímu přístupu; |
| --- | --- |

19.

upozorňuje, že snížení požadavků na podávání zpráv z 20 MW na 5 MW by znamenalo značnou administrativní zátěž pro mnoho středních elektráren, a požaduje, aby současná kritéria udržitelnosti stanovená ve směrnici RED byla zachována spolu s vnitrostátními právními předpisy, a byly tak zohledněny různé vnitrostátní a regionální podmínky. Nové požadavky by měly být zavedeny pouze tehdy, pokud posouzení prokáže, že stávající požadavky vedou k rizikům pro životní prostředí, která jsou podnětem k přísnějšímu přístupu;

| 20. | vyzývá k využití potenciálu výroby biometanu v Evropě jakožto způsobu, jak urychleně diverzifikovat zdroje a snížit závislost EU na ruském plynu a zároveň zvýšit ambice týkající se cílů v oblasti klimatu. Podporuje cíl dosáhnout v EU do roku 2030 výroby 35 miliard metrů krychlových (mld. m3) biometanu, jak se navrhuje v plánu REPowerEU; |
| --- | --- |

20.

vyzývá k využití potenciálu výroby biometanu v Evropě jakožto způsobu, jak urychleně diverzifikovat zdroje a snížit závislost EU na ruském plynu a zároveň zvýšit ambice týkající se cílů v oblasti klimatu. Podporuje cíl dosáhnout v EU do roku 2030 výroby 35 miliard metrů krychlových (mld. m3

Oběhové hospodářství a účinné využívání zdrojů

Oběhové hospodářství a účinné využívání zdrojů

| 21. | vyjadřuje politování nad tím, že se návrh vůbec nezmiňuje o zadávání zelených veřejných zakázek ani veřejných zakázek v rámci oběhového hospodářství jako o nástroji, pomocí nějž mohou orgány veřejné správy podporovat využívání energie z obnovitelných zdrojů u zboží a služeb souvisejících s energií; |
| --- | --- |

21.

vyjadřuje politování nad tím, že se návrh vůbec nezmiňuje o zadávání zelených veřejných zakázek ani veřejných zakázek v rámci oběhového hospodářství jako o nástroji, pomocí nějž mohou orgány veřejné správy podporovat využívání energie z obnovitelných zdrojů u zboží a služeb souvisejících s energií;

| 22. | zdůrazňuje, že v zájmu dosažení udržitelného, k životnímu prostředí šetrného a účinnějšího využívání zdrojů mohou být za předpokladu uplatnění kritérií udržitelnosti a šetrnosti k životnímu prostředí obnovitelná paliva a recyklovaná paliva s obsahem uhlíku krátkodobě využívána jako přechodné palivo a přispět k dekarbonizaci hospodářství, včetně odvětví dopravy; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že v zájmu dosažení udržitelného, k životnímu prostředí šetrného a účinnějšího využívání zdrojů mohou být za předpokladu uplatnění kritérií udržitelnosti a šetrnosti k životnímu prostředí obnovitelná paliva a recyklovaná paliva s obsahem uhlíku krátkodobě využívána jako přechodné palivo a přispět k dekarbonizaci hospodářství, včetně odvětví dopravy;

| 23. | požaduje, aby výrobci vozidel poháněných alternativním palivem, výrobci alternativních paliv a poskytovatelé čerpací infrastruktury postupovali koordinovaně, a dosáhli tak dekarbonizace odvětví dopravy; |
| --- | --- |

23.

požaduje, aby výrobci vozidel poháněných alternativním palivem, výrobci alternativních paliv a poskytovatelé čerpací infrastruktury postupovali koordinovaně, a dosáhli tak dekarbonizace odvětví dopravy;

Vytápění a chlazení

Vytápění a chlazení

| 24. | vyzývá k dodržování zásady subsidiarity v oblasti vytápění a chlazení; |
| --- | --- |

24.

vyzývá k dodržování zásady subsidiarity v oblasti vytápění a chlazení;

| 25. | podporuje cíl zvýšit podíl obnovitelných zdrojů a odpadního tepla v odvětví vytápění a chlazení, jakož i v oblasti dálkového vytápění a chlazení. Domnívá se však, že je třeba přeformulovat cíle tak, aby byly na stejné úrovni kombinovány odpadní teplo a obnovitelná energie, namísto formulování samostatných cílů. Rekuperace odpadního tepla z průmyslu, datových center atd. by měla být preferovanou činností, pokud je to možné, a neměla by být diskriminována, aby dosáhla stanoveného podílu obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

25.

podporuje cíl zvýšit podíl obnovitelných zdrojů a odpadního tepla v odvětví vytápění a chlazení, jakož i v oblasti dálkového vytápění a chlazení. Domnívá se však, že je třeba přeformulovat cíle tak, aby byly na stejné úrovni kombinovány odpadní teplo a obnovitelná energie, namísto formulování samostatných cílů. Rekuperace odpadního tepla z průmyslu, datových center atd. by měla být preferovanou činností, pokud je to možné, a neměla by být diskriminována, aby dosáhla stanoveného podílu obnovitelných zdrojů;

| 26. | upozorňuje, že prohlubování dovedností prostřednictvím školících programů určených pro osoby provádějící instalaci a projektanty a zaměřených na technologie vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů a na skladování obnovitelné energie by měly zajišťovat příslušné orgány v členských státech. Cílená opatření v rámci plánu REPowerEU by měla být přijata v úzké spolupráci s celostátními, regionálními a místními orgány a v souladu se zásadou subsidiarity; |
| --- | --- |

26.

upozorňuje, že prohlubování dovedností prostřednictvím školících programů určených pro osoby provádějící instalaci a projektanty a zaměřených na technologie vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů a na skladování obnovitelné energie by měly zajišťovat příslušné orgány v členských státech. Cílená opatření v rámci plánu REPowerEU by měla být přijata v úzké spolupráci s celostátními, regionálními a místními orgány a v souladu se zásadou subsidiarity;

Energetická chudoba

Energetická chudoba

| 27. | vyjadřuje politování nad tím, že mezi zranitelnými domácnostmi, mikropodniky a malými podniky a uživateli prostředků mobility není dostatečně podporováno využívání energie z obnovitelných zdrojů jakožto nástroje pro boj proti energetické chudobě; |
| --- | --- |

27.

vyjadřuje politování nad tím, že mezi zranitelnými domácnostmi, mikropodniky a malými podniky a uživateli prostředků mobility není dostatečně podporováno využívání energie z obnovitelných zdrojů jakožto nástroje pro boj proti energetické chudobě;

| 28. | konstatuje, že strategie EU zaměřená na diverzifikaci dodávek energie z fosilních zdrojů se zdá být nedostatečná. Vyzývá proto EU a členské státy, aby v souladu s myšlenkou uvedenou v plánu REPowerEU zvýšily své investice do obnovitelných zdrojů energie, a zdůrazňuje význam místní výroby energie z obnovitelných zdrojů jakožto způsobu, jak snížit závislost na třetích zemích, pokud jde o dovoz fosilních paliv a s nimi související vysoké a kolísavé ceny; |
| --- | --- |

28.

konstatuje, že strategie EU zaměřená na diverzifikaci dodávek energie z fosilních zdrojů se zdá být nedostatečná. Vyzývá proto EU a členské státy, aby v souladu s myšlenkou uvedenou v plánu REPowerEU zvýšily své investice do obnovitelných zdrojů energie, a zdůrazňuje význam místní výroby energie z obnovitelných zdrojů jakožto způsobu, jak snížit závislost na třetích zemích, pokud jde o dovoz fosilních paliv a s nimi související vysoké a kolísavé ceny;

| 29. | požaduje ucelený soubor opatření a investic podložených společným a silným úsilím na všech úrovních s cílem vymýtit energetickou chudobu na cestě ke spravedlivému klimaticky neutrálnímu kontinentu do roku 2050, a to na základě iniciativ, jako je Pakt starostů a primátorů a poradenské centrum pro energetickou chudobu; |
| --- | --- |

29.

požaduje ucelený soubor opatření a investic podložených společným a silným úsilím na všech úrovních s cílem vymýtit energetickou chudobu na cestě ke spravedlivému klimaticky neutrálnímu kontinentu do roku 2050, a to na základě iniciativ, jako je Pakt starostů a primátorů a poradenské centrum pro energetickou chudobu;

Vodík a „zelené molekuly“

Vodík a „zelené molekuly“

| 30. | zdůrazňuje klíčovou úlohu „zelených molekul“ a dalších nových udržitelných nosičů při transformaci energetiky a vítá další shromažďování vědeckých poznatků v tomto ohledu; |
| --- | --- |

30.

zdůrazňuje klíčovou úlohu „zelených molekul“ a dalších nových udržitelných nosičů při transformaci energetiky a vítá další shromažďování vědeckých poznatků v tomto ohledu;

| 31. | poukazuje na význam vodíku z obnovitelných zdrojů v odvětvích, kde se vodík používá jako surovina nebo kde opatření na zvýšení energetické účinnosti a přímá elektrifikace nejsou schůdným řešením. Dále zdůrazňuje, že vodík z obnovitelných zdrojů nabízí velké příležitosti k inovacím, tvorbě hodnot a zaměstnanosti v mnoha evropských regionech; |
| --- | --- |

31.

poukazuje na význam vodíku z obnovitelných zdrojů v odvětvích, kde se vodík používá jako surovina nebo kde opatření na zvýšení energetické účinnosti a přímá elektrifikace nejsou schůdným řešením. Dále zdůrazňuje, že vodík z obnovitelných zdrojů nabízí velké příležitosti k inovacím, tvorbě hodnot a zaměstnanosti v mnoha evropských regionech;

| 32. | konstatuje, že dovoz významného podílu obnovitelného vodíku bude v krátkodobém horizontu stále zapotřebí, aby se kompenzovala omezená výroba v EU; |
| --- | --- |

32.

konstatuje, že dovoz významného podílu obnovitelného vodíku bude v krátkodobém horizontu stále zapotřebí, aby se kompenzovala omezená výroba v EU;

| 33. | zdůrazňuje, že cíle, které byly v souladu s požadavky stanoviska VR na téma Plán pro čistý vodík (COR 549/2020 (5)) při revizi směrnice o obnovitelných zdrojích energie navrženy v oblasti vodíku z obnovitelných zdrojů a jeho derivátů (RFNBO – obnovitelná paliva nebiologického původu), hrají důležitou roli pro rozsáhlejší využívání vodíku z obnovitelných zdrojů v rámci vodíkové strategie EU. Podporuje tudíž navrženou certifikaci vodíku z obnovitelných zdrojů, nové dílčí cíle pro paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu v dopravě a průmyslu a navržené označování průmyslových výrobků, které byly vyrobeny s využitím obnovitelných zdrojů energie a paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu, jako je například zelená ocel; |
| --- | --- |

33.

zdůrazňuje, že cíle, které byly v souladu s požadavky stanoviska VR na téma Plán pro čistý vodík (COR 549/2020 (5

| 34. | připomíná, že obnovitelný vodík by měl být prioritou a že vodík s nízkým obsahem uhlíku by mohl být využit pro účely dekarbonizace jako krátkodobé přechodné řešení, dokud tuto úlohu nebude hrát pouze obnovitelný vodík. Vyzývá proto orgány EU, členské státy a průmysl, aby zvýšily kapacitu výroby obnovitelné elektřiny a vodíku; |
| --- | --- |

34.

připomíná, že obnovitelný vodík by měl být prioritou a že vodík s nízkým obsahem uhlíku by mohl být využit pro účely dekarbonizace jako krátkodobé přechodné řešení, dokud tuto úlohu nebude hrát pouze obnovitelný vodík. Vyzývá proto orgány EU, členské státy a průmysl, aby zvýšily kapacitu výroby obnovitelné elektřiny a vodíku;

| 35. | žádá Komisi, aby znovu zvážila připravovaný akt v přenesené pravomoci o obnovitelných palivech nebiologického původu vypracovaný na základě směrnice (EU) 2018/2001, aby zajistila jeho soulad s touto revizí; |
| --- | --- |

35.

žádá Komisi, aby znovu zvážila připravovaný akt v přenesené pravomoci o obnovitelných palivech nebiologického původu vypracovaný na základě směrnice (EU) 2018/2001, aby zajistila jeho soulad s touto revizí;

Solární energie

Solární energie

| 36. | vítá oznámení o připravovaném zahájení strategie EU v oblasti solární energie. Tato strategie by měla zahrnovat cíle a konkrétní opatření, jež urychlí zavádění solární energie, aby tak mj. bylo možné podpořit nové cíle článku 15a směrnice o obnovitelných zdrojích energie týkající se začlenění energie z obnovitelných zdrojů v budovách a boje proti energetické chudobě. Měla by rovněž přispět k vytvoření konkurenceschopného systému využívání solární energie; |
| --- | --- |

36.

vítá oznámení o připravovaném zahájení strategie EU v oblasti solární energie. Tato strategie by měla zahrnovat cíle a konkrétní opatření, jež urychlí zavádění solární energie, aby tak mj. bylo možné podpořit nové cíle článku 15a směrnice o obnovitelných zdrojích energie týkající se začlenění energie z obnovitelných zdrojů v budovách a boje proti energetické chudobě. Měla by rovněž přispět k vytvoření konkurenceschopného systému využívání solární energie;

Energie vyráběná na moři

Energie vyráběná na moři

| 37. | výslovně podporuje nový cíl, který byl ve směrnici o obnovitelných zdrojích navržen ve věci společného plánování v oblasti energie vyráběné na moři, i cíle a opatření k zajištění souvisejícího plánování integrované sítě v členských státech, které hraničí s mořskými oblastmi. Zdůrazňuje, že v zájmu dalšího rozvoje energie vyráběné na moři je zapotřebí rozsáhleji sjednotit regulační rámce na úrovni EU, zejména co se týče zadávání zakázek, regulace trhu, technických aspektů a bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, aby mezi členskými státy a regiony mohla probíhat potřebná spolupráce; |
| --- | --- |

37.

výslovně podporuje nový cíl, který byl ve směrnici o obnovitelných zdrojích navržen ve věci společného plánování v oblasti energie vyráběné na moři, i cíle a opatření k zajištění souvisejícího plánování integrované sítě v členských státech, které hraničí s mořskými oblastmi. Zdůrazňuje, že v zájmu dalšího rozvoje energie vyráběné na moři je zapotřebí rozsáhleji sjednotit regulační rámce na úrovni EU, zejména co se týče zadávání zakázek, regulace trhu, technických aspektů a bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, aby mezi členskými státy a regiony mohla probíhat potřebná spolupráce;

| 38. | vítá balíček opatření pro trhy s vodíkem a dekarbonizovaným plynem, který nedávno předložila Evropská komise, a pravidla podporující využívání stávající plynárenské infrastruktury pro přimíchávání dalších zelených molekul a renovaci stávající a přidání nové plynové infrastruktury pro přepravu vodíku. Podporuje investiční rámec pro rozvoj trhu s obnovitelným vodíkem a ekonomicky proveditelné projekty pro zachycování, využívání a ukládání uhlíku (CCUS); |
| --- | --- |

38.

vítá balíček opatření pro trhy s vodíkem a dekarbonizovaným plynem, který nedávno předložila Evropská komise, a pravidla podporující využívání stávající plynárenské infrastruktury pro přimíchávání dalších zelených molekul a renovaci stávající a přidání nové plynové infrastruktury pro přepravu vodíku. Podporuje investiční rámec pro rozvoj trhu s obnovitelným vodíkem a ekonomicky proveditelné projekty pro zachycování, využívání a ukládání uhlíku (CCUS);

| 39. | vzhledem k potenciálnímu dopadu tohoto nařízení na místní a regionální orgány VR podtrhuje, že je důležité, aby byli spolunormotvůrci informováni o všech změnách původního návrhu v každé fázi legislativního procesu, včetně trojstranných jednání, v souladu se zásadou loajální spolupráce, což VR umožní řádně vykonávat jeho pravomoci vyplývající ze Smlouvy (článek 91 SFEU). |
| --- | --- |

39.

vzhledem k potenciálnímu dopadu tohoto nařízení na místní a regionální orgány VR podtrhuje, že je důležité, aby byli spolunormotvůrci informováni o všech změnách původního návrhu v každé fázi legislativního procesu, včetně trojstranných jednání, v souladu se zásadou loajální spolupráce, což VR umožní řádně vykonávat jeho pravomoci vyplývající ze Smlouvy (článek 91 SFEU).

V Bruselu dne 28. dubna 2022.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

2

(3)  2013/179/EU: doporučení Komise ze dne 9. dubna 2013 o používání společných metod pro měření a sdělování environmentálního profilu životního cyklu produktů a organizací (Úř. věst. L 124, 4.5.2013, s. 1).

3

(4)  2013/179/EU: doporučení Komise ze dne 9. dubna 2013 o používání společných metod pro měření a sdělování environmentálního profilu životního cyklu produktů a organizací (Úř. věst. L 124, 4.5.2013, s. 1).

4

(5)  Úř. věst. C 324, 1.10.2020, s. 41.

5

---

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 301/221 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 301/221

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Revize nařízení o LULUCF a nařízení o „sdílení úsilí“

(2022/C 301/17)

| Zpravodajka: | Åsa ÅGREN WIKSTRÖM (SE/ELS), členka rady kraje Västerbotten |
| --- | --- |
| Odkazy: | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2018/841, pokud jde o oblast působnosti, zjednodušení pravidel souladu, stanovení cílů členských států pro rok 2030 a závazek ke společnému dosažení klimatické neutrality v odvětví využívání půdy, lesnictví a zemědělství do roku 2035, a nařízení (EU) 2018/1999, pokud jde o zlepšení monitorování, vykazování, sledování pokroku a přezkum
  COM(2021) 554 final
  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2018/842 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 přispívajícím k opatřením v oblasti klimatu za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody
  COM(2021) 555 final |

Zpravodajka:

Åsa ÅGREN WIKSTRÖM (SE/ELS), členka rady kraje Västerbotten

Odkazy:

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2018/841, pokud jde o oblast působnosti, zjednodušení pravidel souladu, stanovení cílů členských států pro rok 2030 a závazek ke společnému dosažení klimatické neutrality v odvětví využívání půdy, lesnictví a zemědělství do roku 2035, a nařízení (EU) 2018/1999, pokud jde o zlepšení monitorování, vykazování, sledování pokroku a přezkum

COM(2021) 554 final

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2018/842 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 přispívajícím k opatřením v oblasti klimatu za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody

COM(2021) 555 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2018/841, pokud jde o oblast působnosti, zjednodušení pravidel souladu, stanovení cílů členských států pro rok 2030 a závazek ke společnému dosažení klimatické neutrality v odvětví využívání půdy, lesnictví a zemědělství do roku 2035, a nařízení (EU) 2018/1999, pokud jde o zlepšení monitorování, vykazování, sledování pokroku a přezkum

COM(2021) 554 final

Pozměňovací návrh 1

7. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (7) | Ve sdělení ze dne 17. září 2020 nazvaném Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 byla nastíněna možnost kombinovat emise jiných skleníkových plynů ze zemědělství než CO2 s čistým pohlcením souvisejícím s využíváním půdy, změnami ve využívání půdy a lesnictvím, a vytvořit tak nově regulované odvětví půdy. Tato kombinace přispěje k synergii mezi zmírňujícími opatřeními v odvětví půdy a umožní integrovanější tvorbu a provádění politik na vnitrostátní úrovni i na úrovni Unie. Za tímto účelem by měla být posílena povinnost členských států předkládat integrované plány zmírňování změny klimatu pro odvětví půdy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(7)

Ve sdělení ze dne 17. září 2020 nazvaném Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 byla nastíněna možnost kombinovat emise jiných skleníkových plynů ze zemědělství než CO2 s čistým pohlcením souvisejícím s využíváním půdy, změnami ve využívání půdy a lesnictvím, a vytvořit tak nově regulované odvětví půdy. Tato kombinace přispěje k synergii mezi zmírňujícími opatřeními v odvětví půdy a umožní integrovanější tvorbu a provádění politik na vnitrostátní úrovni i na úrovni Unie. Za tímto účelem by měla být posílena povinnost členských států předkládat integrované plány zmírňování změny klimatu pro odvětví půdy.

Vypouští se

Odůvodnění

Hrozí nebezpečí, že sloučení těchto dvou odvětví bude kontraproduktivní, neefektivní a nespravedlivé. EU by se měla zaměřit především na snižování emisí a současně rovněž optimalizovat potenciál odvětví LULUCF při zmírňování dopadů.

Pozměňovací návrh 2

Bod odůvodnění 8a (nový)

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | (8a) | Obdělávaná půda, travní porosty a mokřady jsou v současné době čistými producenty skleníkových plynů v Unii, ale mají potenciál stát se zdrojem čistého pohlcování skleníkových plynů, zejména díky obnově mokřadů a rašelinišť. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

(8a)

Obdělávaná půda, travní porosty a mokřady jsou v současné době čistými producenty skleníkových plynů v Unii, ale mají potenciál stát se zdrojem čistého pohlcování skleníkových plynů, zejména díky obnově mokřadů a rašelinišť.

Pozměňovací návrh 3

10. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Aby se zvýšilo pohlcování skleníkových plynů, potřebují jednotliví zemědělci nebo správci lesů přímou pobídku k ukládání většího množství uhlíku na své půdě
  a
   ve svých lesích. (...) (...) Tyto pobídky a obchodní modely posílí zmírňování změny klimatu v bioekonomice, mimo jiné využíváním trvanlivých výrobků z vytěženého dřeva, při plném dodržování ekologických zásad podporujících biologickou rozmanitost a oběhové hospodářství. Proto by kromě výrobků z vytěženého dřeva měly být zavedeny nové kategorie výrobků ukládajících uhlík. Nové obchodní modely, zemědělské postupy a postupy obhospodařování půdy za účelem posílení pohlcování přispívají k vyváženému územnímu rozvoji a hospodářskému růstu ve venkovských oblastech. (...) | Aby se zvýšilo pohlcování skleníkových plynů, potřebují jednotliví zemědělci nebo správci lesů přímou pobídku k ukládání většího množství uhlíku na své půdě, ve svých lesích
  a ve výrobcích ukládajících uhlík
  . (...) Tyto pobídky a obchodní modely posílí zmírňování změny klimatu v bioekonomice, mimo jiné využíváním trvanlivých výrobků z vytěženého dřeva
  a nahrazováním fosilních nebo uhlíkově náročných materiálů
  , při plném dodržování ekologických zásad podporujících biologickou rozmanitost a oběhové hospodářství. Proto by kromě výrobků z vytěženého dřeva měly být zavedeny nové kategorie
  všech
  výrobků ukládajících uhlík
  , včetně nových inovativních řešení, a bioenergie s technologiemi zachycování a ukládání uhlíku
  .
  Členské státy by měly rovněž poskytnout odhady toho, jaký potenciál má nahrazování fosilních a uhlíkově náročných materiálů dřevem pro zmírňování dopadů.
  Nové obchodní modely,
  další rozvoj bioenergie s technologiemi zachycování a ukládání uhlíku,
  zemědělské postupy a postupy obhospodařování půdy za účelem posílení pohlcování
  a dlouhodobé investice do bioekonomiky
  přispívají k vyváženému územnímu rozvoji a hospodářskému růstu ve venkovských oblastech. (...) |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Aby se zvýšilo pohlcování skleníkových plynů, potřebují jednotliví zemědělci nebo správci lesů přímou pobídku k ukládání většího množství uhlíku na své půdě
  a
   ve svých lesích. (...) (...) Tyto pobídky a obchodní modely posílí zmírňování změny klimatu v bioekonomice, mimo jiné využíváním trvanlivých výrobků z vytěženého dřeva, při plném dodržování ekologických zásad podporujících biologickou rozmanitost a oběhové hospodářství. Proto by kromě výrobků z vytěženého dřeva měly být zavedeny nové kategorie výrobků ukládajících uhlík. Nové obchodní modely, zemědělské postupy a postupy obhospodařování půdy za účelem posílení pohlcování přispívají k vyváženému územnímu rozvoji a hospodářskému růstu ve venkovských oblastech. (...)

Aby se zvýšilo pohlcování skleníkových plynů, potřebují jednotliví zemědělci nebo správci lesů přímou pobídku k ukládání většího množství uhlíku na své půdě, ve svých lesích
  a ve výrobcích ukládajících uhlík
  . (...) Tyto pobídky a obchodní modely posílí zmírňování změny klimatu v bioekonomice, mimo jiné využíváním trvanlivých výrobků z vytěženého dřeva
  a nahrazováním fosilních nebo uhlíkově náročných materiálů
  , při plném dodržování ekologických zásad podporujících biologickou rozmanitost a oběhové hospodářství. Proto by kromě výrobků z vytěženého dřeva měly být zavedeny nové kategorie
  všech
  výrobků ukládajících uhlík
  , včetně nových inovativních řešení, a bioenergie s technologiemi zachycování a ukládání uhlíku
  .
  Členské státy by měly rovněž poskytnout odhady toho, jaký potenciál má nahrazování fosilních a uhlíkově náročných materiálů dřevem pro zmírňování dopadů.
  Nové obchodní modely,
  další rozvoj bioenergie s technologiemi zachycování a ukládání uhlíku,
  zemědělské postupy a postupy obhospodařování půdy za účelem posílení pohlcování
  a dlouhodobé investice do bioekonomiky
  přispívají k vyváženému územnímu rozvoji a hospodářskému růstu ve venkovských oblastech. (...)

Odůvodnění

Měl by být plně zohledněn dopad inovativních produktů z biologického materiálu na klima. Zahrnuty by měly být všechny příslušné kategorie, jako jsou buničina, papír, lepenka, dýha, dřevovláknité desky, dřevotřískové desky, prkna, kompozitní dřevo, textilie, kompozitní materiály, lignin, chemické látky, biouhel a jiné biogenní uhlíkové produkty.

Cílem EU v oblasti klimatu je dosáhnout uhlíkové neutrality a do roku 2050 v podstatě vymýtit emise z fosilních paliv. Akademici a tvůrci modelů (např. z OSN a IPCC) se shodují, že bez zavádění na technologiích založeného pohlcování uhlíku není pravděpodobné, že budeme schopni dosáhnout cílů Pařížské dohody. Bioenergie se zachycováním a ukládáním uhlíku je proces získávání bioenergie z biomasy a zachycování a ukládání uhlíku, který je tak odstraňován z atmosféry.

Zahrnutí bioenergie se zachycováním a ukládáním uhlíku do nařízení je logické, neboť biogenní emise pocházejí z obnovitelných zdrojů pěstovaných na půdě. Použití stejného rámce započítávání pro všechny výrobky ukládající uhlík, emise a pohlcování uhlíku z tohoto odvětví pomůže zabránit dvojímu započítávání.

Pozměňovací návrh 4

Bod odůvodnění 11a (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | (11a) | Vzhledem k tomu, že udržitelné obhospodařování lesů zvyšuje ukládání uhlíku a působí proti stárnutí lesů a přírodním katastrofám, které představují jeden z faktorů, jež v posledních letech přispívají ke snižování pohlcování uhlíku v odvětví půdy, mělo by toto nařízení podporovat udržitelné postupy obhospodařování lesů ve všech druzích lesů v EU, které přispívají ke zmírňování změny klimatu a k přizpůsobování se této změně, jak je uvedeno v Lesní strategii EU do roku 2030. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(11a)

Vzhledem k tomu, že udržitelné obhospodařování lesů zvyšuje ukládání uhlíku a působí proti stárnutí lesů a přírodním katastrofám, které představují jeden z faktorů, jež v posledních letech přispívají ke snižování pohlcování uhlíku v odvětví půdy, mělo by toto nařízení podporovat udržitelné postupy obhospodařování lesů ve všech druzích lesů v EU, které přispívají ke zmírňování změny klimatu a k přizpůsobování se této změně, jak je uvedeno v Lesní strategii EU do roku 2030.

Odůvodnění

Přehnané omezování možností aktivního obhospodařování lesů by vedlo k tomu, že by lesy byly zranitelnější vůči škodám, jako jsou požáry a zasažení škůdci, a snížil by se rovněž dlouhodobý potenciál lesů k ukládání uhlíku.

Pozměňovací návrh 5

Čl. 1 odst. 1 bod 1

Nařízení (EU) 2018/841

Čl. 1 odst. 1 písm. e)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| e) | závazků členských států přijmout nezbytná opatření zaměřená na společné dosažení klimatické neutrality v Unii do roku 2035 v odvětví využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví
  , včetně emisí ze zemědělství jiných než CO2

  .“; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

e)

závazků členských států přijmout nezbytná opatření zaměřená na společné dosažení klimatické neutrality v Unii do roku 2035 v odvětví využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví
  , včetně emisí ze zemědělství jiných než CO2

  .“;

| e) | závazků členských států přijmout nezbytná opatření zaměřená na společné dosažení klimatické neutrality v Unii do roku 2035 v odvětví využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví.“; |
| --- | --- |

e)

závazků členských států přijmout nezbytná opatření zaměřená na společné dosažení klimatické neutrality v Unii do roku 2035 v odvětví využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví.“;

Odůvodnění

VR se obává, že kombinované využívání půdy a jiné emise ze zemědělství než CO2 by mohly oslabit nezbytný pokrok v zemědělství, protože potíže, které toto odvětví má při snižování emisí, by mohly být kompenzovány jinými odvětvími, například lesy. Pohlcování uhlíku v odvětví LULUCF hraje klíčovou roli při dosahování cílů EU v oblasti klimatu. Hrozí nebezpečí, že sloučení těchto dvou odvětví bude kontraproduktivní, neefektivní a nespravedlivé. EU by se měla zaměřit především na snižování emisí a současně rovněž optimalizovat potenciál odvětví LULUCF při zmírňování dopadů.

Pozměňovací návrh 6

Čl. 1 odst. 1 bod 2

Nařízení (EU) 2018/841

Čl. 2 odst. 2 návětí

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Toto nařízení se vztahuje také na emise a pohlcování skleníkových plynů uvedených v oddílu A přílohy I, vykázané podle čl. 26 odst. 4 nařízení (EU) 2018/1999, k nimž dojde na území členských států v období 2026
  –2030
  v kterékoli z níže uvedených kategorií vykazování využití půdy a/nebo v kterémkoli z níže uvedených odvětví: | 2.   Toto nařízení se vztahuje také na emise a pohlcování skleníkových plynů uvedených v oddílu A přílohy I, vykázané podle čl. 26 odst. 4 nařízení (EU) 2018/1999, k nimž dojde na území členských států v období
  od roku
  2026 v kterékoli z níže uvedených kategorií vykazování využití půdy a/nebo v kterémkoli z níže uvedených odvětví: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Toto nařízení se vztahuje také na emise a pohlcování skleníkových plynů uvedených v oddílu A přílohy I, vykázané podle čl. 26 odst. 4 nařízení (EU) 2018/1999, k nimž dojde na území členských států v období 2026
  –2030
  v kterékoli z níže uvedených kategorií vykazování využití půdy a/nebo v kterémkoli z níže uvedených odvětví:

2.   Toto nařízení se vztahuje také na emise a pohlcování skleníkových plynů uvedených v oddílu A přílohy I, vykázané podle čl. 26 odst. 4 nařízení (EU) 2018/1999, k nimž dojde na území členských států v období
  od roku
  2026 v kterékoli z níže uvedených kategorií vykazování využití půdy a/nebo v kterémkoli z níže uvedených odvětví:

Odůvodnění

Odůvodnění

VR se obává, že kombinované využívání půdy a jiné emise ze zemědělství než CO2 by mohly oslabit nezbytný pokrok v zemědělství, protože potíže, které toto odvětví má při snižování emisí, by mohly být kompenzovány jinými odvětvími, například lesy. Pohlcování uhlíku v odvětví LULUCF hraje klíčovou roli při dosahování cílů EU v oblasti klimatu. Hrozí nebezpečí, že sloučení těchto dvou odvětví bude kontraproduktivní, neefektivní a nespravedlivé. EU by se měla zaměřit především na snižování emisí a současně rovněž optimalizovat potenciál odvětví LULUCF při zmírňování dopadů.

2

Pozměňovací návrh 7

Pozměňovací návrh 7

Čl. 1 odst. 1 bod 2

Nařízení (EU) 2018/841

Čl. 2 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.
     
  Toto nařízení se vztahuje také na emise a pohlcování skleníkových plynů uvedených v oddílu A přílohy I, vykázané podle čl. 26 odst. 4 nařízení (EU) 2018/1999, k nimž dojde na území členských států od roku 2031 v kterékoli z kategorií započítávání využití půdy uvedených v odst. 2 písm. a) až j) a/nebo v kterémkoli z níže uvedených odvětví:










  a) | enterická fermentace; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3.
     
  Toto nařízení se vztahuje také na emise a pohlcování skleníkových plynů uvedených v oddílu A přílohy I, vykázané podle čl. 26 odst. 4 nařízení (EU) 2018/1999, k nimž dojde na území členských států od roku 2031 v kterékoli z kategorií započítávání využití půdy uvedených v odst. 2 písm. a) až j) a/nebo v kterémkoli z níže uvedených odvětví:

a)

enterická fermentace;

| b) | hospodaření se statkovými hnojivy; |
| --- | --- |

b)

hospodaření se statkovými hnojivy;

| c) | pěstování rýže; |
| --- | --- |

c)

pěstování rýže;

| d) | zemědělské půdy; |
| --- | --- |

d)

zemědělské půdy;

| e) | řízené vypalování savan; |
| --- | --- |

e)

řízené vypalování savan;

| f) | spalování zemědělských zbytků na polích; |
| --- | --- |

f)

spalování zemědělských zbytků na polích;

| g) | vápnění půd; |
| --- | --- |

g)

vápnění půd;

| h) | používání močoviny; |
| --- | --- |

h)

používání močoviny;

| i) | „ostatní hnojiva obsahující uhlík“; |
| --- | --- |

i)

„ostatní hnojiva obsahující uhlík“;

| j) | „ostatní“.“; |
| --- | --- |

j)

„ostatní“.“;

Vypouští se

Vypouští se

Odůvodnění

Odůvodnění

VR se obává, že kombinované využívání půdy a jiné emise ze zemědělství než CO2 by mohly oslabit nezbytný pokrok v zemědělství, protože potíže, které toto odvětví má při snižování emisí, by mohly být kompenzovány jinými odvětvími, například lesy. Pohlcování uhlíku v odvětví LULUCF hraje klíčovou roli při dosahování cílů EU v oblasti klimatu. Hrozí nebezpečí, že sloučení těchto dvou odvětví bude kontraproduktivní, neefektivní a nespravedlivé. EU by se měla zaměřit především na snižování emisí a současně rovněž optimalizovat potenciál odvětví LULUCF při zmírňování dopadů.

2

Pozměňovací návrh 8

Pozměňovací návrh 8

Čl. 1 odst. 1 bod 3

Nařízení (EU) 2018/841

Čl. 4 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Cíl Unie pro čisté pohlcení skleníkových plynů do roku 2030 činí 310 milionů tun ekvivalentu CO2 jako součet cílů členských států stanovených v souladu s odstavcem 3 tohoto článku a vychází z průměru údajů z inventur skleníkových plynů za roky 2016, 2017 a 2018. | 2.   Cíl Unie pro čisté pohlcení skleníkových plynů do roku 2030 činí 310 milionů tun ekvivalentu CO2 jako součet cílů členských států stanovených v souladu s odstavcem 3 tohoto článku a vychází z průměru údajů z inventur skleníkových plynů za roky 2016, 2017 a 2018. |
| (...) | (...) |
| | Do 30. června 2024 každý členský stát stanoví vnitrostátní příspěvek k cíli čistého pohlcení skleníkových plynů do roku 2030 uvedenému v odstavci 2 tohoto článku, který je vyšší než vnitrostátní cíl stanovený v příloze IIa. Takový příspěvek může být zahrnut do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu předložených podle článku 14 nařízení (EU) 2018/1999.




  Vnitrostátní příspěvek zahrne informace a cíle týkající se snižování emisí nebo zvyšování pohlcování skleníkových plynů z orné půdy, travních porostů a mokřadů v porovnání s údaji za roky 2016, 2017 a 2018. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Cíl Unie pro čisté pohlcení skleníkových plynů do roku 2030 činí 310 milionů tun ekvivalentu CO2 jako součet cílů členských států stanovených v souladu s odstavcem 3 tohoto článku a vychází z průměru údajů z inventur skleníkových plynů za roky 2016, 2017 a 2018.

2.   Cíl Unie pro čisté pohlcení skleníkových plynů do roku 2030 činí 310 milionů tun ekvivalentu CO2 jako součet cílů členských států stanovených v souladu s odstavcem 3 tohoto článku a vychází z průměru údajů z inventur skleníkových plynů za roky 2016, 2017 a 2018.

(...)

(...)

Do 30. června 2024 každý členský stát stanoví vnitrostátní příspěvek k cíli čistého pohlcení skleníkových plynů do roku 2030 uvedenému v odstavci 2 tohoto článku, který je vyšší než vnitrostátní cíl stanovený v příloze IIa. Takový příspěvek může být zahrnut do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu předložených podle článku 14 nařízení (EU) 2018/1999.

Do 30. června 2024 každý členský stát stanoví vnitrostátní příspěvek k cíli čistého pohlcení skleníkových plynů do roku 2030 uvedenému v odstavci 2 tohoto článku, který je vyšší než vnitrostátní cíl stanovený v příloze IIa. Takový příspěvek může být zahrnut do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu předložených podle článku 14 nařízení (EU) 2018/1999.

Vnitrostátní příspěvek zahrne informace a cíle týkající se snižování emisí nebo zvyšování pohlcování skleníkových plynů z orné půdy, travních porostů a mokřadů v porovnání s údaji za roky 2016, 2017 a 2018.

Vnitrostátní příspěvek zahrne informace a cíle týkající se snižování emisí nebo zvyšování pohlcování skleníkových plynů z orné půdy, travních porostů a mokřadů v porovnání s údaji za roky 2016, 2017 a 2018.

Odůvodnění

Odůvodnění

VR podporuje ambiciózní, spravedlivý a inkluzivní cíl v odvětví LULUCF, který napomůže dosažení cílů EU v oblasti klimatu. Místní a regionální orgány si jsou vědomy důsledků změny klimatu v praxi a podporují ambiciózní a spravedlivá klimatická opatření.

Pozměňovací návrh 9

Pozměňovací návrh 9

Čl. 1 odst. 1 bod 3

Nařízení (EU) 2018/841

Čl. 4 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   [...] Tyto vnitrostátní trajektorie vycházejí z průměrných údajů z inventur skleníkových plynů za roky 2021, 2022 a 2023 vykázaných jednotlivými členskými státy. U hodnoty čistých pohlcení ve výši 310 milionů tun ekvivalentu CO2 jako součtu cílů pro členské státy stanovených v příloze IIa může být provedena technická oprava v důsledku změny metodiky provedené členskými státy.
  Metoda stanovení technické opravy
  , která má být přidána k 
  cílům členských států,
  bude uvedena v těchto prováděcích aktech. (...) | 3.   [...] Tyto vnitrostátní trajektorie vycházejí z průměrných údajů z inventur skleníkových plynů za roky 2021, 2022 a 2023 vykázaných jednotlivými členskými státy. U hodnoty
  cíle členského státu stanoveného v příloze IIa a
   čistých pohlcení ve výši 310 milionů tun ekvivalentu CO2 jako součtu cílů pro členské státy stanovených v příloze IIa může být provedena technická oprava v důsledku změny metodiky provedené členskými státy.
  Technická oprava
  , která má být přidána k 
  cíli členského státu, by měla odpovídat dopadu změny metodiky a zdrojů údajů na cíle a
   bude uvedena v těchto prováděcích aktech. (...) |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3.   [...] Tyto vnitrostátní trajektorie vycházejí z průměrných údajů z inventur skleníkových plynů za roky 2021, 2022 a 2023 vykázaných jednotlivými členskými státy. U hodnoty čistých pohlcení ve výši 310 milionů tun ekvivalentu CO2 jako součtu cílů pro členské státy stanovených v příloze IIa může být provedena technická oprava v důsledku změny metodiky provedené členskými státy.
  Metoda stanovení technické opravy
  , která má být přidána k 
  cílům členských států,
  bude uvedena v těchto prováděcích aktech. (...)

3.   [...] Tyto vnitrostátní trajektorie vycházejí z průměrných údajů z inventur skleníkových plynů za roky 2021, 2022 a 2023 vykázaných jednotlivými členskými státy. U hodnoty
  cíle členského státu stanoveného v příloze IIa a
   čistých pohlcení ve výši 310 milionů tun ekvivalentu CO2 jako součtu cílů pro členské státy stanovených v příloze IIa může být provedena technická oprava v důsledku změny metodiky provedené členskými státy.
  Technická oprava
  , která má být přidána k 
  cíli členského státu, by měla odpovídat dopadu změny metodiky a zdrojů údajů na cíle a
   bude uvedena v těchto prováděcích aktech. (...)

Odůvodnění

Odůvodnění

Je důležité, aby členské státy neustále pracovaly na zlepšování svých metodik a aby se tato zlepšení odrazila i v hodnocení cílů, a předešlo se tak neúměrně nízkým nebo vysokým cílům. Stálý rozvoj metod poskytování údajů o činnostech a propracovaných emisních faktorů je v souladu se stávající praxí podávání zpráv. Členské státy by proto měly být vybízeny k tomu, aby využívaly nové výsledky domácího výzkumu i aktualizované pokyny IPCC a další mezinárodně publikovaný výzkum.

Pozměňovací návrh 10

Pozměňovací návrh 10

Čl. 1 odst. 1 bod 3

Nařízení (EU) 2018/841

Čl. 4 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.
     
  Cílem je dosáhnout v celé Unii do roku 2035 nulových čistých emisí skleníkových plynů v odvětvích uvedených v čl. 2 odst. 3 písm. a) až j) a v následujících letech dosáhnout v celé Unii záporných emisí. Unie a členské státy přijmou nezbytná opatření umožňující společné dosažení cíle pro rok 2035.




  Komise do 31. prosince 2025 na základě integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu předložených každým členským státem podle článku 14 nařízení (EU) 2018/1999 do 30. června 2024 předloží návrhy na příspěvek každého členského státu k čistému snížení emisí.“; | Vypouští se |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4.
     
  Cílem je dosáhnout v celé Unii do roku 2035 nulových čistých emisí skleníkových plynů v odvětvích uvedených v čl. 2 odst. 3 písm. a) až j) a v následujících letech dosáhnout v celé Unii záporných emisí. Unie a členské státy přijmou nezbytná opatření umožňující společné dosažení cíle pro rok 2035.

Komise do 31. prosince 2025 na základě integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu předložených každým členským státem podle článku 14 nařízení (EU) 2018/1999 do 30. června 2024 předloží návrhy na příspěvek každého členského státu k čistému snížení emisí.“;

Vypouští se

Vypouští se

Odůvodnění

Odůvodnění

VR se obává, že kombinované využívání půdy a jiné emise ze zemědělství než CO2 by mohly oslabit nezbytný pokrok v zemědělství, protože potíže, které toto odvětví má při snižování emisí, by mohly být kompenzovány jinými odvětvími, například lesy. Pohlcování uhlíku v odvětví LULUCF hraje klíčovou roli při dosahování cílů EU v oblasti klimatu. Hrozí nebezpečí, že sloučení těchto dvou odvětví bude kontraproduktivní, neefektivní a nespravedlivé. EU by se měla zaměřit především na snižování emisí a současně rovněž optimalizovat potenciál odvětví LULUCF při zmírňování dopadů.

2

Pozměňovací návrh 11

Pozměňovací návrh 11

Čl. 1 odst. 1 bod 7 písm. b

Nařízení (EU) 2018/841

Čl. 9 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| odstavec 2 se nahrazuje tímto:


  „2.   Komise přijme v souladu s článkem 16 akty v přenesené pravomoci za účelem změny odstavce 1 tohoto článku a přílohy V doplněním nových kategorií výrobků pro ukládání uhlíku, včetně výrobků z vytěženého dřeva, které pohlcují uhlík, a to na základě pokynů IPCC, tak jak byly přijaty konferencí smluvních stran UNFCCC nebo konferencí smluvních stran sloužící jako zasedání smluvních stran Pařížské dohody, a při zajištění ekologické vyváženosti.“; | odstavec 2 se nahrazuje tímto:


  „2.   Komise
  v blízké budoucnosti
  přijme v souladu s článkem 16 akty v přenesené pravomoci za účelem změny odstavce 1 tohoto článku a přílohy V doplněním nových kategorií výrobků pro ukládání uhlíku, včetně výrobků z vytěženého dřeva,
  bioenergie se zachycováním a ukládáním uhlíku a všech dalších relevantních kategorií produktů z biologického materiálu,
  které pohlcují uhlík, a to na základě pokynů IPCC, tak jak byly přijaty konferencí smluvních stran UNFCCC nebo konferencí smluvních stran sloužící jako zasedání smluvních stran Pařížské dohody, a při zajištění ekologické vyváženosti.“; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Komise přijme v souladu s článkem 16 akty v přenesené pravomoci za účelem změny odstavce 1 tohoto článku a přílohy V doplněním nových kategorií výrobků pro ukládání uhlíku, včetně výrobků z vytěženého dřeva, které pohlcují uhlík, a to na základě pokynů IPCC, tak jak byly přijaty konferencí smluvních stran UNFCCC nebo konferencí smluvních stran sloužící jako zasedání smluvních stran Pařížské dohody, a při zajištění ekologické vyváženosti.“;

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Komise
  v blízké budoucnosti
  přijme v souladu s článkem 16 akty v přenesené pravomoci za účelem změny odstavce 1 tohoto článku a přílohy V doplněním nových kategorií výrobků pro ukládání uhlíku, včetně výrobků z vytěženého dřeva,
  bioenergie se zachycováním a ukládáním uhlíku a všech dalších relevantních kategorií produktů z biologického materiálu,
  které pohlcují uhlík, a to na základě pokynů IPCC, tak jak byly přijaty konferencí smluvních stran UNFCCC nebo konferencí smluvních stran sloužící jako zasedání smluvních stran Pařížské dohody, a při zajištění ekologické vyváženosti.“;

Odůvodnění

Odůvodnění

Měl by být plně zohledněn dopad inovativních produktů z biologického materiálu na klima. Zahrnuty by měly být všechny příslušné kategorie, jako jsou buničina, papír, lepenka, dýha, dřevovláknité desky, dřevotřískové desky, prkna, kompozitní dřevo, textilie, kompozitní materiály, lignin, chemické látky, biouhel a jiné biogenní uhlíkové produkty.

Pozměňovací návrh 12

Pozměňovací návrh 12

Čl. 1 odst. 1 bod 14

Nařízení (EU) 2018/841

Čl. 13c odst. 1 pododstavec 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| K množství emisí skleníkových plynů vykázaných členským státem na následující rok se připočte množství odpovídající množství nadměrných čistých emisí skleníkových plynů v tunách ekvivalentu CO2 vynásobené koeficientem 1,08 v souladu s opatřeními přijatými podle článku 15.“; | Vypouští se |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

K množství emisí skleníkových plynů vykázaných členským státem na následující rok se připočte množství odpovídající množství nadměrných čistých emisí skleníkových plynů v tunách ekvivalentu CO2 vynásobené koeficientem 1,08 v souladu s opatřeními přijatými podle článku 15.“;

K množství emisí skleníkových plynů vykázaných členským státem na následující rok se připočte množství odpovídající množství nadměrných čistých emisí skleníkových plynů v tunách ekvivalentu CO2

Vypouští se

Vypouští se

Odůvodnění

Odůvodnění

VR se obává, že požadavky na každoroční podávání zpráv by mohly mít dopad na místní a regionální úroveň tím, že by členským státům umožnily potlačit nepředvídané roční odchylky prostřednictvím rozhodnutí o rychlé změně v oblasti obhospodařování a využívání půdy. Může to negativně ovlivnit schopnost místní a regionální úrovně rozvíjet vlastní bioekonomiku.

Typickými rysy odvětví LULUCF jsou přirozené výkyvy a nejistota při měření toků uhlíku. Členský stát nemůže každý rok kontroloval toky uhlíku v zásobnících v půdě. Není proto možné stanovit roční cíle a zahajovat řízení o nesplnění povinnosti, pokud v daném roce dojde k nesouladu.

Pozměňovací návrh 13

Pozměňovací návrh 13

Čl. 1 odst. 1 bod 15

Nařízení (EU) 2018/841

Čl. 14 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (...) | (...) |
| Zpráva o souladu musí obsahovat posouzení: | Zpráva o souladu musí obsahovat posouzení: |
| a) | politik a opatření týkajících se kompromisů; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(...)

(...)

Zpráva o souladu musí obsahovat posouzení:

Zpráva o souladu musí obsahovat posouzení:

a)

politik a opatření týkajících se kompromisů;

| a) | politik a opatření týkajících se kompromisů; |
| --- | --- |

a)

politik a opatření týkajících se kompromisů;

| b) | synergií mezi zmírňováním změny klimatu a přizpůsobováním se této změně; |
| --- | --- |

b)

synergií mezi zmírňováním změny klimatu a přizpůsobováním se této změně;

| b) | synergií mezi zmírňováním změny klimatu a přizpůsobováním se této změně; |
| --- | --- |

b)

synergií mezi zmírňováním změny klimatu a přizpůsobováním se této změně;

| c) | synergií mezi zmírňováním změny klimatu a biologickou rozmanitostí. |
| --- | --- |

c)

synergií mezi zmírňováním změny klimatu a biologickou rozmanitostí.

| c) | synergií mezi zmírňováním změny klimatu a biologickou rozmanitostí; |
| --- | --- |

c)

synergií mezi zmírňováním změny klimatu a biologickou rozmanitostí;

| d) | synergií mezi zmírňováním dopadů změny klimatu, přizpůsobováním se této změně a rozvojem bioekonomiky, včetně odhadů úspor emisí skleníkových plynů souvisejících s nahrazením uhlíkově náročných a fosilních materiálů materiály na bázi dřeva
  . |
| --- | --- |

d)

d)

synergií mezi zmírňováním dopadů změny klimatu, přizpůsobováním se této změně a rozvojem bioekonomiky, včetně odhadů úspor emisí skleníkových plynů souvisejících s nahrazením uhlíkově náročných a fosilních materiálů materiály na bázi dřeva
  .

synergií mezi zmírňováním dopadů změny klimatu, přizpůsobováním se této změně a rozvojem bioekonomiky, včetně odhadů úspor emisí skleníkových plynů souvisejících s nahrazením uhlíkově náročných a fosilních materiálů materiály na bázi dřeva

(...)

(...)

Odůvodnění

Odůvodnění

Podpora využívání všech lesních produktů urychluje přechod na oběhovou bioekonomiku, která nahrazuje materiály a emise z fosilních zdrojů. Je třeba poznamenat, že přínos substituce (tj. snížení emisí spojených s výrobou výrobků na bázi dřeva oproti jiným funkčně rovnocenným materiálům a výrobkům) je spojen jak s výrobky ze dřeva s dlouhou životností, tak s výrobky z vláken.

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2018/842 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 přispívajícím k opatřením v oblasti klimatu za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2018/842 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 přispívajícím k opatřením v oblasti klimatu za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody

COM(2021) 555 final

COM(2021) 555 final

Pozměňovací návrh 14

Pozměňovací návrh 14

6a. bod odůvodnění (nový)

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Dosažení cíle klimatické neutrality nejpozději do roku 2050 může být ztíženo přílišnými rozdíly v cílech členských států v oblasti sdílení úsilí. V souvislosti s obdobím 2021–2027 by programování fondů politiky soudržnosti, konkrétně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti a Fondu pro spravedlivou transformaci, mělo počítat s programy, prioritními osami, strategiemi a územními plány šitými na míru, jejichž cílem je rovněž posílit kapacity členských států v oblasti snižování emisí skleníkových plynů v odvětvích, na něž se vztahuje nařízení (EU) 2018/842, a přispět tak k lepšímu sbližování jejich cílů již v tomto programovém období. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

Dosažení cíle klimatické neutrality nejpozději do roku 2050 může být ztíženo přílišnými rozdíly v cílech členských států v oblasti sdílení úsilí. V souvislosti s obdobím 2021–2027 by programování fondů politiky soudržnosti, konkrétně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti a Fondu pro spravedlivou transformaci, mělo počítat s programy, prioritními osami, strategiemi a územními plány šitými na míru, jejichž cílem je rovněž posílit kapacity členských států v oblasti snižování emisí skleníkových plynů v odvětvích, na něž se vztahuje nařízení (EU) 2018/842, a přispět tak k lepšímu sbližování jejich cílů již v tomto programovém období.

Dosažení cíle klimatické neutrality nejpozději do roku 2050 může být ztíženo přílišnými rozdíly v cílech členských států v oblasti sdílení úsilí. V souvislosti s obdobím 2021–2027 by programování fondů politiky soudržnosti, konkrétně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti a Fondu pro spravedlivou transformaci, mělo počítat s programy, prioritními osami, strategiemi a územními plány šitými na míru, jejichž cílem je rovněž posílit kapacity členských států v oblasti snižování emisí skleníkových plynů v odvětvích, na něž se vztahuje nařízení (EU) 2018/842, a přispět tak k lepšímu sbližování jejich cílů již v tomto programovém období.

Pozměňovací návrh 15

Pozměňovací návrh 15

18a. bod odůvodnění (nový)

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 18a) | Udržení nárůstu globální teploty o 1,5  oC na dosah a zajištění klimatické spravedlnosti vyžaduje společné úsilí všech hospodářských odvětví, včetně zemědělství. Ve své dlouhodobé strategické vizi prosperujícího, moderního, konkurenceschopného a klimaticky neutrálního hospodářství

   (1)

  Komise potvrdila, že emise skleníkových plynů jiných než CO2 ze zemědělství by mohly být v roce 2050 sníženy na 211 MtCO2e, čímž by se snížila potřeba neudržitelných technologií s negativními emisemi a mohlo by být dosaženo nulových čistých emisí skleníkových plynů. Některá odvětví, která spadají do působnosti tohoto nařízení, však v posledních letech dosáhla jen velmi malého pokroku. Minimální příspěvky jednotlivých odvětví k dosažení cílů snížení emisí skleníkových plynů na úrovni EU stanovených v tomto nařízení pro rok 2030 a další roky, doprovázené řádným monitorováním, podáváním zpráv a opatřeními Komise, by zajistily, aby všechna odvětví, na která se vztahuje nařízení o „sdílení úsilí“, přispěla k včasnému dosažení našich cílů v oblasti klimatu. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 vyžaduje, aby členské státy vypracovaly dlouhodobé strategie, které přispějí k plnění závazků členských států k cílům Pařížské dohody a k dosažení dlouhodobého snížení emisí skleníkových plynů a zvýšení pohlcování pomocí propadů ve všech odvětvích v souladu s cílem klimatické neutrality Unie. Tyto strategie, stejně jako další plány a zprávy členských států podle nařízení (EU) 2018/1999, bude Komise využívat ke stanovení a sledování společného dosahování odvětvových cílů nařízení o „sdílení úsilí“ na úrovni EU. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

18a)

18a)

Udržení nárůstu globální teploty o 1,5  oC na dosah a zajištění klimatické spravedlnosti vyžaduje společné úsilí všech hospodářských odvětví, včetně zemědělství. Ve své dlouhodobé strategické vizi prosperujícího, moderního, konkurenceschopného a klimaticky neutrálního hospodářství

   (1)

  Komise potvrdila, že emise skleníkových plynů jiných než CO2 ze zemědělství by mohly být v roce 2050 sníženy na 211 MtCO2e, čímž by se snížila potřeba neudržitelných technologií s negativními emisemi a mohlo by být dosaženo nulových čistých emisí skleníkových plynů. Některá odvětví, která spadají do působnosti tohoto nařízení, však v posledních letech dosáhla jen velmi malého pokroku. Minimální příspěvky jednotlivých odvětví k dosažení cílů snížení emisí skleníkových plynů na úrovni EU stanovených v tomto nařízení pro rok 2030 a další roky, doprovázené řádným monitorováním, podáváním zpráv a opatřeními Komise, by zajistily, aby všechna odvětví, na která se vztahuje nařízení o „sdílení úsilí“, přispěla k včasnému dosažení našich cílů v oblasti klimatu. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 vyžaduje, aby členské státy vypracovaly dlouhodobé strategie, které přispějí k plnění závazků členských států k cílům Pařížské dohody a k dosažení dlouhodobého snížení emisí skleníkových plynů a zvýšení pohlcování pomocí propadů ve všech odvětvích v souladu s cílem klimatické neutrality Unie. Tyto strategie, stejně jako další plány a zprávy členských států podle nařízení (EU) 2018/1999, bude Komise využívat ke stanovení a sledování společného dosahování odvětvových cílů nařízení o „sdílení úsilí“ na úrovni EU.

Udržení nárůstu globální teploty o 1,5  o

1

Komise potvrdila, že emise skleníkových plynů jiných než CO2

2

Pozměňovací návrh 16

Pozměňovací návrh 16

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3a (nový)

Nařízení (EU) 2018/842

Čl. 4 – odst. 3a (nový)

| Platné znění | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 3a) | V článku 4 se vkládá nový odstavec 3a, který zní:



  Cíle snížení emisí skleníkových plynů členskými státy pro rok 2030 a následné období




  Za účelem dosažení cíle klimatické neutrality stanoveného v čl. 2 odst. 1 nařízení (EU) 2021/1119 (tzv. evropský právní rámec pro klima) a celounijního cíle v oblasti klimatu pro rok 2040 podle nařízení (EU) 2021/1119 Komise do konce roku 2025 případně předloží legislativní návrh vycházející z podrobného posouzení dopadu s cílem pozměnit toto nařízení a zavést minimální příspěvky jednotlivých odvětví k dosažení cíle EU v oblasti snížení emisí skleníkových plynů, který toto nařízení stanoví pro rok 2030 a následné období. Tento návrh bude doplněn řádným monitorováním, podáváním zpráv a opatřeními, aby se zajistilo, že k včasnému dosažení cílů v oblasti klimatu přispějí všechna odvětví spadající do oblasti působnosti tohoto nařízení. |

Platné znění

Pozměňovací návrh VR

3a)

3a)

V článku 4 se vkládá nový odstavec 3a, který zní:

Cíle snížení emisí skleníkových plynů členskými státy pro rok 2030 a následné období

Cíle snížení emisí skleníkových plynů členskými státy pro rok 2030 a následné období

Za účelem dosažení cíle klimatické neutrality stanoveného v čl. 2 odst. 1 nařízení (EU) 2021/1119 (tzv. evropský právní rámec pro klima) a celounijního cíle v oblasti klimatu pro rok 2040 podle nařízení (EU) 2021/1119 Komise do konce roku 2025 případně předloží legislativní návrh vycházející z podrobného posouzení dopadu s cílem pozměnit toto nařízení a zavést minimální příspěvky jednotlivých odvětví k dosažení cíle EU v oblasti snížení emisí skleníkových plynů, který toto nařízení stanoví pro rok 2030 a následné období. Tento návrh bude doplněn řádným monitorováním, podáváním zpráv a opatřeními, aby se zajistilo, že k včasnému dosažení cílů v oblasti klimatu přispějí všechna odvětví spadající do oblasti působnosti tohoto nařízení.

Za účelem dosažení cíle klimatické neutrality stanoveného v čl. 2 odst. 1 nařízení (EU) 2021/1119 (tzv. evropský právní rámec pro klima) a celounijního cíle v oblasti klimatu pro rok 2040 podle nařízení (EU) 2021/1119 Komise do konce roku 2025 případně předloží legislativní návrh vycházející z podrobného posouzení dopadu s cílem pozměnit toto nařízení a zavést minimální příspěvky jednotlivých odvětví k dosažení cíle EU v oblasti snížení emisí skleníkových plynů, který toto nařízení stanoví pro rok 2030 a následné období. Tento návrh bude doplněn řádným monitorováním, podáváním zpráv a opatřeními, aby se zajistilo, že k včasnému dosažení cílů v oblasti klimatu přispějí všechna odvětví spadající do oblasti působnosti tohoto nařízení.

Odůvodnění

Odůvodnění

Zajištění toho, že ke snížení emisí skleníkových plynů přispějí všechna odvětví.

Pozměňovací návrh 17

Pozměňovací návrh 17

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3b (nový)

Nařízení (EU) 2018/842

Čl. 5 odst. 1 a 2

| Platné znění | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 3b. | V článku 5 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto: |

Platné znění

Pozměňovací návrh VR

3b.

3b.

V článku 5 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

1.
     
  S ohledem na roky 2021–2025 si členský stát může pro následující rok vypůjčit množství až do výše 10 % ze svého ročního emisního přídělu.

| | „1.
     
  S ohledem na roky 2021–2029 si členský stát může pro následující rok vypůjčit množství až do výše 5 % ze svého ročního emisního přídělu.“ |
| --- | --- |

„1.
     
  S ohledem na roky 2021–2029 si členský stát může pro následující rok vypůjčit množství až do výše 5 % ze svého ročního emisního přídělu.“

2.
     
  S ohledem na roky 2026–2029 si členský stát může pro následující rok vypůjčit množství až do výše 5 % ze svého ročního emisního přídělu.

Odůvodnění

Odůvodnění

V zájmu zajištění provádění tohoto nařízení by bylo vhodné snížit flexibilitu. Zabrání se tak tomu, aby krátkodobé úlevy díky výpůjčkám způsobily střednědobé problémy při provádění, a to i místním a regionálním orgánům, které často nejsou přímo zapojeny do vnitrostátního rozhodování o flexibilitě.

Pozměňovací návrh 18

Pozměňovací návrh 18

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3c (nový)

Nařízení (EU) 2018/842

Čl. 5 odst. 4

| Platné znění | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 3c. | V článku 5 se odstavec 4 nahrazuje tímto: |

Platné znění

Pozměňovací návrh VR

3c.

3c.

V článku 5 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

4.   S ohledem na roky 2021–
  2025
  může členský stát převést až 5 % svého ročního emisního přídělu na daný rok na jiný členský stát
  a s ohledem na roky 2026–2030 může převést až 10 %
  . Přijímající členský stát může toto množství využít za účelem dosažení souladu podle článku 9 pro daný rok nebo pro následující roky až do roku 2030.

| | 4.   S ohledem na roky 2021–
  2030
  může členský stát převést až 5 % svého ročního emisního přídělu na daný rok na jiný členský stát. Přijímající členský stát může toto množství využít za účelem dosažení souladu podle článku 9 pro daný rok nebo pro následující roky až do roku 2030. |
| --- | --- |

4.   S ohledem na roky 2021–
  2030
  může členský stát převést až 5 % svého ročního emisního přídělu na daný rok na jiný členský stát. Přijímající členský stát může toto množství využít za účelem dosažení souladu podle článku 9 pro daný rok nebo pro následující roky až do roku 2030.

Odůvodnění

Odůvodnění

Převody by měly být omezené, aby se zajistilo účinné provádění ve všech členských státech. Je třeba zdůraznit, že jeden členský stát s potenciálem k provedení převodu by mohl mít regionální rozdíly. Než se bude uvažovat o převodu do jiných zemí, měly by se zohlednit regionální problémy.

Pozměňovací návrh 19

Pozměňovací návrh 19

Čl. 1 odst. 1 bod 5a (nový)

Nařízení (EU) 2018/842

Článek 8

Článek 8

| Platné znění | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 5a. | Článek 8 se nahrazuje tímto: |

Platné znění

Pozměňovací návrh VR

5a.

5a.

Článek 8 se nahrazuje tímto:

1.   Pokud Komise při svém každoročním posouzení podle článku 21 nařízení (EU) č. 525/2013 a po zohlednění zamýšleného využití možností flexibility uvedených v článcích 5, 6 a 7 tohoto nařízení zjistí, že některý členský stát nedosahuje dostatečného pokroku v plnění svých závazků podle článku 4 tohoto nařízení, předloží tento členský stát Komisi do tří měsíců plán nápravných opatření zahrnující:

1.   Pokud Komise při svém každoročním posouzení podle článku 21 nařízení (EU) č. 525/2013 a po zohlednění zamýšleného využití možností flexibility uvedených v článcích 5, 6 a 7 tohoto nařízení zjistí, že některý členský stát nedosahuje dostatečného pokroku v plnění svých závazků podle článku 4 tohoto nařízení, předloží tento členský stát Komisi do tří měsíců plán nápravných opatření zahrnující:

(...)

(...)

| c) | v případě významných regionálních rozdílů ve výkonnosti nebo závažných strukturálních problémů na regionální úrovni i v případě některých ostrovních území zahrne akční plán nápravných opatření zvláštní ustanovení týkající se těchto problémů. |
| --- | --- |

c)

c)

v případě významných regionálních rozdílů ve výkonnosti nebo závažných strukturálních problémů na regionální úrovni i v případě některých ostrovních území zahrne akční plán nápravných opatření zvláštní ustanovení týkající se těchto problémů.

v případě významných regionálních rozdílů ve výkonnosti nebo závažných strukturálních problémů na regionální úrovni i v případě některých ostrovních území zahrne akční plán nápravných opatření zvláštní ustanovení týkající se těchto problémů.

(...)

2.   Při posuzování všech takových plánů nápravných opatření je Komisi nápomocna Evropská agentura pro životní prostředí v souladu se svým ročním pracovním programem.

2.   Při posuzování všech takových plánů nápravných opatření je Komisi nápomocna Evropská agentura pro životní prostředí v souladu se svým ročním pracovním programem.

3.   Komise může k plánům nápravných opatření předloženým podle odstavce 1 vydat stanovisko ohledně robustnosti dotčených nápravných opatření a v takovém případě tak učiní do čtyř měsíců od jejich obdržení. Dotyčný členský stát stanovisko Komise v co nejvyšší míře zohlední a může s ohledem na ně svůj plán nápravných opatření revidovat.

3.   Komise může k plánům nápravných opatření předloženým podle odstavce 1 vydat stanovisko ohledně robustnosti dotčených nápravných opatření a v takovém případě tak učiní do čtyř měsíců od jejich obdržení. Dotyčný členský stát stanovisko Komise v co nejvyšší míře zohlední a může s ohledem na ně svůj plán nápravných opatření revidovat.
  Členský stát stanovisko Komise zveřejní a zajistí jeho šíření mezi místními a regionálními orgány.

4.
     
  Členský stát zajistí zveřejnění akčního plánu nápravných opatření a jeho případných revizí a jeho šíření mezi místními a regionálními orgány.

Odůvodnění

Odůvodnění

Akční plány pro řešení problémových situací musí zahrnovat opatření na regionální úrovni, pokud jsou regionální problémy významnou příčinou daného stavu. Místní a regionální orgány musí být o akčních plánech informovány, aby plně přispívaly k politice v oblasti klimatu.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (dále jen „VR“),

| 1. | je si vědom ničivých dopadů změny klimatu na místní komunity a uznává, že k dosažení nezbytných cílů EU v oblasti klimatu je zapotřebí důrazných opatření. VR podporuje angažovanost v oblasti LULUCF na vysoké úrovni, avšak připomíná též potřebu flexibility co do způsobu dosažení cílů; |
| --- | --- |

1.

je si vědom ničivých dopadů změny klimatu na místní komunity a uznává, že k dosažení nezbytných cílů EU v oblasti klimatu je zapotřebí důrazných opatření. VR podporuje angažovanost v oblasti LULUCF na vysoké úrovni, avšak připomíná též potřebu flexibility co do způsobu dosažení cílů;

| 2. | domnívá se, že místní a regionální orgány nepochybně hrají v odvětvích, na něž se nařízení o sdílení úsilí (2) a nařízení o LULUCF (3) vztahují, rozhodující úlohu, protože tato nařízení vyžadují začlenění územního rozměru. Jedná se o oblasti, v nichž mohou místní a regionální orgány na základě svých zákonných pravomocí a kompetencí jednat; |
| --- | --- |

2.

domnívá se, že místní a regionální orgány nepochybně hrají v odvětvích, na něž se nařízení o sdílení úsilí (2

3

| 3. | žádá, aby byla opatření stanovená v nařízení o LULUCF uvedena do souladu s cíli Strategie v oblasti biologické rozmanitosti a strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu. Pro dosažení cílů v oblasti klimatu je nutné, aby každý členský stát zavedl ve spolupráci s místními a regionálními orgány právní rámec týkající se lesů, jenž zajistí rovnováhu mezi produkcí, biologickou rozmanitostí a ochranou; |
| --- | --- |

3.

žádá, aby byla opatření stanovená v nařízení o LULUCF uvedena do souladu s cíli Strategie v oblasti biologické rozmanitosti a strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu. Pro dosažení cílů v oblasti klimatu je nutné, aby každý členský stát zavedl ve spolupráci s místními a regionálními orgány právní rámec týkající se lesů, jenž zajistí rovnováhu mezi produkcí, biologickou rozmanitostí a ochranou;

| 4. | zdůrazňuje, že transformace nesmí probíhat na úkor územní soudržnosti a nesmí vystavovat riziku nejzranitelnější skupiny a území. Ke snižování emisí CO2 přispívají všechny členské státy a všechna hospodářská odvětví, přičemž je třeba zajistit rovnováhu mezi spravedlností a solidaritou; V této souvislosti se domnívá, že skutečné náklady a přínosy by mohlo lépe ozřejmit posuzování územního dopadu na jednotlivé zemědělce a lesníky. |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že transformace nesmí probíhat na úkor územní soudržnosti a nesmí vystavovat riziku nejzranitelnější skupiny a území. Ke snižování emisí CO2

| 5. | důrazně nesouhlasí s tím, že se návrh zaměřuje především na lesy jakožto pohlcovače uhlíku a nebere v úvahu jejich roli při zajišťování udržitelných surovin nahrazujících fosilní alternativy, a tudíž nezhodnocuje celkový potenciál odvětví lesnictví pro zmírňování změny klimatu a při rozvoji místní a regionální bioekonomiky; |
| --- | --- |

5.

důrazně nesouhlasí s tím, že se návrh zaměřuje především na lesy jakožto pohlcovače uhlíku a nebere v úvahu jejich roli při zajišťování udržitelných surovin nahrazujících fosilní alternativy, a tudíž nezhodnocuje celkový potenciál odvětví lesnictví pro zmírňování změny klimatu a při rozvoji místní a regionální bioekonomiky;

| 6. | konstatuje, že mají-li být splněny cíle v odvětví LULUCF, musí se omezit energetické využívání dřevní biomasy. Měl by se klást důraz na kaskádové využívání s opakovaným a co nejkvalitnějším zhodnocením materiálů, než se přikročí k jejich energetickému využití; |
| --- | --- |

6.

konstatuje, že mají-li být splněny cíle v odvětví LULUCF, musí se omezit energetické využívání dřevní biomasy. Měl by se klást důraz na kaskádové využívání s opakovaným a co nejkvalitnějším zhodnocením materiálů, než se přikročí k jejich energetickému využití;

| 7. | zdůrazňuje, že větší ambice v odvětví LULUCF nesmí vést k dovozům surovin nejistého původu ze zemí mimo EU. Mohlo by to znamenat, že opatření přijatá v zájmu navýšení čistého propadu v odvětví LULUCF nemusí vyvolat žádné skutečné zlepšení klimatu v celosvětovém měřítku. Je zapotřebí přijmout širší systémovou perspektivu a zaujmout holistický přístup k tomu, jak mohou ukládání uhlíku v lesích, využívání produktů a bioenergie z lesů pomoci snížit dopad na klima; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že větší ambice v odvětví LULUCF nesmí vést k dovozům surovin nejistého původu ze zemí mimo EU. Mohlo by to znamenat, že opatření přijatá v zájmu navýšení čistého propadu v odvětví LULUCF nemusí vyvolat žádné skutečné zlepšení klimatu v celosvětovém měřítku. Je zapotřebí přijmout širší systémovou perspektivu a zaujmout holistický přístup k tomu, jak mohou ukládání uhlíku v lesích, využívání produktů a bioenergie z lesů pomoci snížit dopad na klima;

| 8. | souhlasí s názorem Komise, že součástí splnění dlouhodobého cíle klimatické neutrality musí být potlačení negativního trendu snižování propadů uhlíku v EU. VR souhlasí s navrženým cílem EU spočívajícím v čisté absorpci 310 milionů tun ekvivalentu CO2 do roku 2030 a navrhuje, aby si jednotlivé členské státy stanovily dodatečný vnitrostátní příspěvek k čistému cíli do roku 2030, který je vyšší než vnitrostátní cíle stanovené v příloze IIa. Potenciál pro zvýšení čisté absorpce uhlíku a snížení emisí skleníkových plynů v odvětví LULUCF se v jednotlivých členských státech značně liší. Závisí na přirozené produkční kapacitě půdy a na rozdělení celkové rozlohy do různých kategorií využití půdy. VR se domnívá, že zvýšené ambice do roku 2030 by měly být na úrovni, jež je slučitelná s domácím rámcem klimatické politiky členských států a jež v každém členském státě umožňuje rozvoj bioekonomiky; |
| --- | --- |

8.

souhlasí s názorem Komise, že součástí splnění dlouhodobého cíle klimatické neutrality musí být potlačení negativního trendu snižování propadů uhlíku v EU. VR souhlasí s navrženým cílem EU spočívajícím v čisté absorpci 310 milionů tun ekvivalentu CO2

| 9. | obává se, že společné odvětví zemědělství a lesnictví může snížit tlak na nižší emise v zemědělství a že země bohaté na lesy s velkou čistou absorpcí v lesích budou „kompenzovat“ emise v zemích s rozsáhlým odvětvím zemědělství nebo obecně s vysokými emisemi z fosilních zdrojů. Opatření ke zmírňování změny klimatu by se měla přijímat v každém odvětví a každé zemi podle jejich specifických podmínek; |
| --- | --- |

9.

obává se, že společné odvětví zemědělství a lesnictví může snížit tlak na nižší emise v zemědělství a že země bohaté na lesy s velkou čistou absorpcí v lesích budou „kompenzovat“ emise v zemích s rozsáhlým odvětvím zemědělství nebo obecně s vysokými emisemi z fosilních zdrojů. Opatření ke zmírňování změny klimatu by se měla přijímat v každém odvětví a každé zemi podle jejich specifických podmínek;

| 10. | zdůrazňuje, že nařízení o LULUCF by nemělo být rozšířeno na monitorování a podávání zpráv v rámci jiných oblastí politiky, které jsou upraveny v jiných právních předpisech. Návrh Komise, aby podávání zpráv v odvětví LULUCF zahrnovalo informace o ukládání uhlíku v půdách bohatých na uhlík, oblastech s vysokou biologickou rozmanitostí, obnovených půdách a půdách ohrožených přírodními škodlivými činiteli, nezvyšuje kvalitu podávání zpráv o skleníkových plynech v odvětví LULUCF; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že nařízení o LULUCF by nemělo být rozšířeno na monitorování a podávání zpráv v rámci jiných oblastí politiky, které jsou upraveny v jiných právních předpisech. Návrh Komise, aby podávání zpráv v odvětví LULUCF zahrnovalo informace o ukládání uhlíku v půdách bohatých na uhlík, oblastech s vysokou biologickou rozmanitostí, obnovených půdách a půdách ohrožených přírodními škodlivými činiteli, nezvyšuje kvalitu podávání zpráv o skleníkových plynech v odvětví LULUCF;

| 11. | zdůrazňuje, že financování poskytované členskými státy není na úkor regionů. VR uznává, že je třeba informovat místní a regionální orgány o možnostech financování podporujícího opatření v oblasti klimatu; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že financování poskytované členskými státy není na úkor regionů. VR uznává, že je třeba informovat místní a regionální orgány o možnostech financování podporujícího opatření v oblasti klimatu;

| 12. | varuje před rizikem neúčinného provádění. VR podporuje plánovaný přezkum a souhlasí, že je nutné zohlednit důsledky pandemie COVID-19, zdůrazňuje však, že je třeba zajistit, aby byly dodrženy trajektorie navržené v nařízení o „sdílení úsilí“; |
| --- | --- |

12.

varuje před rizikem neúčinného provádění. VR podporuje plánovaný přezkum a souhlasí, že je nutné zohlednit důsledky pandemie COVID-19, zdůrazňuje však, že je třeba zajistit, aby byly dodrženy trajektorie navržené v nařízení o „sdílení úsilí“;

| 13. | vybízí Komisi, aby stanovila metodiku, podle níž budou moci místní a regionální orgány vyčíslovat své úsilí o snížení emisí tak, aby bylo v souladu s vnitrostátními cíli a zároveň se zabránilo nepřiměřeným narušením; |
| --- | --- |

13.

vybízí Komisi, aby stanovila metodiku, podle níž budou moci místní a regionální orgány vyčíslovat své úsilí o snížení emisí tak, aby bylo v souladu s vnitrostátními cíli a zároveň se zabránilo nepřiměřeným narušením;

| 14. | zdůrazňuje rizika nadměrné flexibility, pokud jde o výpůjčky z ročních přídělů a převody mezi členskými státy. Místní a regionální orgány potřebují k plánování svých klimatických a hospodářských politik jistotu. Situace v rámci daného státu, které podle nařízení umožňují flexibilitu, by mohly zahrnovat značné regionální rozdíly; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje rizika nadměrné flexibility, pokud jde o výpůjčky z ročních přídělů a převody mezi členskými státy. Místní a regionální orgány potřebují k plánování svých klimatických a hospodářských politik jistotu. Situace v rámci daného státu, které podle nařízení umožňují flexibilitu, by mohly zahrnovat značné regionální rozdíly;

| 15. | uznává, že je třeba řešit problém regionů, které se mohou potýkat s obtížemi nebo poklesem při nezbytném přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, a to zejména formou pobídek generujících příjmy. Zdůrazňuje, že je důležité zapojit místní a regionální orgány do rozvoje trajektorií udržitelného rozvoje, které by mohly hospodářství těchto regionů stimulovat; |
| --- | --- |

15.

uznává, že je třeba řešit problém regionů, které se mohou potýkat s obtížemi nebo poklesem při nezbytném přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, a to zejména formou pobídek generujících příjmy. Zdůrazňuje, že je důležité zapojit místní a regionální orgány do rozvoje trajektorií udržitelného rozvoje, které by mohly hospodářství těchto regionů stimulovat;

| 16. | podporuje přísnější ustanovení týkající se plánů nápravných opatření a transparentnosti, která zdůrazňují regionální rozměr, a vyžaduje upřesnění toho, jak řešit regionální rozdíly a podpořit praktická řešení regionálních problémů; |
| --- | --- |

16.

podporuje přísnější ustanovení týkající se plánů nápravných opatření a transparentnosti, která zdůrazňují regionální rozměr, a vyžaduje upřesnění toho, jak řešit regionální rozdíly a podpořit praktická řešení regionálních problémů;

| 17. | zdůrazňuje význam kontrol souladu s předpisy a navrhuje posoudit možnost finančních sankcí v případě nedodržení předpisů. Příjmy ze sankcí by měly být znovu investovány do opatření v oblasti klimatu a spravedlivé transformace a měly by se zvlášť zaměřit na regionální problémy; |
| --- | --- |

17.

zdůrazňuje význam kontrol souladu s předpisy a navrhuje posoudit možnost finančních sankcí v případě nedodržení předpisů. Příjmy ze sankcí by měly být znovu investovány do opatření v oblasti klimatu a spravedlivé transformace a měly by se zvlášť zaměřit na regionální problémy;

| 18. | navrhuje zvážit bezpečnostní rezervu pro členské státy s nízkým HDP na obyvatele. HDP se již bere v úvahu při stanovování vnitrostátních cílů a jeho použití jakožto jediné hodnoty je diskutabilní, neboť nebere v úvahu celkovou situaci regionů a nemusí být nutně v souladu s komplexními potřebami rozvoje daného území. |
| --- | --- |

18.

navrhuje zvážit bezpečnostní rezervu pro členské státy s nízkým HDP na obyvatele. HDP se již bere v úvahu při stanovování vnitrostátních cílů a jeho použití jakožto jediné hodnoty je diskutabilní, neboť nebere v úvahu celkovou situaci regionů a nemusí být nutně v souladu s komplexními potřebami rozvoje daného území.

V Bruselu dne 28. dubna 2022.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  
  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance – Čistá planeta pro všechny – Evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky.

1

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance – Čistá planeta pro všechny – Evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky.

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 ze dne 30. května 2018 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 přispívajícím k opatřením v oblasti klimatu za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 26).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/841 ze dne 30. května 2018 o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 a rozhodnutí č. 529/2013/EU (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 1).

3

---