# Den Europæiske Unions C 251/30.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 251 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang30. juni 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 251

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang30. juni 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2021-2022Mødeperioden fra den 13. til den 16. december 2021VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2021-2022Mødeperioden fra den 13. til den 16. december 2021VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 14. december 2021 |
| 2022/C 251/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2021 med henstillinger til Kommissionen om bekæmpelse af kønsbaseret vold: cybervold (2020/2035(INL)) | 2 |
| | Onsdag den 15. december 2021 |
| 2022/C 251/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2021 om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union i 2018-2020 (2021/2020(INI)) | 23 |
| 2022/C 251/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2021 om konsekvenserne af organiseret kriminalitet for EU's egne indtægter og misbrug af EU-midler med særlig fokus på delt forvaltning ud fra et revisions- og kontrolmæssigt perspektiv (2020/2221(INI)) | 37 |
| 2022/C 251/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2021 om evaluering af forebyggende foranstaltninger til undgåelse af korruption, regelstridige udgifter og misbrug af EU-midler og nationale midler i forbindelse med nødfonde og kriserelaterede udgiftsområder (2020/2222(INI)) | 48 |
| 2022/C 251/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2021 om gennemførelsen af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne (2021/2077(INI)) | 58 |
| 2022/C 251/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2021 om udfordringer og perspektiver for multilaterale systemer for våbenkontrol og nedrustning for så vidt angår masseødelæggelsesvåben (2020/2001(INI)) | 69 |
| 2022/C 251/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2021 om nye retningslinjer for EU's humanitære indsats (2021/2163(INI)) | 80 |
| 2022/C 251/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2021 om samarbejde om bekæmpelse af organiseret kriminalitet på det vestlige Balkan (2021/2002(INI)) | 87 |
| | Torsdag den 16. december 2021 |
| 2022/C 251/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender i 2020 (2021/2019(INI)) | 96 |
| 2022/C 251/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om demokrati på arbejdspladsen: en europæisk ramme for arbejdstageres medbestemmelsesret og revision af direktivet om europæiske samarbejdsudvalg (2021/2005(INI)) | 104 |
| 2022/C 251/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om den fortsatte undertrykkelse af civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere i Rusland: Sagen om menneskerettighedsorganisationen Memorial (2021/3018(RSP)) | 115 |
| 2022/C 251/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om situationen i Cuba, navnlig for så vidt angår José Daniel Ferrer, kvinde i hvidt Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Rosales Fajardo, Andy Dunier García and Yunior García Aguilera (2021/3019(RSP)) | 120 |
| 2022/C 251/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om tvangsarbejde på Linglong-fabrikken og miljøprotester i Serbien (2021/3020(RSP)) | 124 |
| 2022/C 251/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet i Slovenien, navnlig den forsinkede indstilling af EPPO-anklagere (2021/2978(RSP)) | 127 |
| 2022/C 251/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om situationen i Nicaragua (2021/3000(RSP)) | 134 |
| 2022/C 251/16 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om MeToo og chikane — konsekvenserne for EU-institutionerne (2021/2986(RSP)) | 138 |
| 2022/C 251/17 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om situationen ved den ukrainske grænse og de russiskbesatte områder af Ukraine (2021/3010(RSP)) | 144 |
| 2022/C 251/18 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om gennemførelsen af Kimberley-processens certificeringsordning (2021/2885(RSP)) | 150 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 14. december 2021

2022/C 251/01

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2021 med henstillinger til Kommissionen om bekæmpelse af kønsbaseret vold: cybervold (2020/2035(INL))

2

Onsdag den 15. december 2021

2022/C 251/02

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2021 om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union i 2018-2020 (2021/2020(INI))

23

2022/C 251/03

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2021 om konsekvenserne af organiseret kriminalitet for EU's egne indtægter og misbrug af EU-midler med særlig fokus på delt forvaltning ud fra et revisions- og kontrolmæssigt perspektiv (2020/2221(INI))

37

2022/C 251/04

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2021 om evaluering af forebyggende foranstaltninger til undgåelse af korruption, regelstridige udgifter og misbrug af EU-midler og nationale midler i forbindelse med nødfonde og kriserelaterede udgiftsområder (2020/2222(INI))

48

2022/C 251/05

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2021 om gennemførelsen af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne (2021/2077(INI))

58

2022/C 251/06

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2021 om udfordringer og perspektiver for multilaterale systemer for våbenkontrol og nedrustning for så vidt angår masseødelæggelsesvåben (2020/2001(INI))

69

2022/C 251/07

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2021 om nye retningslinjer for EU's humanitære indsats (2021/2163(INI))

80

2022/C 251/08

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2021 om samarbejde om bekæmpelse af organiseret kriminalitet på det vestlige Balkan (2021/2002(INI))

87

Torsdag den 16. december 2021

2022/C 251/09

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender i 2020 (2021/2019(INI))

96

2022/C 251/10

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om demokrati på arbejdspladsen: en europæisk ramme for arbejdstageres medbestemmelsesret og revision af direktivet om europæiske samarbejdsudvalg (2021/2005(INI))

104

2022/C 251/11

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om den fortsatte undertrykkelse af civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere i Rusland: Sagen om menneskerettighedsorganisationen Memorial (2021/3018(RSP))

115

2022/C 251/12

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om situationen i Cuba, navnlig for så vidt angår José Daniel Ferrer, kvinde i hvidt Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Rosales Fajardo, Andy Dunier García and Yunior García Aguilera (2021/3019(RSP))

120

2022/C 251/13

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om tvangsarbejde på Linglong-fabrikken og miljøprotester i Serbien (2021/3020(RSP))

124

2022/C 251/14

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet i Slovenien, navnlig den forsinkede indstilling af EPPO-anklagere (2021/2978(RSP))

127

2022/C 251/15

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om situationen i Nicaragua (2021/3000(RSP))

134

2022/C 251/16

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om MeToo og chikane — konsekvenserne for EU-institutionerne (2021/2986(RSP))

138

2022/C 251/17

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om situationen ved den ukrainske grænse og de russiskbesatte områder af Ukraine (2021/3010(RSP))

144

2022/C 251/18

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om gennemførelsen af Kimberley-processens certificeringsordning (2021/2885(RSP))

150

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Mandag den 13. december 2021 |
| 2022/C 251/19 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om medicinsk teknologivurdering og om ændring af direktiv 2011/24/EU (10531/3/2021 — C9-0422/2021 — 2018/0018(COD)) | 153 |
| | Tirsdag den 14. december 2021 |
| 2022/C 251/20 | P9_TA(2021)0485EU-toldkontingentet for oksekød af høj kvalitet fra Paraguay ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/216 for så vidt angår EU-toldkontingentet for oksekød af høj kvalitet fra Paraguay (COM(2021)0313 — C9-0228/2021 — 2021/0146(COD))P9_TC1-COD(2021)0146Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. december 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om ændring af forordning (EU) 2019/216 for så vidt angår EU-toldkontingentet for oksekød af høj kvalitet fra Paraguay | 154 |
| 2022/C 251/21 | P9_TA(2021)0486Det europæiske ungdomsår 2022 ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et europæisk ungdomsår 2022 (COM(2021)0634 — C9-0379/2021 — 2021/0328(COD))P9_TC1-COD(2021)0328Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. december 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/... om et europæisk ungdomsår (2022) | 155 |
| 2022/C 251/22 | P9_TA(2021)0487Fælles efterforskningshold: tilpasning til EU-reglerne om beskyttelse af personoplysninger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets rammeafgørelse 2002/465/RIA for så vidt angår tilpasning til EU-reglerne om beskyttelse af personoplysninger (COM(2021)0020 — C9–0005/2021 — 2021/0008(COD))P9_TC1-COD(2021)0008Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. december 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/... om ændring af Rådets rammeafgørelse 2002/465/RIA for så vidt angår tilpasning til EU-reglerne om beskyttelse af personoplysninger | 158 |
| 2022/C 251/23 | P9_TA(2021)0488Den europæiske efterforskningskendelse i straffesager: Tilpasning til EU-reglerne om beskyttelse af personoplysninger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2014/41/EU for så vidt angår tilpasning til EU-reglerne om beskyttelse af personoplysninger (COM(2021)0021 — C9-0006/2021 — 2021/0009(COD))P9_TC1-COD(2021)0009Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. december 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/... om ændring af direktiv 2014/41/EU for så vidt angår tilpasning til EU-reglerne om beskyttelse af personoplysninger | 159 |
| 2022/C 251/24 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Kroatien i forbindelse med den række jordskælv, der ramte landet fra den 28. december 2020 (COM(2021)0963 — C9-0403/2021 — 2021/0359(BUD)) | 160 |
| 2022/C 251/25 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere på baggrund af en ansøgning fra Italien — EGF/2021/003 IT Porto Canale (COM(2021)0935 — C9-0399/2021 — 2021/0337(BUD)) | 163 |
| 2022/C 251/26 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere på baggrund af en ansøgning fra Italien — EGF/2021/002 IT/Air Italy (COM(2021)0936 — C9-0400/2021 — 2021/0338(BUD)) | 167 |
| 2022/C 251/27 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere på baggrund af en ansøgning fra Spanien — EGF/2021/004 ES/Aragón automotive (COM(2021)0683 — C9-0404/2021 — 2021/0356(BUD)) | 171 |
| 2022/C 251/28 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2021 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 med henblik på at øge forudsigeligheden for medlemsstaterne og præcisere procedurerne for tvistbilæggelse ved overdragelsen af traditionelle egne indtægter og egne indtægter fra moms og BNI (COM(2021)0327 — C9-0257/2021 — 2021/0161(NLE)) | 175 |
| 2022/C 251/29 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af protokollen om ændring af lufttransportaftalen mellem Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater (06385/2021 — C9-0368/2021 — 2010/0112(NLE)) | 181 |
| 2022/C 251/30 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af gennemførelsesprotokollen til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Gabonesiske Republik og Det Europæiske Fællesskab (2021-2026) (09172/2021 — C9-0253/2021 — 2021/0127(NLE)) | 182 |
| 2022/C 251/31 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om adgangen for tredjelandes varer og tjenesteydelser til Unionens indre marked for offentlige udbud og procedurer for støtte til forhandlingerne om adgang for Unionens varer og tjenesteydelser til tredjelandes markeder for offentlige udbud (COM(2016)0034 — C9-0018/2016 — 2012/0060(COD)) | 183 |
| | Onsdag den 15. december 2021 |
| 2022/C 251/32 | P9_TA(2021)0498Overgangsbestemmelser for visse former for medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik og udskydelse af anvendelsen af krav til internt udstyr ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2017/746 for så vidt angår overgangsbestemmelser for visse former for medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik og udskydelse af anvendelsen af krav til internt udstyr (COM(2021)0627 — C9-0381/2021 — 2021/0323(COD))P9_TC1-COD(2021)0323Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. december 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om ændring af forordning (EU) 2017/746 for så vidt angår overgangsbestemmelser for visse former for medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik og udskydelse af anvendelsen af betingelser for internt udstyr | 226 |
| 2022/C 251/33 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 15. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om åbne og retfærdige markeder i den digitale sektor (retsakt om digitale markeder) (COM(2020)0842 — C9-0419/2020 — 2020/0374(COD)) | 227 |

III   Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Mandag den 13. december 2021

2022/C 251/19

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om medicinsk teknologivurdering og om ændring af direktiv 2011/24/EU (10531/3/2021 — C9-0422/2021 — 2018/0018(COD))

153

Tirsdag den 14. december 2021

2022/C 251/20

P9_TA(2021)0485EU-toldkontingentet for oksekød af høj kvalitet fra Paraguay ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/216 for så vidt angår EU-toldkontingentet for oksekød af høj kvalitet fra Paraguay (COM(2021)0313 — C9-0228/2021 — 2021/0146(COD))P9_TC1-COD(2021)0146Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. december 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om ændring af forordning (EU) 2019/216 for så vidt angår EU-toldkontingentet for oksekød af høj kvalitet fra Paraguay

154

2022/C 251/21

P9_TA(2021)0486Det europæiske ungdomsår 2022 ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et europæisk ungdomsår 2022 (COM(2021)0634 — C9-0379/2021 — 2021/0328(COD))P9_TC1-COD(2021)0328Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. december 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/... om et europæisk ungdomsår (2022)

155

2022/C 251/22

P9_TA(2021)0487Fælles efterforskningshold: tilpasning til EU-reglerne om beskyttelse af personoplysninger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets rammeafgørelse 2002/465/RIA for så vidt angår tilpasning til EU-reglerne om beskyttelse af personoplysninger (COM(2021)0020 — C9–0005/2021 — 2021/0008(COD))P9_TC1-COD(2021)0008Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. december 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/... om ændring af Rådets rammeafgørelse 2002/465/RIA for så vidt angår tilpasning til EU-reglerne om beskyttelse af personoplysninger

158

2022/C 251/23

P9_TA(2021)0488Den europæiske efterforskningskendelse i straffesager: Tilpasning til EU-reglerne om beskyttelse af personoplysninger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2014/41/EU for så vidt angår tilpasning til EU-reglerne om beskyttelse af personoplysninger (COM(2021)0021 — C9-0006/2021 — 2021/0009(COD))P9_TC1-COD(2021)0009Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. december 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/... om ændring af direktiv 2014/41/EU for så vidt angår tilpasning til EU-reglerne om beskyttelse af personoplysninger

159

2022/C 251/24

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Kroatien i forbindelse med den række jordskælv, der ramte landet fra den 28. december 2020 (COM(2021)0963 — C9-0403/2021 — 2021/0359(BUD))

160

2022/C 251/25

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere på baggrund af en ansøgning fra Italien — EGF/2021/003 IT Porto Canale (COM(2021)0935 — C9-0399/2021 — 2021/0337(BUD))

163

2022/C 251/26

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere på baggrund af en ansøgning fra Italien — EGF/2021/002 IT/Air Italy (COM(2021)0936 — C9-0400/2021 — 2021/0338(BUD))

167

2022/C 251/27

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere på baggrund af en ansøgning fra Spanien — EGF/2021/004 ES/Aragón automotive (COM(2021)0683 — C9-0404/2021 — 2021/0356(BUD))

171

2022/C 251/28

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2021 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 med henblik på at øge forudsigeligheden for medlemsstaterne og præcisere procedurerne for tvistbilæggelse ved overdragelsen af traditionelle egne indtægter og egne indtægter fra moms og BNI (COM(2021)0327 — C9-0257/2021 — 2021/0161(NLE))

175

2022/C 251/29

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af protokollen om ændring af lufttransportaftalen mellem Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater (06385/2021 — C9-0368/2021 — 2010/0112(NLE))

181

2022/C 251/30

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af gennemførelsesprotokollen til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Gabonesiske Republik og Det Europæiske Fællesskab (2021-2026) (09172/2021 — C9-0253/2021 — 2021/0127(NLE))

182

2022/C 251/31

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om adgangen for tredjelandes varer og tjenesteydelser til Unionens indre marked for offentlige udbud og procedurer for støtte til forhandlingerne om adgang for Unionens varer og tjenesteydelser til tredjelandes markeder for offentlige udbud (COM(2016)0034 — C9-0018/2016 — 2012/0060(COD))

183

Onsdag den 15. december 2021

2022/C 251/32

P9_TA(2021)0498Overgangsbestemmelser for visse former for medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik og udskydelse af anvendelsen af krav til internt udstyr ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2017/746 for så vidt angår overgangsbestemmelser for visse former for medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik og udskydelse af anvendelsen af krav til internt udstyr (COM(2021)0627 — C9-0381/2021 — 2021/0323(COD))P9_TC1-COD(2021)0323Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. december 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om ændring af forordning (EU) 2017/746 for så vidt angår overgangsbestemmelser for visse former for medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik og udskydelse af anvendelsen af betingelser for internt udstyr

226

2022/C 251/33

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 15. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om åbne og retfærdige markeder i den digitale sektor (retsakt om digitale markeder) (COM(2020)0842 — C9-0419/2020 — 2020/0374(COD))

227

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i 
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

30.6.2022

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2021-2022

Mødeperioden fra den 13. til den 16. december 2021

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 14. december 2021

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/2

---

P9_TA(2021)0489

Bekæmpelse af kønsbaseret vold: cybervold

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2021 med henstillinger til Kommissionen om bekæmpelse af kønsbaseret vold: cybervold (2020/2035(INL))

(2022/C 251/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 8, artikel 83, stk. 1, og artikel 84 og 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8, artikel 83, stk. 1, og artikel 84 og 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 7, 8, 10, 11, 12, 21, 23, 24, 25, 26 og 47, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 7, 8, 10, 11, 12, 21, 23, 24, 25, 26 og 47,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 5. marts 2020 med titlen: »Et EU med ligestilling: en strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« og navnlig målsætningen om at frigøre kvinder og piger fra vold og stereotyper, der er fastsat heri, |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 5. marts 2020 med titlen: »Et EU med ligestilling: en strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« og navnlig målsætningen om at frigøre kvinder og piger fra vold og stereotyper, der er fastsat heri,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 14. april 2021 om EU's strategi for bekæmpelse af menneskehandel 2021-2025, |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 14. april 2021 om EU's strategi for bekæmpelse af menneskehandel 2021-2025,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. september 2017 om Bekæmpelse af ulovligt indhold på nettet — Større ansvar for onlineplatforme", |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. september 2017 om Bekæmpelse af ulovligt indhold på nettet — Større ansvar for onlineplatforme",

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 24. juni 2020 med titlen »EU-strategi for ofres rettigheder (2020-2025)«, |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 24. juni 2020 med titlen »EU-strategi for ofres rettigheder (2020-2025)«,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 12. november 2020 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025«, |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 12. november 2020 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025«,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om Den Europæiske Unions indgåelse af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om Den Europæiske Unions indgåelse af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et indre marked for digitale tjenester (retsakt om digitale tjenester) og om ændring af direktiv 2000/31/EF, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et indre marked for digitale tjenester (retsakt om digitale tjenester) og om ændring af direktiv 2000/31/EF,

| — | der henviser til adfærdskodeksen for bekæmpelse af ulovlig hadefuld tale online, der blev offentliggjort af Kommissionen i maj 2016, og til dens femte overvågningsrunde, som resulterede i dokumentet »Factsheet — 5th monitoring round of the Code of Conduct« (Faktablad — 5. overvågningsrunde af adfærdskodeksen), |
| --- | --- |

—

der henviser til adfærdskodeksen for bekæmpelse af ulovlig hadefuld tale online, der blev offentliggjort af Kommissionen i maj 2016, og til dens femte overvågningsrunde, som resulterede i dokumentet »Factsheet — 5th monitoring round of the Code of Conduct« (Faktablad — 5. overvågningsrunde af adfærdskodeksen),

| — | der henviser til Europarådets konvention om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet, som blev åbnet for undertegnelse i Istanbul den 11. maj 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet, som blev åbnet for undertegnelse i Istanbul den 11. maj 2011,

| — | der henviser til Europarådets konvention af 23. november 2001 om IT-kriminalitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention af 23. november 2001 om IT-kriminalitet,

| — | der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om EU's strategi for ligestilling mellem kønnene (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om EU's strategi for ligestilling mellem kønnene (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. juni 2021 om fremme af ligestilling inden for uddannelse og karrierer på områderne naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. juni 2021 om fremme af ligestilling inden for uddannelse og karrierer på områderne naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. marts 2021 om erklæring af EU som LGBTIQ-frihedszone (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. marts 2021 om erklæring af EU som LGBTIQ-frihedszone (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. februar 2021 om gennemførelsen af direktiv 2011/36/EU om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. februar 2021 om gennemførelsen af direktiv 2011/36/EU om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. februar 2021 om fremtidige udfordringer for kvinders rettigheder i Europa: mere end 25 år efter Beijingerklæringen og Beijinghandlingsprogrammet (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. februar 2021 om fremtidige udfordringer for kvinders rettigheder i Europa: mere end 25 år efter Beijingerklæringen og Beijinghandlingsprogrammet (5),

| — | der henviser til beslutning af 21. januar 2021 om kønsperspektivet i covid-19-krisen og perioden efter krisen (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutning af 21. januar 2021 om kønsperspektivet i covid-19-krisen og perioden efter krisen (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om udligning af den kønsbestemte digitale kløft: kvinders deltagelse i den digitale økonomi (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om udligning af den kønsbestemte digitale kløft: kvinders deltagelse i den digitale økonomi (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2020 om styrkelse af mediefrihed: beskyttelse af journalister i Europa, hadefuld tale, desinformation og platformenes rolle (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2020 om styrkelse af mediefrihed: beskyttelse af journalister i Europa, hadefuld tale, desinformation og platformenes rolle (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen og andre foranstaltninger til bekæmpelse af kønsbaseret vold (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen og andre foranstaltninger til bekæmpelse af kønsbaseret vold (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. februar 2019 om konstatering af tilbagegang med hensyn til kvinders rettigheder og ligestilling i EU (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. februar 2019 om konstatering af tilbagegang med hensyn til kvinders rettigheder og ligestilling i EU (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. september 2018 om foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af mobning og seksuel chikane på arbejdspladsen, i det offentlige rum og i det politiske liv i EU (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. september 2018 om foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af mobning og seksuel chikane på arbejdspladsen, i det offentlige rum og i det politiske liv i EU (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2018 om styrkelse af kvinders og pigers position via den digitale sektor (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2018 om styrkelse af kvinders og pigers position via den digitale sektor (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. oktober 2017 om bekæmpelse af seksuel chikane og seksuelle overgreb i EU (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. oktober 2017 om bekæmpelse af seksuel chikane og seksuelle overgreb i EU (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. oktober 2017 om bekæmpelse af IT-kriminalitet (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. oktober 2017 om bekæmpelse af IT-kriminalitet (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2017 om forslag til Rådets afgørelse om Den Europæiske Unions indgåelse af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2017 om forslag til Rådets afgørelse om Den Europæiske Unions indgåelse af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (16),

| — | der henviser til bestemmelserne i De Forenede Nationers retsinstrumenter på menneskerettighedsområdet, navnlig vedrørende kvinders og børns rettigheder, og til andre FN-instrumenter vedrørende vold mod kvinder og børn, |
| --- | --- |

—

der henviser til bestemmelserne i De Forenede Nationers retsinstrumenter på menneskerettighedsområdet, navnlig vedrørende kvinders og børns rettigheder, og til andre FN-instrumenter vedrørende vold mod kvinder og børn,

| — | der henviser til De Forenede Nationers Generalforsamlings resolutioner af 16. december 2020 om intensivering af bestræbelserne på at forebygge og bekæmpe alle former for vold mod kvinder og piger (A/RES/75/161) og om ret til privatlivets fred i den digitale tidsalder (A/RES/75/176), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers Generalforsamlings resolutioner af 16. december 2020 om intensivering af bestræbelserne på at forebygge og bekæmpe alle former for vold mod kvinder og piger (A/RES/75/161) og om ret til privatlivets fred i den digitale tidsalder (A/RES/75/176),

| — | der henviser til De Forenede Nationers Menneskerettighedsråds resolution af 5. juli 2018 om fremskyndelse af bestræbelserne for at bekæmpe vold mod kvinder og piger: forebyggelse af og respons på vold mod kvinder og piger i digitale kontekster (A/HRC/RES/38/5), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers Menneskerettighedsråds resolution af 5. juli 2018 om fremskyndelse af bestræbelserne for at bekæmpe vold mod kvinder og piger: forebyggelse af og respons på vold mod kvinder og piger i digitale kontekster (A/HRC/RES/38/5),

| — | der henviser til De Forenede Nationers særlige rapportørers rapporter om vold mod kvinder, dens årsager og konsekvenser, især rapporten af 18. juni 2018 om cybervold mod kvinder og piger set ud fra en menneskerettighedssynsvinkel (A/HRC/38/47), rapporten af 6. maj 2020 om bekæmpelse af vold mod kvindelige journalister (A/HRC/44/52) og rapporten af 24. juli 2020 om skæringspunktet mellem coronaviruspandemien (covid-19) og pandemien af kønsbaseret vold mod kvinder med fokus på vold i hjemmet og »fred i hjemmet«-initiativet, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers særlige rapportørers rapporter om vold mod kvinder, dens årsager og konsekvenser, især rapporten af 18. juni 2018 om cybervold mod kvinder og piger set ud fra en menneskerettighedssynsvinkel (A/HRC/38/47), rapporten af 6. maj 2020 om bekæmpelse af vold mod kvindelige journalister (A/HRC/44/52) og rapporten af 24. juli 2020 om skæringspunktet mellem coronaviruspandemien (covid-19) og pandemien af kønsbaseret vold mod kvinder med fokus på vold i hjemmet og »fred i hjemmet«-initiativet,

| — | der henviser til De Forenede Nationers erklæring af 20. december 1993 om afskaffelse af vold mod kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers erklæring af 20. december 1993 om afskaffelse af vold mod kvinder,

| — | der henviser til De Forenede Nationers konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf af 10. december 1984, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf af 10. december 1984,

| — | der henviser til De Forenede Nationers konvention af 18. december 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers konvention af 18. december 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder,

| — | der henviser til generel henstilling nr. 35 fra Komitéen for Afskaffelse af Diskrimination mod Kvinder af 14. juli 2017 om kønsbaseret vold mod kvinder, der ajourfører generel henstilling nr. 19, |
| --- | --- |

—

der henviser til generel henstilling nr. 35 fra Komitéen for Afskaffelse af Diskrimination mod Kvinder af 14. juli 2017 om kønsbaseret vold mod kvinder, der ajourfører generel henstilling nr. 19,

| — | der henviser til De Forenede Nationers konvention om barnets rettigheder af 20. november 1989, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers konvention om barnets rettigheder af 20. november 1989,

| — | der henviser til generel bemærkning nr. 13 (2011) fra Komitéen for Barnets Rettigheder af 18. april 2011 om barnets ret til beskyttelse mod alle former for vold, |
| --- | --- |

—

der henviser til generel bemærkning nr. 13 (2011) fra Komitéen for Barnets Rettigheder af 18. april 2011 om barnets ret til beskyttelse mod alle former for vold,

| — | der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, navnlig mål 5 for bæredygtig udvikling, der drejer sig om ligestilling mellem kønnene, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, navnlig mål 5 for bæredygtig udvikling, der drejer sig om ligestilling mellem kønnene,

| — | der henviser til Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa's rapport om kvindelige journalisters sikkerhed på internettet (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa's rapport om kvindelige journalisters sikkerhed på internettet (17),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets Forskningstjenestes undersøgelse med titlen »Combating gender-based violence: Cyber violence« (bekæmpelse af kønsbaseret vold: cybervold) (vurdering af den europæiske merværdi), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets Forskningstjenestes undersøgelse med titlen »Combating gender-based violence: Cyber violence« (bekæmpelse af kønsbaseret vold: cybervold) (vurdering af den europæiske merværdi),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets Forskningstjenestes undersøgelse med titlen »Cyber violence and hate speech online against women«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets Forskningstjenestes undersøgelse med titlen »Cyber violence and hate speech online against women«,

| — | der henviser til ligestillingsindekset fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til ligestillingsindekset fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/93/EU af 13. december 2011 om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om ophævelse af rammeafgørelse 2004/68/RIA (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/93/EU af 13. december 2011 om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om ophævelse af rammeafgørelse 2004/68/RIA (18),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/29/EU af 25. oktober 2012 om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/29/EU af 25. oktober 2012 om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA (19),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1232 af 14. juli 2021 om en midlertidig undtagelse fra visse bestemmelser i direktiv 2002/58/EF, for så vidt angår den anvendelse af teknologier til behandling af personoplysninger og andre data, der foretages af udbydere af nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester med det formål at bekæmpe seksuelt misbrug af børn online (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1232 af 14. juli 2021 om en midlertidig undtagelse fra visse bestemmelser i direktiv 2002/58/EF, for så vidt angår den anvendelse af teknologier til behandling af personoplysninger og andre data, der foretages af udbydere af nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester med det formål at bekæmpe seksuelt misbrug af børn online (20),

| — | der henviser til rapporten fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder af 3. marts 2014 med titlen »Vold mod kvinder: en EU-undersøgelse«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder af 3. marts 2014 med titlen »Vold mod kvinder: en EU-undersøgelse«,

| — | der henviser til rapporten fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder af 14. maj 2020 med titlen »EU LGBTI Survey II: »A long way to go for LGBTI equality« (lang vej igen til LGBTI-ligestilling) (21)«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder af 14. maj 2020 med titlen »EU LGBTI Survey II: »A long way to go for LGBTI equality« (lang vej igen til LGBTI-ligestilling) (21)«,

| — | der henviser til juridisk udtalelse af 11. marts 2021 fra generaladvokaten ved Den Europæiske Unions Domstol om Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet, der har til formål at afklare retsusikkerheden, om og hvordan Unionen kan indgå og ratificere konventionen (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til juridisk udtalelse af 11. marts 2021 fra generaladvokaten ved Den Europæiske Unions Domstol om Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet, der har til formål at afklare retsusikkerheden, om og hvordan Unionen kan indgå og ratificere konventionen (22),

| — | der henviser til arbejdet i Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust) og Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol), herunder Det Europæiske Center til Bekæmpelse af IT-Kriminalitet, og dets trusselsvurdering af organiseret internetkriminalitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdet i Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust) og Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol), herunder Det Europæiske Center til Bekæmpelse af IT-Kriminalitet, og dets trusselsvurdering af organiseret internetkriminalitet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 47 og 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 47 og 54,

| — | der henviser til de fælles drøftelser i Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, jf. forretningsordenens artikel 58, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles drøftelser i Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, jf. forretningsordenens artikel 58,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A9-0338/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A9-0338/2021),

| A. | der henviser til, at kønsligestilling er en grundlæggende værdi og central målsætning for Unionen, og at det bør afspejles i al EU-politik; der henviser til, at retten til ligebehandling og ikkediskrimination er en grundlæggende rettighed, der er forankret i artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), i artikel 8, 10, 19 og 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og i artikel 21 og 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»charteret«); der henviser til, at det første mål for EU's strategi 2020-2025 for ligestilling mellem mænd og kvinder fokuserer på at sætte en stopper for kønsbaseret vold og beskriver dette som »en af vores samfunds største udfordringer«, da det påvirker kvinder på alle samfundstrin uanset alder, uddannelse, indtægt, social baggrund eller oprindelsesland eller bopæl og er en af de største hindringer for at opnå kønsligestilling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at kønsligestilling er en grundlæggende værdi og central målsætning for Unionen, og at det bør afspejles i al EU-politik; der henviser til, at retten til ligebehandling og ikkediskrimination er en grundlæggende rettighed, der er forankret i artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), i artikel 8, 10, 19 og 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og i artikel 21 og 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»charteret«); der henviser til, at det første mål for EU's strategi 2020-2025 for ligestilling mellem mænd og kvinder fokuserer på at sætte en stopper for kønsbaseret vold og beskriver dette som »en af vores samfunds største udfordringer«, da det påvirker kvinder på alle samfundstrin uanset alder, uddannelse, indtægt, social baggrund eller oprindelsesland eller bopæl og er en af de største hindringer for at opnå kønsligestilling;

| B. | der henviser til, at vold mod kvinder og piger og andre former for kønsbaseret vold er udbredt i Unionen og skal ses som en ekstrem form for diskrimination, der har kolossal indvirkning på ofre og deres familier og samfund og udgør en krænkelse af menneskerettigheder, forankret i kønsskævhed, som disse bidrager til at fastholde og forstærke; der henviser til, at kønsbaseret vold har sine rødder i den ulige magtfordeling mellem kvinder og mænd, i faste patriarkalske strukturer og praksisser og kønsnormer, sexisme og skadelige kønsstereotyper og fordomme, som har ført til mænds dominans over og diskrimination mod kvinder og piger i al deres mangfoldighed, herunder LGBTIQ-personer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at vold mod kvinder og piger og andre former for kønsbaseret vold er udbredt i Unionen og skal ses som en ekstrem form for diskrimination, der har kolossal indvirkning på ofre og deres familier og samfund og udgør en krænkelse af menneskerettigheder, forankret i kønsskævhed, som disse bidrager til at fastholde og forstærke; der henviser til, at kønsbaseret vold har sine rødder i den ulige magtfordeling mellem kvinder og mænd, i faste patriarkalske strukturer og praksisser og kønsnormer, sexisme og skadelige kønsstereotyper og fordomme, som har ført til mænds dominans over og diskrimination mod kvinder og piger i al deres mangfoldighed, herunder LGBTIQ-personer;

| C. | der henviser til, at vold mod kvinder bør forstås som en hvilken som helst handling, der indebærer kønsbaseret vold, som påfører eller sandsynligvis vil påføre kvinder fysiske, seksuelle, psykiske eller økonomiske skader eller lidelser, herunder trusler om sådanne handlinger, tvang eller vilkårlig frihedsberøvelse, uanset om handlingen finder sted offentligt eller privat eller begås online eller offline; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at vold mod kvinder bør forstås som en hvilken som helst handling, der indebærer kønsbaseret vold, som påfører eller sandsynligvis vil påføre kvinder fysiske, seksuelle, psykiske eller økonomiske skader eller lidelser, herunder trusler om sådanne handlinger, tvang eller vilkårlig frihedsberøvelse, uanset om handlingen finder sted offentligt eller privat eller begås online eller offline;

| D. | der henviser til, at kvinder og piger i al deres mangfoldighed og LGBTIQ-personer kan rammes af kønsbaseret cybervold på grund af deres køn, kønsidentitet, kønsudtryk eller kønskarakteristika; der henviser til, at overlappende former for diskrimination, herunder diskrimination baseret på race, sprog, religion, tro, national eller samfundsmæssig oprindelse, tilhørsforhold til en national eller etnisk minoritet, herkomst, seksuel orientering, alder, helbredstilstand, handicap, civilstand eller migrant- eller flygtningestatus, kan forværre konsekvenserne af kønsbaseret cybervold; der henviser til, at Unionens strategi for ligestilling af LGBTIQ-personer minder om, at alle har ret til tryghed såvel hjemme som i det offentlige rum eller online; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at kvinder og piger i al deres mangfoldighed og LGBTIQ-personer kan rammes af kønsbaseret cybervold på grund af deres køn, kønsidentitet, kønsudtryk eller kønskarakteristika; der henviser til, at overlappende former for diskrimination, herunder diskrimination baseret på race, sprog, religion, tro, national eller samfundsmæssig oprindelse, tilhørsforhold til en national eller etnisk minoritet, herkomst, seksuel orientering, alder, helbredstilstand, handicap, civilstand eller migrant- eller flygtningestatus, kan forværre konsekvenserne af kønsbaseret cybervold; der henviser til, at Unionens strategi for ligestilling af LGBTIQ-personer minder om, at alle har ret til tryghed såvel hjemme som i det offentlige rum eller online;

| E. | der henviser til, at undersøgelsen EU LGBTIQ Survey II, der er foretaget af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, viser, at 10 % af alle LGBTIQ-personer har oplevet cyberchikane, fordi de er LGBTIQ, i året før undersøgelsen, herunder på sociale medier; der henviser til, at interkønnede og transkønnede rammes overproportionalt (16 %); der henviser til, at teenagere mellem 15 og 17 år var den gruppe, der var mest udsat for cyberchikane på grund af LGBTIQ (15 %) sammenlignet med andre aldersgrupper (7 % - 12 %); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at undersøgelsen EU LGBTIQ Survey II, der er foretaget af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, viser, at 10 % af alle LGBTIQ-personer har oplevet cyberchikane, fordi de er LGBTIQ, i året før undersøgelsen, herunder på sociale medier; der henviser til, at interkønnede og transkønnede rammes overproportionalt (16 %); der henviser til, at teenagere mellem 15 og 17 år var den gruppe, der var mest udsat for cyberchikane på grund af LGBTIQ (15 %) sammenlignet med andre aldersgrupper (7 % - 12 %);

| F. | der henviser til, at vold mod kvinder og piger i al deres mangfoldighed og kønsbaseret vold kommer til udtryk og manifesterer sig på forskellige måder, som dog ikke gensidigt udelukker hinanden; der henviser til, at cybervold ofte er indbyrdes forbundet med og uadskilleligt fra offlinevold, idet førstnævnte kan gå forud for, ledsage eller videreføre sidstnævnte; der henviser til, at kønsbaseret cybervold derfor bør opfattes som en fortsættelse af offlinekønsbaseret vold i onlinemiljøet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at vold mod kvinder og piger i al deres mangfoldighed og kønsbaseret vold kommer til udtryk og manifesterer sig på forskellige måder, som dog ikke gensidigt udelukker hinanden; der henviser til, at cybervold ofte er indbyrdes forbundet med og uadskilleligt fra offlinevold, idet førstnævnte kan gå forud for, ledsage eller videreføre sidstnævnte; der henviser til, at kønsbaseret cybervold derfor bør opfattes som en fortsættelse af offlinekønsbaseret vold i onlinemiljøet;

| G. | der henviser til, at undersøgelsen fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste (EPRS) med titlen »Combating gender-based violence: Cyber violence — European added value assessment« om kønsbaseret cybervold skønner, at 4-7 % af alle kvinder i Unionen har oplevet cyberchikane i løbet af de 12 måneder, der gik forud for vurderingen, mens mellem 1 og 3 % har oplevet cyberstalking; der henviser til, at cyberstalking antager mange former og er den mest almindelige form for enkeltstående eller kombineret hadefuld tale, som man har været for længe om at erkende og ikke har reageret på; der henviser til, at World Wide Web Foundation-undersøgelsen, som blev foretaget i 2020 blandt respondenter fra 180 lande, viste, at 52 % af unge kvinder og piger har oplevet online-misbrug, f.eks. deling af private billeder, videoer eller beskeder uden deres samtykke, nedrige og ydmygende beskeder, sjofelt og truende sprog, seksuel chikane og falsk indhold, og 64 % af respondenterne svarede, at de kender nogen, som har oplevet det; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at undersøgelsen fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste (EPRS) med titlen »Combating gender-based violence: Cyber violence — European added value assessment« om kønsbaseret cybervold skønner, at 4-7 % af alle kvinder i Unionen har oplevet cyberchikane i løbet af de 12 måneder, der gik forud for vurderingen, mens mellem 1 og 3 % har oplevet cyberstalking; der henviser til, at cyberstalking antager mange former og er den mest almindelige form for enkeltstående eller kombineret hadefuld tale, som man har været for længe om at erkende og ikke har reageret på; der henviser til, at World Wide Web Foundation-undersøgelsen, som blev foretaget i 2020 blandt respondenter fra 180 lande, viste, at 52 % af unge kvinder og piger har oplevet online-misbrug, f.eks. deling af private billeder, videoer eller beskeder uden deres samtykke, nedrige og ydmygende beskeder, sjofelt og truende sprog, seksuel chikane og falsk indhold, og 64 % af respondenterne svarede, at de kender nogen, som har oplevet det;

| H. | der henviser til, at unge kvinder og piger er i større risiko for at blive udsat for cybervold, navnlig cyberchikane og cybermobning; der henviser til, at mindst 12,5 % af alle tilfælde af skolerelateret mobning foregår online (23); der henviser til, at unge i dag i stigende grad bruger sociale medier i en tidligere alder; der henviser til, at disse former for vold forstærker byrden af social ulighed, fordi det ofte er de dårligst stillede unge, der udses som mål; der henviser til, at piger ifølge UNICEF dobbelt så ofte udsættes for chikane som drenge (24); der henviser til, at kvinder ifølge denne undersøgelse er mere skeptiske med hensyn til, om teknologifirmaer bruger deres oplysninger ansvarligt; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at unge kvinder og piger er i større risiko for at blive udsat for cybervold, navnlig cyberchikane og cybermobning; der henviser til, at mindst 12,5 % af alle tilfælde af skolerelateret mobning foregår online (23); der henviser til, at unge i dag i stigende grad bruger sociale medier i en tidligere alder; der henviser til, at disse former for vold forstærker byrden af social ulighed, fordi det ofte er de dårligst stillede unge, der udses som mål; der henviser til, at piger ifølge UNICEF dobbelt så ofte udsættes for chikane som drenge (24); der henviser til, at kvinder ifølge denne undersøgelse er mere skeptiske med hensyn til, om teknologifirmaer bruger deres oplysninger ansvarligt;

| I. | der henviser til, at 11 % af alle kvinder i 2014 ifølge rapporten fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder af 3. marts 2014 med titlen: »Violence against women: an EU-wide survey« (en EU-dækkende undersøgelse af vold mod kvinder) havde oplevet cyberchikane, og 14 % havde oplevet stalking, siden de var 15 år gamle, i Unionen; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at 11 % af alle kvinder i 2014 ifølge rapporten fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder af 3. marts 2014 med titlen: »Violence against women: an EU-wide survey« (en EU-dækkende undersøgelse af vold mod kvinder) havde oplevet cyberchikane, og 14 % havde oplevet stalking, siden de var 15 år gamle, i Unionen;

| J. | der henviser til, at internetopkobling og behovet for adgang til den offentlige digitale verden i stigende grad er ved at blive en nødvendighed for udviklingen af vores samfund og økonomier; der henviser til, at job i stigende grad involverer og bliver afhængige af de digitale løsninger, der fører til en øget risiko for, at kvinder udsættes for kønsbaseret cybervold, når de deltager på arbejdsmarkedet og i økonomisk aktivitet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at internetopkobling og behovet for adgang til den offentlige digitale verden i stigende grad er ved at blive en nødvendighed for udviklingen af vores samfund og økonomier; der henviser til, at job i stigende grad involverer og bliver afhængige af de digitale løsninger, der fører til en øget risiko for, at kvinder udsættes for kønsbaseret cybervold, når de deltager på arbejdsmarkedet og i økonomisk aktivitet;

| K. | der henviser til, at den stadigt større rækkevidde af internettet, den hurtige spredning af mobil information og brugen af sociale medier koblet med mange forskellige former for kønsbaseret vold, der dukker op gang på gang og er indbyrdes forbundne, har ført til udbredelse af kønsbaseret cybervold; der henviser til, at kvinder og piger, der har adgang til internettet, oftere end mænd udsættes for vold på internettet; der henviser til, at De Forenede Nationers særlige rapportør om vold mod kvinder, dens årsager og konsekvenser, bemærkede, at nye teknologier »uundgåeligt vil give anledning til forskellige og nye former for vold mod kvinder på internettet«; der henviser til, at innovation sker i et tempo, der ofte ikke giver mulighed for at reflektere over dens langsigtede konsekvenser, og at udbredelsen af kønsbaseret cybervold sandsynligvis vil fortsætte med at stige i de kommende år; der henviser til, at der er behov for en behørig vurdering af konsekvenserne af kønsbaseret cybervold for ofrene og for at forstå de mekanismer, der gør det muligt for gerningsmænd at begå denne form for kønsbaseret vold, for at sikre retslig prøvelse, ansvarliggørelse og forebyggelse; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den stadigt større rækkevidde af internettet, den hurtige spredning af mobil information og brugen af sociale medier koblet med mange forskellige former for kønsbaseret vold, der dukker op gang på gang og er indbyrdes forbundne, har ført til udbredelse af kønsbaseret cybervold; der henviser til, at kvinder og piger, der har adgang til internettet, oftere end mænd udsættes for vold på internettet; der henviser til, at De Forenede Nationers særlige rapportør om vold mod kvinder, dens årsager og konsekvenser, bemærkede, at nye teknologier »uundgåeligt vil give anledning til forskellige og nye former for vold mod kvinder på internettet«; der henviser til, at innovation sker i et tempo, der ofte ikke giver mulighed for at reflektere over dens langsigtede konsekvenser, og at udbredelsen af kønsbaseret cybervold sandsynligvis vil fortsætte med at stige i de kommende år; der henviser til, at der er behov for en behørig vurdering af konsekvenserne af kønsbaseret cybervold for ofrene og for at forstå de mekanismer, der gør det muligt for gerningsmænd at begå denne form for kønsbaseret vold, for at sikre retslig prøvelse, ansvarliggørelse og forebyggelse;

| L. | der henviser til, at hver tredje kvinde i verden ifølge Verdenssundhedsorganisationen (25) oplever fysisk eller seksuel vold, for det meste fra en partners side; der henviser til, at kønsbaseret vold er steget under covid-19-pandemien, og at nedlukningen har forværret risikoen for vold og misbrug i hjemmet; der henviser til, at den øgede brug af internettet under covid-19-pandemien har forøget kønsbaseret vold online og understøttet af IKT, eftersom voldelige partnere og tidligere partnere også overvåger, sporer og truer deres ofre og begår vold med digitale værktøjer; der henviser til, at cybervold kan falde sammen med og eskalere til fysisk vold, hvis den ikke tackles tidligt; der henviser til, at Kommissionen i EU-strategien for ofres rettigheder 2020-2025 anerkender, og at den nuværende situation med covid-19-pandemien har givet anledning til en stigning i IT-kriminalitet, bl.a. online seksual- og hadforbrydelser; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at hver tredje kvinde i verden ifølge Verdenssundhedsorganisationen (25) oplever fysisk eller seksuel vold, for det meste fra en partners side; der henviser til, at kønsbaseret vold er steget under covid-19-pandemien, og at nedlukningen har forværret risikoen for vold og misbrug i hjemmet; der henviser til, at den øgede brug af internettet under covid-19-pandemien har forøget kønsbaseret vold online og understøttet af IKT, eftersom voldelige partnere og tidligere partnere også overvåger, sporer og truer deres ofre og begår vold med digitale værktøjer; der henviser til, at cybervold kan falde sammen med og eskalere til fysisk vold, hvis den ikke tackles tidligt; der henviser til, at Kommissionen i EU-strategien for ofres rettigheder 2020-2025 anerkender, og at den nuværende situation med covid-19-pandemien har givet anledning til en stigning i IT-kriminalitet, bl.a. online seksual- og hadforbrydelser;

| M. | der henviser til, at de mest almindelige former for kønsbaseret cybervold er forbrydelser såsom cyberchikane, cyberstalking, IKT-relateret krænkelse af privatlivets fred, herunder adgang til, modtagelse, registrering, deling og fremstilling og manipulation af data eller billeder, herunder intime data, uden samtykke, identitetstyveri og hadefuld tale på internettet, tvangskontrol ved hjælp af digital overvågning og kontrol af kommunikation via stalkerware- og spywareapps og brug af teknologiske midler til menneskehandel, herunder med henblik på seksuel udnyttelse; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de mest almindelige former for kønsbaseret cybervold er forbrydelser såsom cyberchikane, cyberstalking, IKT-relateret krænkelse af privatlivets fred, herunder adgang til, modtagelse, registrering, deling og fremstilling og manipulation af data eller billeder, herunder intime data, uden samtykke, identitetstyveri og hadefuld tale på internettet, tvangskontrol ved hjælp af digital overvågning og kontrol af kommunikation via stalkerware- og spywareapps og brug af teknologiske midler til menneskehandel, herunder med henblik på seksuel udnyttelse;

| N. | der henviser til, at kønsbaseret cybervold kan begås ved hjælp af forskellige online kommunikationskanaler og -værktøjer, herunder sociale medier, webindhold, debatfora, datingwebsteder, kommentarsektioner og gaming-chattrum; der henviser til, at mange typer af kønsbaseret cybervold kan begås langt nemmere og i et langt større omfang end fysiske former for kønsbaseret vold; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at kønsbaseret cybervold kan begås ved hjælp af forskellige online kommunikationskanaler og -værktøjer, herunder sociale medier, webindhold, debatfora, datingwebsteder, kommentarsektioner og gaming-chattrum; der henviser til, at mange typer af kønsbaseret cybervold kan begås langt nemmere og i et langt større omfang end fysiske former for kønsbaseret vold;

| O. | der henviser til, at nogle medlemsstater kun har vedtaget lovgivning om visse specifikke former for kønsbaseret cybervold, og at der derfor fortsat er betydelige mangler; der henviser til, at der i øjeblikket ikke findes nogen fælles definition eller en effektiv politisk tilgang til bekæmpelse af kønsbaseret cybervold på EU-plan; der henviser til, at denne mangel på en harmoniseret definition af kønsbaseret cybervold i Unionen fører til store forskelle med hensyn til, i hvilket omfang medlemsstaterne bekæmper og forebygger kønsbaseret cybervold, hvilket medfører store forskelle og fragmentering i graden af beskyttelse mellem medlemsstaterne trods voldens grænseoverskridende karakter; der henviser til, at der derfor er behov for en harmoniseret juridisk definition af kønsbaseret cybervold for at sikre konvergens både på nationalt plan og på EU-plan; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at nogle medlemsstater kun har vedtaget lovgivning om visse specifikke former for kønsbaseret cybervold, og at der derfor fortsat er betydelige mangler; der henviser til, at der i øjeblikket ikke findes nogen fælles definition eller en effektiv politisk tilgang til bekæmpelse af kønsbaseret cybervold på EU-plan; der henviser til, at denne mangel på en harmoniseret definition af kønsbaseret cybervold i Unionen fører til store forskelle med hensyn til, i hvilket omfang medlemsstaterne bekæmper og forebygger kønsbaseret cybervold, hvilket medfører store forskelle og fragmentering i graden af beskyttelse mellem medlemsstaterne trods voldens grænseoverskridende karakter; der henviser til, at der derfor er behov for en harmoniseret juridisk definition af kønsbaseret cybervold for at sikre konvergens både på nationalt plan og på EU-plan;

| P. | der henviser til, at ifølge De Forenede Nationers særlige rapportør om vold mod kvinder og dens årsager og følger omfatter definitionen af cybervold mod kvinder enhver form for kønsbaseret vold mod kvinder, som begås, bistås eller forværres helt eller delvist ved brug af IKT, f.eks. mobiltelefoner og smartphones, internettet, sociale medier eller e-mail, mod en kvinde, fordi hun er en kvinde, eller som påvirker kvinder uforholdsmæssigt (26); |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at ifølge De Forenede Nationers særlige rapportør om vold mod kvinder og dens årsager og følger omfatter definitionen af cybervold mod kvinder enhver form for kønsbaseret vold mod kvinder, som begås, bistås eller forværres helt eller delvist ved brug af IKT, f.eks. mobiltelefoner og smartphones, internettet, sociale medier eller e-mail, mod en kvinde, fordi hun er en kvinde, eller som påvirker kvinder uforholdsmæssigt (26);

| Q. | der henviser til, at kriminalisering af kønsbaseret cybervold kan have en afskrækkende virkning på gerningsmændene på grund af frygten for sanktioner eller bevidstheden om, at de begår en forbrydelse; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at kriminalisering af kønsbaseret cybervold kan have en afskrækkende virkning på gerningsmændene på grund af frygten for sanktioner eller bevidstheden om, at de begår en forbrydelse;

| R. | der henviser til, at der dukker nye former op på grund af den hurtige udvikling og anvendelse af digitale teknologier og applikationer; der henviser til, at disse forskellige former for kønsbaseret cybervold og chikane på internettet er rettet mod alle aldersgrupper, fra en tidlig alder, gennem skole og arbejdsliv til senere år; der henviser til, at potentialet for, at vold i cyberspace kan manifestere sig fysisk, ikke må undervurderes; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der dukker nye former op på grund af den hurtige udvikling og anvendelse af digitale teknologier og applikationer; der henviser til, at disse forskellige former for kønsbaseret cybervold og chikane på internettet er rettet mod alle aldersgrupper, fra en tidlig alder, gennem skole og arbejdsliv til senere år; der henviser til, at potentialet for, at vold i cyberspace kan manifestere sig fysisk, ikke må undervurderes;

| S. | der henviser til, at syv ud af ti kvinder ifølge Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder har været udsat for cyberstalking; der henviser til, at stalkerware er software, som muliggør misbrug ved at gøre det muligt at overvåge en persons enhed uden den pågældendes samtykke og uden at oplyse ejeren af enheden om overvågningen, mens softwaren samtidig forbliver skjult; der henviser til, at stalkerware er lovligt at anvende og købe i Unionen, og at det ofte markedsføres som software til forældrekontrol; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at syv ud af ti kvinder ifølge Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder har været udsat for cyberstalking; der henviser til, at stalkerware er software, som muliggør misbrug ved at gøre det muligt at overvåge en persons enhed uden den pågældendes samtykke og uden at oplyse ejeren af enheden om overvågningen, mens softwaren samtidig forbliver skjult; der henviser til, at stalkerware er lovligt at anvende og købe i Unionen, og at det ofte markedsføres som software til forældrekontrol;

| T. | der henviser til, at seksuelle overgreb ved hjælp af billeder ofte benyttes til at chikanere og ydmyge ofre; der henviser til, at »deepfake« er en relativt ny måde at udøve kønsbaseret vold på, idet kunstig intelligens bruges til at udnytte, ydmyge og chikanere kvinder; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at seksuelle overgreb ved hjælp af billeder ofte benyttes til at chikanere og ydmyge ofre; der henviser til, at »deepfake« er en relativt ny måde at udøve kønsbaseret vold på, idet kunstig intelligens bruges til at udnytte, ydmyge og chikanere kvinder;

| U. | der henviser til, at billedbaseret seksuelt misbrug og websteder, hvor et sådant misbrug udbredes, er en voksende form for vold i parforhold; der henviser til, at konsekvenserne af billedbaseret seksuelt misbrug kan være seksuelle, fordi den seksuelle hændelse er blevet optaget eller udsendt uden samtykke, mentale, hvad angår virkningerne for ofrene af at få deres privatliv hængt ud i offentligheden, og økonomiske, fordi det billedbaserede seksuelle misbrug kan gå ud over ofrenes nuværende og fremtidige arbejdsliv; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at billedbaseret seksuelt misbrug og websteder, hvor et sådant misbrug udbredes, er en voksende form for vold i parforhold; der henviser til, at konsekvenserne af billedbaseret seksuelt misbrug kan være seksuelle, fordi den seksuelle hændelse er blevet optaget eller udsendt uden samtykke, mentale, hvad angår virkningerne for ofrene af at få deres privatliv hængt ud i offentligheden, og økonomiske, fordi det billedbaserede seksuelle misbrug kan gå ud over ofrenes nuværende og fremtidige arbejdsliv;

| V. | der henviser til, at der er en øget risiko for, at intime og seksuelle videoer af kvinder uden disses samtykke udbredes på pornografiske websteder, og at de udbredes med henblik på økonomisk fortjeneste; der henviser til, at videreformidlingen af privat indhold uden ofrets samtykke og især af seksuelle overgreb online føjer et yderligere traumatisk element til volden, ofte med dramatiske konsekvenser, herunder selvmord; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at der er en øget risiko for, at intime og seksuelle videoer af kvinder uden disses samtykke udbredes på pornografiske websteder, og at de udbredes med henblik på økonomisk fortjeneste; der henviser til, at videreformidlingen af privat indhold uden ofrets samtykke og især af seksuelle overgreb online føjer et yderligere traumatisk element til volden, ofte med dramatiske konsekvenser, herunder selvmord;

| W. | der henviser til, at især unge kvinder og piger udsættes for kønsbaseret cybervold, som involverer brugen af nye teknologier, herunder cyberchikane og stalking ved brug af trusler om voldtægt, dødstrusler, IKT-baserede krænkelser af privatlivets fred og offentliggørelse af private oplysninger og billeder; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at især unge kvinder og piger udsættes for kønsbaseret cybervold, som involverer brugen af nye teknologier, herunder cyberchikane og stalking ved brug af trusler om voldtægt, dødstrusler, IKT-baserede krænkelser af privatlivets fred og offentliggørelse af private oplysninger og billeder;

| X. | der henviser til, at lovgivningen mod hadpropaganda i 15 medlemsstater i øjeblikket ikke omfatter kønsidentitet; der henviser til, at Kommissionen i sin strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025 og i sin strategi for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025 har forpligtet sig til at fremlægge et initiativ med henblik på at udvide de kriminalitetsområder, hvor harmonisering er mulig, til at omfatte specifikke former for kønsbaseret vold i overensstemmelse med artikel 83, stk. 1, i TEUF; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at lovgivningen mod hadpropaganda i 15 medlemsstater i øjeblikket ikke omfatter kønsidentitet; der henviser til, at Kommissionen i sin strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025 og i sin strategi for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025 har forpligtet sig til at fremlægge et initiativ med henblik på at udvide de kriminalitetsområder, hvor harmonisering er mulig, til at omfatte specifikke former for kønsbaseret vold i overensstemmelse med artikel 83, stk. 1, i TEUF;

| Y. | der henviser til, at de statistikker, der er nævnt i denne beslutning, viser, at hadpropaganda mod LGBTIQ-personer forekommer hyppigt, især online, og der er en markant mangel på lovgivning i nogle medlemsstater om forebyggelse, håndtering og indførelse af sanktioner mod sådanne former for onlineovergreb; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at de statistikker, der er nævnt i denne beslutning, viser, at hadpropaganda mod LGBTIQ-personer forekommer hyppigt, især online, og der er en markant mangel på lovgivning i nogle medlemsstater om forebyggelse, håndtering og indførelse af sanktioner mod sådanne former for onlineovergreb;

| Z. | der henviser til, at Unionen i 2017 underskrev Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (»Istanbulkonventionen«), som fortsat er benchmarket for internationale standarder for udryddelse af kønsbaseret vold, og konkluderer, at Unionens tiltrædelse af denne konvention er en hovedprioritet for Kommissionen; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Unionen i 2017 underskrev Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (»Istanbulkonventionen«), som fortsat er benchmarket for internationale standarder for udryddelse af kønsbaseret vold, og konkluderer, at Unionens tiltrædelse af denne konvention er en hovedprioritet for Kommissionen;

| AA. | der henviser til, at det for at sætte en stopper for kønsbaseret vold, herunder kønsbaseret cybervold, er nødvendigt at bygge på konsekvente, repræsentative og sammenlignelige administrative data baseret på en solid og koordineret ramme for dataindsamling; der henviser til, at der mangler omfattende og sammenlignelige opdelte data om alle former for kønsbaseret vold og dens tilgrundliggende årsager; der henviser til, at selv om der er en voksende bevidsthed om dette fænomen, forhindrer den manglende indsamling af data om alle former for kønsbaseret vold en præcis vurdering af fænomenets omfang; der henviser til, at en sådan mangel på tilgængelige data hænger sammen med underrapportering af tilfælde af kønsbaseret cybervold; der henviser til, at Istanbulkonventionen og direktiv 2012/29/EU kræver, at medlemsstaterne indberetter statistik og udarbejder kønsopdelte data; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at det for at sætte en stopper for kønsbaseret vold, herunder kønsbaseret cybervold, er nødvendigt at bygge på konsekvente, repræsentative og sammenlignelige administrative data baseret på en solid og koordineret ramme for dataindsamling; der henviser til, at der mangler omfattende og sammenlignelige opdelte data om alle former for kønsbaseret vold og dens tilgrundliggende årsager; der henviser til, at selv om der er en voksende bevidsthed om dette fænomen, forhindrer den manglende indsamling af data om alle former for kønsbaseret vold en præcis vurdering af fænomenets omfang; der henviser til, at en sådan mangel på tilgængelige data hænger sammen med underrapportering af tilfælde af kønsbaseret cybervold; der henviser til, at Istanbulkonventionen og direktiv 2012/29/EU kræver, at medlemsstaterne indberetter statistik og udarbejder kønsopdelte data;

| AB. | der henviser til, at de strafferetlige instanser fortsat er for længe om at reagere over for ofrene for kønsbaseret cybervold, hvilket viser mangel på indfølingsevne og forståelse for alvorsgraden af disse lovovertrædelser og afholder kvinder og piger fra at indberette sådanne handlinger; der henviser til, at man ved at udstyre politifolk med bløde færdigheder til at lytte opmærksomt, forstå og respektere alle ofre, som har oplevet kønsbaseret vold, kan bidrage til at afhjælpe underrapportering og modvirke, at kvinder bliver ofre igen; der henviser til, at det er absolut nødvendigt at garantere tilgængelige indberetningsprocedurer og -mekanismer samt retsmidler for at fremme et mere sikkert miljø for alle ofre for kønsbaseret vold; der henviser til, at der bør være oplysninger til rådighed for ofre for cybervold med hensyn til, hvordan og hvem de skal kontakte i de retshåndhævende myndigheder, samt om de retsmidler, der er til rådighed for at hjælpe dem gennem nødsituationer; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at de strafferetlige instanser fortsat er for længe om at reagere over for ofrene for kønsbaseret cybervold, hvilket viser mangel på indfølingsevne og forståelse for alvorsgraden af disse lovovertrædelser og afholder kvinder og piger fra at indberette sådanne handlinger; der henviser til, at man ved at udstyre politifolk med bløde færdigheder til at lytte opmærksomt, forstå og respektere alle ofre, som har oplevet kønsbaseret vold, kan bidrage til at afhjælpe underrapportering og modvirke, at kvinder bliver ofre igen; der henviser til, at det er absolut nødvendigt at garantere tilgængelige indberetningsprocedurer og -mekanismer samt retsmidler for at fremme et mere sikkert miljø for alle ofre for kønsbaseret vold; der henviser til, at der bør være oplysninger til rådighed for ofre for cybervold med hensyn til, hvordan og hvem de skal kontakte i de retshåndhævende myndigheder, samt om de retsmidler, der er til rådighed for at hjælpe dem gennem nødsituationer;

| AC. | der henviser til, at Europols Europæiske Center for Bekæmpelse af Cyberkriminalitet, Eurojust og Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed (ENISA) har udført forskning i cyberkriminalitet på internettet; der henviser til, at nogle kvinder og LGBTIQ-personer, herunder LGBTIQ-aktivister, kunstnere, politikere, kvinder i offentlige stillinger, journalister, bloggere, menneskerettighedsforkæmpere og andre offentlige personer, er særligt påvirket af kønsbaseret cybervold og til, at dette ikke kun forvolder dem skade på deres omdømme, psykisk skade og smerte, men også kan føre til forstyrrelser af et offers livsvilkår, krænkelser af privatlivets fred og ødelæggelse af personlige relationer og familieliv og kan afskrække ofre fra at deltage digitalt i det politiske, sociale og kulturelle liv; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at Europols Europæiske Center for Bekæmpelse af Cyberkriminalitet, Eurojust og Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed (ENISA) har udført forskning i cyberkriminalitet på internettet; der henviser til, at nogle kvinder og LGBTIQ-personer, herunder LGBTIQ-aktivister, kunstnere, politikere, kvinder i offentlige stillinger, journalister, bloggere, menneskerettighedsforkæmpere og andre offentlige personer, er særligt påvirket af kønsbaseret cybervold og til, at dette ikke kun forvolder dem skade på deres omdømme, psykisk skade og smerte, men også kan føre til forstyrrelser af et offers livsvilkår, krænkelser af privatlivets fred og ødelæggelse af personlige relationer og familieliv og kan afskrække ofre fra at deltage digitalt i det politiske, sociale og kulturelle liv;

| AD. | der henviser til, at kønsbaseret cybervold ofte fører til selvcensur, og at denne situation kan have en skadelig indvirkning på arbejdsliv og omdømme for ofre for kønsbaseret cybervold; der henviser til, at truslernes voldelige og kønsbestemte karakter betyder, at ofre ofte tyr til brug af pseudonymer, holder lav profil online, vælger at suspendere, deaktivere eller permanent slette deres online konti eller endda helt ophører med deres erhverv; der henviser til, at det kan bringe kvinders røster og holdninger til tavshed og forværre en allerede eksisterende ulighed mellem kønnene i det politiske, sociale og kulturelle liv; der henviser til, at den stigende kønsbaserede cybervold, som kvinder udsættes for, kan forhindre dem i fortsat at deltage i selve den digitale sektor, hvilket fastcementerer kønsskæve opfattelser, udvikling og implementering af nye teknologier og medfører videreførelse af eksisterende kønsdiskriminerende praksis og stereotyper, hvilket bidrager til at normalisere kønsbaseret cybervold; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at kønsbaseret cybervold ofte fører til selvcensur, og at denne situation kan have en skadelig indvirkning på arbejdsliv og omdømme for ofre for kønsbaseret cybervold; der henviser til, at truslernes voldelige og kønsbestemte karakter betyder, at ofre ofte tyr til brug af pseudonymer, holder lav profil online, vælger at suspendere, deaktivere eller permanent slette deres online konti eller endda helt ophører med deres erhverv; der henviser til, at det kan bringe kvinders røster og holdninger til tavshed og forværre en allerede eksisterende ulighed mellem kønnene i det politiske, sociale og kulturelle liv; der henviser til, at den stigende kønsbaserede cybervold, som kvinder udsættes for, kan forhindre dem i fortsat at deltage i selve den digitale sektor, hvilket fastcementerer kønsskæve opfattelser, udvikling og implementering af nye teknologier og medfører videreførelse af eksisterende kønsdiskriminerende praksis og stereotyper, hvilket bidrager til at normalisere kønsbaseret cybervold;

| AE. | der henviser til, at kønsbaseret cybervold har en direkte indvirkning på kvinders seksuelle, fysiske og psykiske sundhed og trivsel og har en negativ social og økonomisk indvirkning; der henviser til, at kønsbaseret cybervold influerer negativt på ofrenes evne til fuldt ud at udøve deres grundlæggende rettigheder, hvilket derfor har alvorlige konsekvenser for samfundet og demokratiet som helhed; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at kønsbaseret cybervold har en direkte indvirkning på kvinders seksuelle, fysiske og psykiske sundhed og trivsel og har en negativ social og økonomisk indvirkning; der henviser til, at kønsbaseret cybervold influerer negativt på ofrenes evne til fuldt ud at udøve deres grundlæggende rettigheder, hvilket derfor har alvorlige konsekvenser for samfundet og demokratiet som helhed;

| AF. | der henviser til, at de skadelige økonomiske virkninger af kønsbaseret vold og de efterfølgende mentale sundhedsproblemer, som denne vold forårsager, kan have alvorlige konsekvenser for ofrene, herunder deres evne til at søge arbejde, og kan medføre økonomiske byrder; der henviser til, at de økonomiske konsekvenser af kønsbaseret vold kan omfatte en indvirkning på beskæftigelsen, såsom lavere tilstedeværelse på arbejdspladsen, risiko for, at de mister deres beskæftigelsesstatus, hvilket medfører risiko for at miste jobbet eller lavere produktivitet; der henviser til, at den mentale indvirkning af kønsbaseret cybervold kan være kompleks og langsigtet; der henviser til, at de mentale sundhedsmæssige konsekvenser af kønsbaseret cybervold, såsom angst, depression og vedvarende symptomer på posttraumer, har skadelige mellemmenneskelige, sociale, juridiske, økonomiske og politiske konsekvenser og i sidste ende påvirker unges eksistensgrundlag og identitet; der henviser til, at nogle af disse konsekvenser kombinerer andre former for diskrimination og forværrer eksisterende diskrimination og ulighed; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at de skadelige økonomiske virkninger af kønsbaseret vold og de efterfølgende mentale sundhedsproblemer, som denne vold forårsager, kan have alvorlige konsekvenser for ofrene, herunder deres evne til at søge arbejde, og kan medføre økonomiske byrder; der henviser til, at de økonomiske konsekvenser af kønsbaseret vold kan omfatte en indvirkning på beskæftigelsen, såsom lavere tilstedeværelse på arbejdspladsen, risiko for, at de mister deres beskæftigelsesstatus, hvilket medfører risiko for at miste jobbet eller lavere produktivitet; der henviser til, at den mentale indvirkning af kønsbaseret cybervold kan være kompleks og langsigtet; der henviser til, at de mentale sundhedsmæssige konsekvenser af kønsbaseret cybervold, såsom angst, depression og vedvarende symptomer på posttraumer, har skadelige mellemmenneskelige, sociale, juridiske, økonomiske og politiske konsekvenser og i sidste ende påvirker unges eksistensgrundlag og identitet; der henviser til, at nogle af disse konsekvenser kombinerer andre former for diskrimination og forværrer eksisterende diskrimination og ulighed;

| AG. | der henviser til, at de samlede omkostninger ved cyberchikane og cyberstalking ifølge EPRS-undersøgelsen »Combating gender-based violence: European added value assessment« anslås til mellem 49,0 og 89,3 mia. EUR, hvor den største omkostningskategori er værdien af tab af livskvalitet, som står for mere end halvdelen af de samlede omkostninger (ca. 60 % for så vidt angår cyberchikane og ca. 50 % for så vidt angår cyberstalking); |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at de samlede omkostninger ved cyberchikane og cyberstalking ifølge EPRS-undersøgelsen »Combating gender-based violence: European added value assessment« anslås til mellem 49,0 og 89,3 mia. EUR, hvor den største omkostningskategori er værdien af tab af livskvalitet, som står for mere end halvdelen af de samlede omkostninger (ca. 60 % for så vidt angår cyberchikane og ca. 50 % for så vidt angår cyberstalking);

| AH. | der henviser til, at forebyggelse, især igennem uddannelse, herunder digitale færdigheder og kompetencer, såsom cyberhygiejne og -netikette, skal være et centralt element i enhver offentlig politik rettet imod at tackle kønsbaseret cybervold; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at forebyggelse, især igennem uddannelse, herunder digitale færdigheder og kompetencer, såsom cyberhygiejne og -netikette, skal være et centralt element i enhver offentlig politik rettet imod at tackle kønsbaseret cybervold;

| 1. | understreger, at kønsbaseret cybervold udgør en forlængelse af kønsbaseret vold offline, og at ingen alternativ løsningsmodel vil være effektiv, hvis denne kendsgerning lades ude af betragtning; fremhæver, at den eksisterende EU-lovgivning ikke omfatter de mekanismer, der er nødvendige for at tackle kønsbaseret cybervold på passende vis; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at udforme og gennemføre lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af kønsbaseret cybervold og til at inddrage de røster, der har lydt fra ofre for kønsbaseret cybervold, i strategierne for bekæmpelse heraf, idet de kobles sammen med initiativer til udryddelse af kønsstereotyper, sexistiske holdninger og forskelsbehandling af kvinder; understreger, at disse fremtidige forslag bør fungere i overensstemmelse med eksisterende forslag såsom forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et indre marked for digitale tjenester (retsakten om digitale tjenester) og om ændring af direktiv 2000/31/EF samt retsakter, der allerede er i kraft, såsom Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/36/EU (27) og direktiv 2012/29/EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder om, at der ikke findes nogen fælles definition af kønsbaseret cybervold, hvilket fører til store forskelle med hensyn til, i hvilket omfang medlemsstaterne tackler og forebygger denne, hvilket medfører store forskelle i beskyttelsen af samt støtten og kompensationen til ofrene i medlemsstaterne; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at definere og vedtage en fælles definition af kønsbaseret cybervold, som vil lette arbejdet med at analysere de forskellige former for kønsbaseret cybervold og bekæmpe den og dermed sikre, at ofre for kønsbaseret cybervold i medlemsstaterne har effektiv adgang til domstolene og specialiserede støttetjenester; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fremhæver, at begrebet kønsbaseret cybervold ikke kan begrænses til brugen af computersystemer, men bør forblive bredt og derved dække brugen af IKT til at forårsage, muliggøre eller true med vold mod enkeltpersoner; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over Unionens strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025, som Kommissionen har fremlagt som et redskab til at bekæmpe vold mod kvinder i al deres mangfoldighed, for at bekæmpe kønsbaseret vold og for at håndtere de grundlæggende årsager hertil; understreger, at kønsbaseret cybervold har dybe rødder i magtdynamik, økonomiske ubalancer og kønsnormer; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at tage fat på dens grundlæggende årsager samt til at tackle kønsroller og -stereotyper, der gør vold mod kvinder acceptabel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer medlemsstaterne til at afsætte passende menneskelige og finansielle ressourcer til nationale, regionale og lokale forvaltningsorganer og til institutioner, der yder retshjælp, sundhedspleje, navnlig mental sundhed, og social beskyttelse, herunder kvindeorganisationer, med henblik på effektivt at bidrage til at forebygge og beskytte mod kønsbaseret cybervold; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at cybervold også håndteres, herunder de former, den antager gennem sexindustrien; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sætte en stopper for den pornoindustri, der er bygget op med udgangspunkt i menneskehandel til prostitution, voldtægt og andre former for overgreb mod og mishandling af kvinder og børn; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilføje kvindehad til listen over former for hadefuld tale samt kvindehadske overgreb til hadforbrydelser; |
| --- | --- |

6.

| 7. | fremhæver, at systematisk og social diskrimination, herunder diskrimination på grund af køn, race samt økonomisk status, mangfoldiggøres og forstærkes online; minder om, at disse former for forskelsbehandling overlapper hinanden, hvilket resulterer i mere ekstreme konsekvenser for personer i sårbare situationer såsom indvandrerkvinder, kvinder, der tilhører etniske eller religiøse samfund, kvinder med funktionel mangfoldighed, LGBTIQ-personer og teenagere; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glæder sig over Kommissionens forsæt om inden for rammerne af strategien for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025 at udvide listen over »strafbare handlinger i EU« i henhold til artikel 83, stk. 1, i TEUF til at omfatte hadforbrydelser og hadefuld tale, herunder når de er rettet mod LGBTIQ-personer; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger det presserende behov for at tackle de grundlæggende årsager til kønsbaseret vold og opfordrer Kommissionen til at tage denne tilgang i betragtning i sit fremtidige forslag; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at covid-19-pandemien har medført en dramatisk stigning i vold og misbrug i parforhold, som er blevet kaldt »skyggepandemien« og omfatter fysisk, psykisk, seksuel og økonomisk vold og deres onlinedimension, fordi langt flere menneskers sociale liv er overgået til at være online, og ofrene er blevet tvunget til at tilbringe mere tid sammen med gerningsmændene med tendens til at være mere isolerede fra støttenetværk; fremhæver endvidere, at mange LGBTIQ-personer under covid-19-nedlukningen blev udsat for chikane eller overgreb eller udsat for vold, herunder fra familiemedlemmer, juridiske værger eller samlevende; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at »skyggepandemien« gjorde det vanskeligt for kvinder at få adgang til effektiv beskyttelse, støttetjenester og retssystemet og afslørede utilstrækkelige støtteressourcer og -strukturer, hvilket resulterede i, at mange kvinder stod tilbage uden passende og rettidig beskyttelse; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at øge den hjælp, de tilbyder i form af specialiserede krisecentre, hotlines og støttetjenester for at beskytte ofre og fremme klagemuligheder for og rapportering og retsforfølgelse af kønsbaseret vold; |
| --- | --- |

11.

| 12. | udtrykker bekymring over tilfælde af hadforbrydelser og forbrydelser relateret til opfordringer til forskelsbehandling eller vold, som er forekommet i forbindelse med covid-19-pandemien, og som har ført til stigmatisering af personer fra grupper, der er i en sårbar situation; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen til at foretage en grundigere analyse af covid-19-pandemiens indvirkning på alle former for kønsbaseret cybervold og opfordrer medlemsstaterne til at træffe effektive foranstaltninger med støtte fra civilsamfundsorganisationer og EU-organer, -kontorer og -agenturer såsom Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder og Europol (28); tilskynder endvidere Kommissionen til at udarbejde en EU-protokol om kønsbaseret vold i krise- og nødsituationer, som skal omfatte beskyttelsestjenester for ofre som »væsentlige tjenester« i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvide kategorien hadefuld tale til at omfatte sexistisk hadefuld tale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at kønsbaseret cybervold, er tværnational i sit væsen; understreger, at kønsbaseret cybervold har yderligere tværnationale konsekvenser i betragtning af, at brugen af IKT har en grænseoverskridende dimension; understreger, at gerningsmændene anvender onlineplatforme eller mobiltelefoner, der er forbundet med eller hostes af andre lande end dem, hvor ofrene for kønsbaseret vold befinder sig; fremhæver, at den hurtige teknologiske udvikling og digitalisering kan skabe nye former for kønsbaseret cybervold, som kan resultere i, at gerningsmændene ikke holdes ansvarlige, hvilket styrker straffrihedskulturen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer samt medlemsstaterne og deres retshåndhævende myndigheder til at samarbejde og tage konkrete skridt til at koordinere deres indsats for at bekæmpe kønsbaseret cybervold; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger betydningen af at overveje overlapningen mellem kønsbaseret cybervold og menneskehandel baseret på seksuel udnyttelse af kvinder og piger, navnlig i forbindelse med covid-19-pandemien; understreger, at det er af afgørende betydning at øge bevidstheden om menneskehandel online på sociale medier for at forhindre nye ofre i at komme ind i menneskehandelsnetværkene; understreger endvidere, at billedbaserede seksuelle overgreb er ekstreme krænkelser af privatlivets fred og også udgør en form for kønsbaseret vold, som det for eksempel også kunne ses i Irland i november 2020, da titusindvis af billeder af kvinder og piger med seksuelt eksplicit indhold blev offentliggjort uden deres samtykke; opfordrer derfor indtrængende medlemsstaterne til at opdatere deres nationale lovgivning for at medtage billedbaserede seksuelle overgreb eller andre former for deling uden samtykke af materiale med eksplicit intimt indhold på listen over seksualforbrydelser ud over de tilfælde, der involverer materiale med seksuelt misbrug af børn; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer medlemsstaterne til behørigt og effektivt at vedtage og gennemføre passende national lovgivning, herunder strafferet, og specifikke politikker til fremme af bevidstgørelse og til at iværksætte kampagner og uddannelsesprogrammer, herunder om digital uddannelse, læse- og skrivefærdigheder og kompetencer, som også vil være rettet mod yngre generationer; opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaterne i den henseende; |
| --- | --- |

18.

| 19. | fremhæver betydningen af ligestilling mellem kønnene i undervisningsplanerne med henblik på at tackle de grundlæggende årsager til kønsbaseret vold ved at fjerne kønsstereotyper og ændre sociale og kulturelle holdninger, der fører til skadelige sociale og kønsrelaterede normer; understreger den rolle, som kvalificerede fagfolk inden for uddannelse, såsom undervisningspersonale, spiller med hensyn til at støtte studerende i spørgsmål vedrørende kønsbaseret cybervold, og hvor vigtigt det er at investere i dem; bemærker, at der bør lægges særlig vægt på uddannelse af drenge og mænd; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde politikker og programmer til at støtte og sikre erstatning til ofre og til at træffe passende foranstaltninger mod straffrihed for gerningsmændene til sådanne handlinger, herunder ved at overveje at revidere og ændre deres nationale lov om retskendelser med henblik på at medtage cybervold som en af de måder, hvorpå en retskendelse kan krænkes; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer medlemsstaterne til at oprette netværker af nationale kontaktpunkter og initiativer til at forbedre den indbyrdes tilnærmelse af reglerne og styrke håndhævelsen af de eksisterende regler, hvilket skal øge forebyggelsen af kønsbaseret cybervold; minder om, at Europarådets konvention om it-kriminalitet, Europarådets konvention om beskyttelse af børn mod seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug og Istanbulkonventionen kræver, at specifik adfærd, der omfatter eller indebærer vold mod kvinder og børn, såsom kønsbaseret cybervold, gøres strafbart; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at stille passende midler til rådighed for fortalerorganisationer og støtteorganisationer for ofre; understreger betydningen af udforskning af fænomenet kønsbaseret cybervold; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at øge midlerne såsom dem, der er afsat til oplysningskampagner og bekæmpelse af kønsstereotyper; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer medlemsstaterne til at sørge for obligatorisk, løbende og kønsorienteret kapacitetsopbygning, uddannelse for alle relevante fagfolk, navnlig for retlige og retshåndhævende myndigheder i kampen mod kønsbaseret cybervold i alle faser, for at udstyre dem med viden om kønsbaseret cybervold og om, hvordan de bedre kan forstå og tage sig af ofre, navnlig dem, der beslutter at indgive klager, med henblik på at undgå, at de igen viktimiseres og får nye traumer; understreger også behovet for at tilbyde uddannelse i efterforskning og retsforfølgning af kønsbaserede cybervoldsforbrydelser; |
| --- | --- |

23.

| 24. | minder om behovet for at yde støttetjenester, hjælpetjenester, tilgængelige indberetningsmekanismer og retsmidler, der har til formål at beskytte og støtte ofre for kønsbaseret cybervold; opfordrer medlemsstaterne til med støtte fra Unionen at udarbejde et harmoniseret, brugervenligt og regelmæssigt opdateret register over støttetjenester, hotlines og rapporteringsmekanismer, der står til rådighed i det enkelte tilfælde af cybervold mod kvinder, og disse kunne stå til rådighed på en enkelt platform og kunne også indeholde informationer om den støtte, der står til rådighed for andre former for vold mod kvinder; bemærker, at problemet med kønsbaseret cybervold som følge af underrapportering og normalisering af kønsbaseret cybervold sandsynligvis er mere omfattende, end hvad oplysningerne antyder på nuværende tidspunkt; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger vigtigheden af medier og sociale medier for at øge bevidstheden omkring forebyggelse og bekæmpelse af kønsbaseret cybervold; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer Kommissionen til at fremme bevidstgørelses-, informations- og fortalerkampagner, der tackler alle former for kønsbaseret cybervold og bidrager til at sikre et sikkert digitalt offentligt rum for alle; mener, at en EU-dækkende oplysningskampagne om kønsbaseret cybervold bl.a. bør indeholde oplysninger, der er rettet mod at uddanne yngre EU-borgere i, hvordan man genkender og indberetter former for cybervold og digitale rettigheder; bemærker, at unge kvinder er særligt udsatte for kønsbaseret cybervold, og opfordrer i denne forbindelse også til, at der udvikles specifikke forebyggelses- og bevidstgørelsesinitiativer (29); |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at etablere et pålideligt system til regelmæssig indsamling af EU-dækkende, statistisk opdelte, sammenlignelige og relevante data om kønsbaseret vold, herunder cybervold og dens forekomst, dynamikker og følger, og til at udvikle indikatorer til at måle fremskridt; bekræfter på ny behovet for at indsamle omfattende opdelte og sammenlignelige data, herunder videnskabelige data, med henblik på at måle omfanget af kønsbaseret vold, finde løsninger og måle fremskridt; opfordrer medlemsstaterne til at indsamle og levere relevante data; anbefaler, at Kommissionen og medlemsstaterne gør brug af Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder’s, Eurostats, Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder’s, Europols, Eurojusts og ENISA's kapacitet og ekspertise; glæder sig over Kommissionens tilsagn om at gennemføre en EU-dækkende undersøgelse om kønsrelateret vold, hvor resultaterne vil blive forelagt i 2023; |
| --- | --- |

27.

| 28. | bemærker, at kønsbaseret cybervold kan have en vidtrækkende indvirkning med alvorlige og livslange konsekvenser for ofrene, såsom en fysiologisk indvirkning og indvirkning på den mentale sundhed, herunder stress, koncentrationsproblemer, angst, panikanfald, lavt selvværd, depression, posttraumatisk stresssyndrom, social isolation, manglende tillid og manglende kontrolfølelse, selvskade og selvmordstanker; |
| --- | --- |

28.

| 29. | påpeger, at konsekvenserne af kønsbaseret cybervold for ofrene kan føre til skade på omdømme, fysiske og sundhedsmæssige problemer, forstyrrelser af et offers levevis, krænkelser af retten til privatlivets fred og det, at ofrene trækker sig ud af såvel online- som offlinemiljøet; understreger, at kønsbaseret cybervold også kan have skadelige økonomiske virkninger i form af mindre tilstedeværelse på arbejdet, risiko for tab af job og færre muligheder for at finde beskæftigelse samt reduceret livskvalitet, og understreger, at nogle af disse indvirkninger forstærker andre former for diskrimination, som kvinder og LGBTIQ-personer står over for på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ser med bekymring på den mulige konsekvens, som påvirkningen af den mentale sundhed kan have for navnlig unge mennesker, hvilket ikke alene kan medføre betydelig forringelse af deres uddannelsesforløb, men også kan resultere i, at de trækker sig tilbage fra det sociale og offentlige liv og tilmed isolerer sig fra deres familier; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger, at kønsbaseret cybervold har negative psykiske, sociale og økonomiske konsekvenser for kvinders og pigers liv såvel online som offline; bemærker, at kønsbaseret cybervold rammer kvinder og piger på forskellig måde som følge af overlappende former for forskelsbehandling, der ud over deres køn blandt andet også er baseret på deres seksuelle orientering, alder, race, religion eller handicap, og minder om, at det er afgørende med en åben tilgang for at forstå disse specifikke former for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være særligt opmærksomme på de tværgående former for kønsbaseret cybervold, der kan påvirke kvinder og piger, der tilhører grupper, der befinder sig i en sårbar situation, såsom dem, der tilhører etniske minoriteter, personer med handicap og LGBTIQ-personer; minder om, at klassificeringen af LGBTIQ-personer som en »ideologi« finder stadig større udbredelse i kommunikationen både online og offline og i kampagner imod såkaldt »kønsideologi«; fremhæver, at feminister og LGBTIQ-aktivister ofte er mål for injuriekampagner, hadefuld tale på internettet og cybermobning; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle særlige gratis og tilgængelige støttetjenester for grupper i en sårbar position, herunder krisestøtte og langvarig støtte, som f.eks. psykologiske, medicinske, juridiske, praktiske og socioøkonomiske støttetiltag og -programmer, navnlig med hensyn til digital uddannelse, læsning og skrivning samt digitale færdigheder; opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaterne i den henseende; |
| --- | --- |

33.

| 34. | beklager, at kønsbaseret cybervold bliver stadig mere almindelig og mindsker kvinders og LGBTIQ-personers deltagelse i det offentlige liv og i den offentlige debat, hvilket som konsekvens udhuler Unionens demokrati og dets principper og forhindrer dem i i fuld udstrækning at nyde godt af deres grundlæggende rettigheder og friheder; beklager desuden, at kønsbaseret cybervold også fører til selvcensur; beklager, at en sådan »tavshedseffekt« særligt har været rettet mod kvindelige aktivister, herunder feministiske kvinder og piger, LGBTIQ+-aktivister, kunstnere, kvinder i mandedominerede sektorer, journalister, politikere, menneskerettighedsforkæmpere og bloggere, hvilket bevirker, at kvinder afskrækkes fra at deltage i det offentlige liv, herunder i politik og i beslutningsprocesserne; er bekymret over, at den hæmmende virkning, som kønsbaseret cybervold har, ofte spreder sig til offlinevirkeligheden, og at normaliseringen af onlinevold over for kvinder, der deltager i den offentlige debat, aktivt bidrager til underrapportering af disse forbrydelser og især begrænser unge kvinders engagement; |
| --- | --- |

34.

| 35. | minder om det voksende kvindehad, antikønsbevægelser og antifeministiske bevægelser samt deres angreb på kvinders rettigheder; |
| --- | --- |

35.

| 36. | minder om, at kønsnormer og -stereotyper er kernen i kønsdiskrimination; understreger de virkninger, som portrættering af kønsstereotyper i medier og i reklamer har for ligestillingen mellem kønnene; opfordrer mediekanaler og -virksomheder til at styrke de selvregulerende mekanismer og deres adfærdskodekser med henblik på fordømmelse og bekæmpelse af sexistisk reklame- og medieindhold, såsom sexistiske billeder og sprogbrug, sexistiske praksisser og kønsstereotyper; |
| --- | --- |

36.

| 37. | bemærker, at de fleste udøvere af kønsbaseret vold er mænd; understreger, at det spiller en væsentlig rolle gennem uddannelse at fremme en ligeværdig status og et jævnbyrdigt magtforhold mellem mænd og kvinder og mellem drenge og piger for at eliminere fordomme og kønsstereotyper, som fører til skadelige sociale kønsnormer; er endvidere bekymret over, at mænds vold mod kvinder begynder med drenges vold mod piger; minder om, at det sprog og de læseplaner og bøger, der anvendes i skolerne, kan styrke kønsstereotyper, og minder yderligere om betydningen af uddannelse i digitale færdigheder, såsom cyberhygiejne og netikette, samt en respektfuld anvendelse af teknologi fra mænds og drenges side og i, hvordan man kan opføre sig over for kvinder og piger på internettet og sikre kvinders ytringsfrihed og meningsfulde deltagelse i den offentlige debat; opfordrer i den henseende medlemsstaterne til at udvikle strategier for bekæmpelse af kønsstereotyper i uddannelse gennem pædagogisk uddannelse og revision af undervisningsplaner, materialer og pædagogiske praksisser; |
| --- | --- |

37.

| 38. | påpeger, at kvinder, piger og LGBTIQ-personer møder mange hindringer for adgangen til IKT og digitale områder; beklager, at kønsgabet eksisterer på alle områder inden for digital teknologi, herunder nye teknologier såsom kunstig intelligens, og er specielt bekymret over kønsgabet inden for teknologisk innovation og forskning; peger på, at en af de mest kritiske svagheder ved kunstig intelligens relaterer til visse typer fordomme, som f.eks. køn, alder, handicap, religion, racemæssig eller etnisk oprindelse, social baggrund eller seksuel orientering; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at opgradere foranstaltninger til at imødegå sådanne fordomme, specifikt ved at tage fat på problemet med kønsgabet i sektoren og sikre fuld beskyttelse af de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tilskynder medlemsstaterne til at fremme kvinders deltagelse i IKT-sektoren og til at fremme karrierer i denne sektor for kvinder ved at skabe tilstrækkelige incitamenter i staternes nationale, regionale og lokale handlingsplaner eller politikker for køn; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at tackle den kønsbestemte forskel inden for IKT og videnskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM-fagene) gennem uddannelse, oplysningskampagner, faglig uddannelse, passende finansiering, fremme af kvinders repræsentation i disse sektorer, navnlig i beslutningstagende stillinger, forbedret balance mellem arbejdsliv og privatliv, lige muligheder, sikre og gunstige arbejdsmiljøer, herunder politikker for nultolerance af seksuel og moralsk chikane; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre en korrekt anvendelse af direktiv 2011/93/EU for at øge opmærksomheden og mindske risikoen for, at børn bliver ofre for internetbaseret seksuelt misbrug eller udnyttelse; |
| --- | --- |

40.

| 41. | bifalder Kommissionens meddelelse, i den seneste strategi for ofres rettigheder, om lancering af et EU-netværk om forebyggelse af kønsbaseret vold og vold i hjemmet og om foranstaltninger til beskyttelse af sikkerheden for ofre for kønsbaseret internetkriminalitet ved at fremme udviklingen af en ramme for samarbejdet mellem internetplatforme og andre interessenter; |
| --- | --- |

41.

| 42. | noterer sig efterlysningen fra Kommissionens rådgivende udvalg af lige muligheder for kvinder og mænd af lovgivning på EU-plan om bekæmpelse af onlinevold imod kvinder; |
| --- | --- |

42.

| 43. | understreger behovet for at beskytte, give medindflydelse til, støtte og sikre erstatning til ofre for kønsbaseret cybervold og sikre lige adgang til retfærdighed, navnlig hvad angår ydelse af væsentlig psykologisk og juridisk rådgivning, der er tilgængelig for alle ofre af kønsbaseret cybervold; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre uddannelse af høj kvalitet med en kønssensitiv tilgang for praktisk fagpersonale og andre eksperter, herunder ansatte inden for sociale tjenester, retshåndhævende myndigheder, retsembedsmænd og undervisningspersonale, i samarbejde med civilsamfundsorganisationer; |
| --- | --- |

44.

| 45. | minder i den forbindelse om betydningen af at udruste uafhængige civilsamfundsorganisationer med de finansielle og menneskelige ressourcer til at yde støttetjenester såsom juridisk rådgivning og psykologisk støtte og vejledning; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre støttetjenester, herunder juridisk og psykologisk rådgivning, tilgængelige for alle ofre, udarbejde en klar protokol om hjælp til ofre for kønsbaseret cybervold og forebygge yderligere skader og forhindre, at de igen bliver ofre, og sikre, at ofrene har umiddelbar adgang til domstolsprøvelse; fremhæver nødvendigheden af at gøre ofre opmærksomme på de støttetjenester, der er til rådighed i denne henseende; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at udvikle og udbrede tilgængelig information om de retslige procedurer og støttetjenester, der er til rådighed for ofre for kønsbaseret cybervold, og til at oprette klagemekanismer, hvortil ofre har let og omgående adgang, herunder ved hjælp af digitale midler; |
| --- | --- |

46.

| 47. | udtrykker bekymring over markedsføring af teknologi, der letter overgreb, navnlig markedsføring af stalkerware-software; afviser den holdning, at stalkerwareapplikationer kan betragtes som applikationer til forældrekontrol; |
| --- | --- |

47.

| 48. | understreger den vigtige rolle, som onlineplatforme skal spille med hensyn til at tackle og bekæmpe kønsbaseret cybervold; understreger behovet for, at medlemsstaterne samarbejder med onlineplatforme om at vedtage foranstaltninger til at sikre rettidige og tilgængelige indberetningsmekanismer i kampen mod cybervold og til at sikre onlinesikkerhed, kvinders privatliv online og passende klagemekanismer; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer til et effektivt samarbejde mellem retshåndhævende myndigheder og teknologivirksomheder og tjenesteudbydere, som bør være i fuld overensstemmelse med grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder og databeskyttelsesregler med henblik på at sikre, at ofrenes rettigheder varetages, og at de beskyttes; |
| --- | --- |

49.

| 50. | glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et indre marked for digitale tjenester (retsakten om digitale tjenester) og om ændring af direktiv 2000/31/EF, der har til formål at skabe et sikrere digitalt rum i overensstemmelse med relevante EU-retsakter, hvori de grundlæggende rettigheder og friheder beskyttes; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opfordrer indtrængende Rådet til snarest muligt at afslutte Unionens ratificering af Istanbulkonventionen på grundlag af en bred tiltrædelse uden begrænsninger og til at slå til lyd for, at den ratificeres og gennemføres hurtigt af alle medlemsstaterne; beklager, at kun 21 medlemsstater indtil videre har ratificeret den, og opfordrer Bulgarien, Tjekkiet, Ungarn, Letland, Litauen og Slovakiet til at ratificere konventionen; |
| --- | --- |

51.

| 52. | understreger, at Istanbulkonventionen er den mest omfattende internationale traktat, som adresserer de grundlæggende årsager til kønsbaseret vold i alle dens former og sikrer lovgivningsforanstaltninger, hvad angår både online- og offlinevold og bør forstås som en minimumsstandard; fordømmer på det kraftigste visse medlemsstaters forsøg på at miskreditere Istanbulkonventionen og forsinke de fremskridt, der er gjort i kampen mod kønsbaseret vold; understreger betydningen af en effektiv gennemførelse af konventionen i hele Unionen og minder om, at den manglende afslutning af ratificeringen undergraver Unionens troværdighed; fremhæver, at denne opfordring ikke svækker opfordringen til at vedtage en EU-retsakt om bekæmpelse af kønsbaseret vold, men derimod komplementerer den; minder om, at nye lovgivningsmæssige foranstaltninger under alle omstændigheder bør være i overensstemmelse med de rettigheder og forpligtelser, der er fastsat i Istanbulkonventionen, og bør supplere dens ratificering; opfordrer derfor indtrængende medlemsstaterne og Unionen til at vedtage yderligere foranstaltninger, herunder bindende lovgivningsmæssige foranstaltninger, for at bekæmpe disse former for vold inden for rammerne af det nye direktiv om forebyggelse og bekæmpelse af alle former for kønsbaseret vold; |
| --- | --- |

52.

| 53. | bekræfter indstændigt sit tidligere udtrykte tilsagn om at træde op imod kønsbaseret vold og gentager sin opfordring, hvad angår nødvendigheden af at have et omfattende direktiv, som omhandler alle former for kønsbaseret vold, herunder krænkelser af kvinders seksuelle og reproduktive sundhed og rettigheder, cybervold og seksuel udnyttelse og misbrug, samt forpligtelser til at forebygge, efterforske og retsforfølge gerningsmænd, beskytte ofre og vidner og til at indsamle data, hvilket er den bedste måde, hvorpå der kan sættes en stopper for denne vold; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at anvende det kommende direktiv til at kriminalisere kønsbaseret cybervold som en hjørnesten i harmoniseringen af eksisterende og fremtidige retsakter; |
| --- | --- |

54.

| 55. | anmoder Rådet om at aktivere en passerellebestemmelse ved at vedtage en beslutning, som udpeger kønsbaseret vold som kriminalitet af særlig grov karakter, der har en grænseoverskridende dimension, som omhandlet i artikel 83, stk. 1, tredje afsnit, i TEUF; |
| --- | --- |

55.

| 56. | anmoder om, at Kommissionen snarest muligt som en del af dens kommende forslag til retsakt og på grundlag af artikel 83, stk. 1, første afsnit, i TEUF fremsætter lovforslag om fastsættelse af foranstaltninger til bekæmpelse af kønsbaseret cybervold, idet den følger henstillingerne i bilaget; påpeger, at forslaget ikke bør undergrave bestræbelserne for at udpege kønsbaseret vold som et nyt område af kriminalitet af særlig grov karakter, der har en grænseoverskridende dimension, som omhandlet i artikel 83, stk. 1, tredje afsnit, TEUF, eller nogen afledt retsakt om kønsbaseret vold, som Europa-Parlamentet har anmodet om i sine tidligere opfordringer; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og henstillingerne i bilaget til Kommissionen og Rådet. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  EUT C 456 af 10.11.2021, s. 208.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0296.

(3)  EUT C 474 af 24.11.2021, s. 140.

(4)  EUT C 465 af 17.11.2021, s. 30.

(5)  EUT C 465 af 17.11.2021, s. 160.

(6)  EUT C 456 af 10.11.2021, s. 191.

(7)  EUT C 456 af 10.11.2021, s. 232.

(8)  EUT C 425 af 20.10.2021, s. 28.

(9)  EUT C 316 af 6.8.2021, s. 2.

(10)  EUT C 232 af 16.6.2021, s. 48.

(11)  EUT C 449 af 23.12.2020, s. 102.

(12)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 31.

(13)  EUT C 390 af 18.11.2019, s. 28.

(14)  EUT C 346 af 27.9.2018, s. 192.

(15)  EUT C 346 af 27.9.2018, s. 29.

(16)  EUT C 337 af 20.9.2018, s. 167.

(17)  https://www.osce.org/files/f/documents/2/9/468861_0.pdf

(18)  EUT L 335 af 17.12.2011, s. 1.

(19)  EUT L 315 af 14.11.2012, s. 57.

(20)  EUT L 274 af 30.7.2021, s. 41.

(21)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2020-lgbti-equality-1_en.pdf

(22)  https://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?docid=238745&doclang=en

(23)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Women/SRWomen/Pages/OnlineViolence.aspx

(24)  https://www.coe.int/en/web/campaign-free-to-speak-safe-to-learn/-/bullying-perspectives-practices-and-insights-2017-

(25)  https://www.who.int/publications/i/item/9789240022256

(26)  Rapporten fra FN's særlige rapportør om vold mod kvinder, dens årsager og følger, af 18. juni 2018 om vold online mod kvinder og piger set ud fra en menneskerettighedssynsvinkel (A/HRC/38/47).

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor, og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/629/RIA (EUT L 101 af 15.4.2011, s. 1).

(28)  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/pandemic-profiteering-how-criminals-exploit-covid-19-crisis

(29)  Rapport af 3. marts 2014 fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder med titlen: »Violence against women: an EU-wide survey«.

---

BILAG TIL BESLUTNING:

HENSTILLINGER TIL KOMMISSIONEN VEDRØRENDE INDHOLDET I DET ANMODEDE FORSLAG OM BEKÆMPELSE AF KØNSBASERET VOLD: CYBERVOLD

Henstilling 1 vedrørende anvendelsesområdet for lovgivningsforslaget

Målet med dette forslag er i det kommende direktiv om bekæmpelse af alle former for kønsbaseret vold og som en harmoniseret politisk reaktion at medtage mindsteregler for definitionen af forbrydelsen kønsbaseret cybervold og hermed forbundne sanktioner, at indføre foranstaltninger til at fremme og støtte medlemsstaternes tiltag inden for forebyggelse af denne forbrydelse samt foranstaltninger til at beskytte, støtte og sikre erstatning til ofrene.

Desuden skal der i det kommende forslag i henhold til LGBTIQ-ligestillingsstrategien 2020-2025 medtages en definition af hadforbrydelser og hadefuld tale på internettet, når de er rettet mod LGBTIQ-personer.

Dette forslag bør ikke underminere bestræbelserne på at identificere alle former for kønsbaseret vold som et nyt område af særlig grov kriminalitet.

Henstilling 2 vedrørende anvendelsesområde og definitioner

Definitionen af kønsbaseret cybervold bør fastlægge omfanget, udstrækningen og den kønsspecifikke og tværsektorielle karakter af cybervold og understrege, at kønsbaseret cybervold er en del af den kønsbaserede vold.

Forslaget bør indeholde en definition baseret på definitionerne i eksisterende instrumenter, såsom Europarådets konvention om cyberkriminalitet eller Istanbulkonventionen, de definitioner, der er udarbejdet af komitéen for konventionen om IT-kriminalitet, Kommissionens Rådgivende Udvalg for Ligestilling mellem Kvinder og Mænd og De Forenede Nationers særlige rapportør om vold mod kvinder, dens årsager og konsekvenser og definitioner i forbindelse med cyberkriminalitet eller cybervold mod børn eller vold mod kvinder.

Baseret på eksisterende instrumenter kunne en mulig definition være: Kønsbaseret cybervold er en form for kønsbaseret vold og defineres som enhver udøvelse af kønsbaseret vold, der begås, assisteres eller forværres helt eller delvis ved brug af IKT såsom mobiltelefoner og smartphones, internettet, sociale medieplatforme eller e-mail, mod en kvinde, fordi hun er kvinde, eller som påvirker kvinder uforholdsmæssigt, eller mod LGBTIQ-personer på grund af deres kønsidentitet, kønsudtryk eller kønsegenskaber, og som medfører eller sandsynligvis vil medføre fysisk, seksuel, psykisk eller økonomisk skade, herunder trusler om udførelse af sådanne handlinger, tvang eller vilkårlig frihedsberøvelse i det offentlige eller private liv.

—   hvilke forbrydelser?

Medtagelsen af termen »edb-kriminalitet« i artikel 83, stk. 1 i TEUF kan også omfatte kriminalitet begået mod elektroniske kommunikationsnetværk eller informationssystemer eller ved at bruge dem, og grove former for online kønsbaseret vold med en grænseoverskridende dimension kan være omfattet af anvendelsesområdet for »edb-kriminalitet« i den forstand, som udtrykket er anvendt i artikel 83, stk. 1, TEUF.

Herudover kan foranstaltninger, som sigter mod at forhindre kønsbaseret cybervold og bistå ofrene, indføres på grundlag af artikel 83, stk. 1, TEUF, da de er sekundære i forhold til lovgivningsforslagets hovedformål.

Lovgivningsforslagets anvendelsesområde bør omfatte enhver form for kønsbaseret vold, som begås, understøttes eller forværres helt eller delvis ved brug af IKT, f.eks. mobiltelefon og smartphone, internettet, sociale medieplatforme eller e-mail, mod en kvinde fordi hun er en kvinde, eller som påvirker kvinder uforholdsmæssigt eller mod LGBTIQ-personer på grund af deres kønsidentitet, kønsudtryk eller kønsegenskaber.

Selv om det ikke er muligt at fremlægge en udtømmende typologi over de forskellige former for kønsbaseret cybervold, da fænomenet hele tiden udvikler sig, og nye former opstår, bør følgende typer nævnes og defineres:

| — | cyberchikane (herunder cybermobning, seksuel chikane online, uønsket modtagelse af materiale med utilsløret seksuelt indhold, mobning og »dead naming«) |
| --- | --- |

—

cyberchikane (herunder cybermobning, seksuel chikane online, uønsket modtagelse af materiale med utilsløret seksuelt indhold, mobning og »dead naming«)

| — | cyberstalking; |
| --- | --- |

—

cyberstalking;

| — | IKT-relaterede krænkelser af privatlivets fred (herunder at tilgå, registrere, dele, skabe og manipulere private oplysninger eller billeder, herunder navnlig billedbaseret seksuelt misbrug, skabelse og/eller distribution af private billeder med seksuelt indhold uden samtykke, doxxing og identitetstyveri) |
| --- | --- |

—

IKT-relaterede krænkelser af privatlivets fred (herunder at tilgå, registrere, dele, skabe og manipulere private oplysninger eller billeder, herunder navnlig billedbaseret seksuelt misbrug, skabelse og/eller distribution af private billeder med seksuelt indhold uden samtykke, doxxing og identitetstyveri)

| — | optagelse og deling af billeder af voldtægter eller andre former for seksuelle overfald |
| --- | --- |

—

optagelse og deling af billeder af voldtægter eller andre former for seksuelle overfald

| — | fjernkontrol eller -overvågning (herunder ved hjælp af spionapplikationer på mobile enheder) |
| --- | --- |

—

fjernkontrol eller -overvågning (herunder ved hjælp af spionapplikationer på mobile enheder)

| — | trusler, herunder direkte trusler og trusler om og opfordringer til vold, såsom voldtægtstrusler, afpresning, sextortur, afpresning rettet mod offeret, deres børn eller slægtninge eller andre personer, der støtter offeret, og som er indirekte berørt |
| --- | --- |

—

trusler, herunder direkte trusler og trusler om og opfordringer til vold, såsom voldtægtstrusler, afpresning, sextortur, afpresning rettet mod offeret, deres børn eller slægtninge eller andre personer, der støtter offeret, og som er indirekte berørt

| — | sexistisk hadefuld tale (herunder posting og deling af indhold, der tilskynder til vold eller had mod kvinder eller LGBTIQ-personer på grund af deres kønsidentitet, kønsudtryk eller kønsegenskaber) |
| --- | --- |

—

sexistisk hadefuld tale (herunder posting og deling af indhold, der tilskynder til vold eller had mod kvinder eller LGBTIQ-personer på grund af deres kønsidentitet, kønsudtryk eller kønsegenskaber)

| — | tilskyndelse til at påføre sig selv skade, såsom selvmord eller anoreksi og psykisk skade |
| --- | --- |

—

tilskyndelse til at påføre sig selv skade, såsom selvmord eller anoreksi og psykisk skade

| — | computerskade på filer, programmer, enheder, angreb på websites og andre digitale kommunikationskanaler |
| --- | --- |

—

computerskade på filer, programmer, enheder, angreb på websites og andre digitale kommunikationskanaler

| — | ulovlig adgang til mobiltelefoner, e-mail, beskedtjenester eller konti på sociale medier |
| --- | --- |

—

ulovlig adgang til mobiltelefoner, e-mail, beskedtjenester eller konti på sociale medier

| — | overtrædelse af kommunikationsrestriktioner pålagt ved retslig afgørelse |
| --- | --- |

—

overtrædelse af kommunikationsrestriktioner pålagt ved retslig afgørelse

| — | brug af teknologiske redskaber til menneskehandel, herunder til seksuel udnyttelse af kvinder og piger. |
| --- | --- |

—

brug af teknologiske redskaber til menneskehandel, herunder til seksuel udnyttelse af kvinder og piger.

—   hvilke ofre?

Forslagets personorienterede rækkevidde bør omfatte alle ofre for kønsbaseret cybervold med særlig anerkendelse af overlappende former for diskrimination og af ofre, der deltager i det offentlige liv, der omfatter:

| — | kvinder og piger i al deres mangfoldighed og |
| --- | --- |

—

kvinder og piger i al deres mangfoldighed og

| — | LGBTIQ-personer på grund af kønsidentitet, kønsudtryk eller kønsegenskaber. |
| --- | --- |

—

LGBTIQ-personer på grund af kønsidentitet, kønsudtryk eller kønsegenskaber.

Henstilling 3 vedrørende forebyggelsesforanstaltninger

Medlemsstaterne bør gennemføre en række foranstaltninger for at forebygge kønsbaseret cybervold, alle sådanne foranstaltninger bør forhindre gentraumatisering og stigmatisering af ofre for kønsbaseret cybervold, være offercentrerede og have en tværsektoriel tilgang. Sådanne foranstaltninger bør omfatte følgende:

| — | oplysnings- og uddannelsesprogrammer, herunder programmer rettet mod drenge og mænd, og kampagner, som inddrager alle relevante aktører og interessenter med henblik på at tage hånd om de grundlæggende årsager til kønsbaseret cybervold, inden for den generelle kontekst af kønsbaseret vold, med det formål at udvirke en social og kulturel holdningsændring og fjerne kønsnormer og kønsstereotyper og samtidig fremme respekten for de grundlæggende rettigheder i onlinemiljøet med særligt henblik på sociale medieplatforme og øge færdighederne omkring sikker brug af internettet |
| --- | --- |

—

oplysnings- og uddannelsesprogrammer, herunder programmer rettet mod drenge og mænd, og kampagner, som inddrager alle relevante aktører og interessenter med henblik på at tage hånd om de grundlæggende årsager til kønsbaseret cybervold, inden for den generelle kontekst af kønsbaseret vold, med det formål at udvirke en social og kulturel holdningsændring og fjerne kønsnormer og kønsstereotyper og samtidig fremme respekten for de grundlæggende rettigheder i onlinemiljøet med særligt henblik på sociale medieplatforme og øge færdighederne omkring sikker brug af internettet

| — | forskning i kønsbaseret cybervold (herunder sådanne aspekter som årsager, forekomst, indvirkning; ofre, gerningsmænd, ytringer, kanaler og behov for støttetjenester; en sådan forskning bør omfatte undersøgelser og tilpasning af kriminalitetsstatistikker om kønsbaseret cybervold med henblik på at identificere lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige behov; en sådan forskning bør understøttes af indsamling af opdelte, tværsektorielle og omfattende data |
| --- | --- |

—

forskning i kønsbaseret cybervold (herunder sådanne aspekter som årsager, forekomst, indvirkning; ofre, gerningsmænd, ytringer, kanaler og behov for støttetjenester; en sådan forskning bør omfatte undersøgelser og tilpasning af kriminalitetsstatistikker om kønsbaseret cybervold med henblik på at identificere lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige behov; en sådan forskning bør understøttes af indsamling af opdelte, tværsektorielle og omfattende data

| — | mainstream digital uddannelse, kunnen og færdigheder, såsom cyberhygiejne og netikette, herunder i skolernes læseplaner, med henblik på at fremme en bedre forståelse af digitale teknologier, især for at forhindre misbrug af sociale medier, styrke brugernes stilling, forbedre digital inklusion, sikre respekten for grundlæggende rettigheder, bekæmpe eventuelle uligheder og forudindtagetheder mellem kønnene i adgangen til teknologi og sikre kønsdiversitet i den teknologiske sektor, navnlig inden for udvikling af ny teknologi, herunder uddannelse af undervisere |
| --- | --- |

—

mainstream digital uddannelse, kunnen og færdigheder, såsom cyberhygiejne og netikette, herunder i skolernes læseplaner, med henblik på at fremme en bedre forståelse af digitale teknologier, især for at forhindre misbrug af sociale medier, styrke brugernes stilling, forbedre digital inklusion, sikre respekten for grundlæggende rettigheder, bekæmpe eventuelle uligheder og forudindtagetheder mellem kønnene i adgangen til teknologi og sikre kønsdiversitet i den teknologiske sektor, navnlig inden for udvikling af ny teknologi, herunder uddannelse af undervisere

| — | fremme af kvinders adgang til uddannelse og den akademiske verden inden for digital teknologi med henblik på at fjerne den kønsbestemte forskel, herunder den kønsbestemte digitale kløft, og sikre kønsdiversitet i teknologisektorerne, såsom IKT og STEM, navnlig i udviklingen af nye teknologier, herunder kunstig intelligens, og navnlig i beslutningstagende stillinger |
| --- | --- |

—

fremme af kvinders adgang til uddannelse og den akademiske verden inden for digital teknologi med henblik på at fjerne den kønsbestemte forskel, herunder den kønsbestemte digitale kløft, og sikre kønsdiversitet i teknologisektorerne, såsom IKT og STEM, navnlig i udviklingen af nye teknologier, herunder kunstig intelligens, og navnlig i beslutningstagende stillinger

| — | fremme og dele bedste praksis med hensyn til adgang til retsvæsenet, domfældelse og retsmidler, der har en kønsorienteret tilgang |
| --- | --- |

—

fremme og dele bedste praksis med hensyn til adgang til retsvæsenet, domfældelse og retsmidler, der har en kønsorienteret tilgang

| — | fremme af integrerede og omfattende uddannelses- og behandlingsprogrammer, der har til formål at forhindre gerningsmænd i at begå nye strafbare handlinger, samt at ændre adfærd og tankegang væk fra vold i samarbejde med de relevante institutioner og civilsamfundsorganisationer under hensyntagen til lokalsamfundsbaserede praksisser og forandringsskabende retlige tilgange, som er afgørende for at få bugt med det hårdnakkede problem |
| --- | --- |

—

fremme af integrerede og omfattende uddannelses- og behandlingsprogrammer, der har til formål at forhindre gerningsmænd i at begå nye strafbare handlinger, samt at ændre adfærd og tankegang væk fra vold i samarbejde med de relevante institutioner og civilsamfundsorganisationer under hensyntagen til lokalsamfundsbaserede praksisser og forandringsskabende retlige tilgange, som er afgørende for at få bugt med det hårdnakkede problem

| — | udvikling af samarbejde blandt medlemsstaterne med henblik på at udveksle oplysninger, ekspertise og bedste praksis, navnlig gennem Det Europæiske Kriminalpræventive Net, idet man koordinerer gennem Europols Europæiske Center for Bekæmpelse af Cyberkriminalitet samt med andre relevante organer, kontorer og agenturer såsom Eurojust i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder |
| --- | --- |

—

udvikling af samarbejde blandt medlemsstaterne med henblik på at udveksle oplysninger, ekspertise og bedste praksis, navnlig gennem Det Europæiske Kriminalpræventive Net, idet man koordinerer gennem Europols Europæiske Center for Bekæmpelse af Cyberkriminalitet samt med andre relevante organer, kontorer og agenturer såsom Eurojust i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder

| — | for onlineplatforme, der primært bruges til formidling af brugergenereret pornografisk indhold, sikre, at platformene træffer de nødvendige tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at sikre, at de brugere, der formidler indhold, har verificeret sig selv gennem to e-mails med tilmelding og registrering via mobiltelefon |
| --- | --- |

—

for onlineplatforme, der primært bruges til formidling af brugergenereret pornografisk indhold, sikre, at platformene træffer de nødvendige tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at sikre, at de brugere, der formidler indhold, har verificeret sig selv gennem to e-mails med tilmelding og registrering via mobiltelefon

| — | anerkende, støtte og tilvejebringe oplysninger om civilsamfundsorganisationer, der arbejder med kønsbaseret vold, forebyggelse, herunder ved at sikre, at de har økonomisk støtte |
| --- | --- |

—

anerkende, støtte og tilvejebringe oplysninger om civilsamfundsorganisationer, der arbejder med kønsbaseret vold, forebyggelse, herunder ved at sikre, at de har økonomisk støtte

| — | fremme af fokuseret og løbende uddannelse til fagfolk og andre professionelle, herunder medarbejdere i sociale tjenester, ansvarlige for retshåndhævelse, juridiske embedsmænd og andre relevante aktører for at sikre, at man forstår årsagerne til og virkningerne af kønsbaseret cybervold, og at ofrene behandles korrekt, og sikre, at uddannelse for alle fagfolk har en kønsorienteret tilgang |
| --- | --- |

—

fremme af fokuseret og løbende uddannelse til fagfolk og andre professionelle, herunder medarbejdere i sociale tjenester, ansvarlige for retshåndhævelse, juridiske embedsmænd og andre relevante aktører for at sikre, at man forstår årsagerne til og virkningerne af kønsbaseret cybervold, og at ofrene behandles korrekt, og sikre, at uddannelse for alle fagfolk har en kønsorienteret tilgang

| — | en overvejelse af at regulere softwareudvikling af overvågningsapplikationer med henblik på at overveje eventuelt misbrug af denne applikation og tilvejebringe passende garantier med henblik på at beskytte de grundlæggende rettigheder og sikre overholdelse af gældende databeskyttelseslovgivning; Kommissionens forbud mod markedsføring af overvågningssoftware, der er genstand for overvågning uden brugerens samtykke og uden klare angivelser af dennes aktivitet |
| --- | --- |

—

en overvejelse af at regulere softwareudvikling af overvågningsapplikationer med henblik på at overveje eventuelt misbrug af denne applikation og tilvejebringe passende garantier med henblik på at beskytte de grundlæggende rettigheder og sikre overholdelse af gældende databeskyttelseslovgivning; Kommissionens forbud mod markedsføring af overvågningssoftware, der er genstand for overvågning uden brugerens samtykke og uden klare angivelser af dennes aktivitet

| — | en overvejelse af adfærdskodeksen for onlineplatforme under hensyntagen til dens mulige konsekvenser eller rolle i forbindelse med kønsbaseret cybervold og sikring af, at civilsamfundsorganisationer kan deltage i evalueringen og revisionen af adfærdskodeksen for bekæmpelse af ulovlig hadefuld tale online; vedtagelse af foranstaltninger, der forpligter IT-virksomheder til at forbedre den feedback, de giver brugerne via meddelelser, som vil gøre det muligt for dem at reagere hurtigt og effektivt for så vidt angår indhold, der er klassificeret som ulovligt |
| --- | --- |

—

en overvejelse af adfærdskodeksen for onlineplatforme under hensyntagen til dens mulige konsekvenser eller rolle i forbindelse med kønsbaseret cybervold og sikring af, at civilsamfundsorganisationer kan deltage i evalueringen og revisionen af adfærdskodeksen for bekæmpelse af ulovlig hadefuld tale online; vedtagelse af foranstaltninger, der forpligter IT-virksomheder til at forbedre den feedback, de giver brugerne via meddelelser, som vil gøre det muligt for dem at reagere hurtigt og effektivt for så vidt angår indhold, der er klassificeret som ulovligt

| — | sikre anerkendelse af den digitale dimension af kønsbaseret vold i nationale strategier, programmer og handlingsplaner som led i en holistisk reaktion på alle former for kønsbaseret vold |
| --- | --- |

—

sikre anerkendelse af den digitale dimension af kønsbaseret vold i nationale strategier, programmer og handlingsplaner som led i en holistisk reaktion på alle former for kønsbaseret vold

| — | fremme samarbejde mellem medlemsstaterne, internetformidlere og NGO'er, der arbejder med dette problem — såsom arrangementer med fagfællelæring eller offentlige konferencer |
| --- | --- |

—

fremme samarbejde mellem medlemsstaterne, internetformidlere og NGO'er, der arbejder med dette problem — såsom arrangementer med fagfællelæring eller offentlige konferencer

| — | tværfagligt samarbejde blandt interessenter, herunder med teknologivirksomheder, udbydere af hostingtjenester og kompetente myndigheder, om bedste praksis til at håndtere kønsbaseret vold i overensstemmelse med grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

—

tværfagligt samarbejde blandt interessenter, herunder med teknologivirksomheder, udbydere af hostingtjenester og kompetente myndigheder, om bedste praksis til at håndtere kønsbaseret vold i overensstemmelse med grundlæggende rettigheder.

Henstilling 4 vedrørende beskyttelse af, støtte til og erstatning til ofre

Kommissionen og medlemsstaterne bør træffe følgende foranstaltninger, som alle bør have offeret i centrum og have en tværgående tilgang:

| — | fremme af obligatorisk specifik og løbende uddannelse til fagfolk og professionelle, som arbejder med ofre for kønsbaseret cybervold, herunder retshåndhævende myndigheder, social- og børneforsorgspersonale, ansatte i sundhedssektoren, aktører inden for retsvæsenet og dommerstanden; EU-dækkende uddannelsesprogrammer kan gennemføres inden for rammerne af programmerne om borgere, lighed, rettigheder og værdier og sammen med Den Europæiske Unions Agentur for Uddannelse inden for Retshåndhævelse (CEPOL) og Det Europæiske Netværk for Uddannelse af Dommere; der bør navnlig lægges vægt på såkaldt »sekundær viktimisering« (forstærket offerfølelse pga. af bagatellisering, mistænkeliggørelse m.v.), hvordan dette kan undgås, på den kønsbaserede volds dobbelte dimension (online/offline) og på overlappende diskrimination samt på ydelse af bistand til ofre med særlige behov |
| --- | --- |

—

fremme af obligatorisk specifik og løbende uddannelse til fagfolk og professionelle, som arbejder med ofre for kønsbaseret cybervold, herunder retshåndhævende myndigheder, social- og børneforsorgspersonale, ansatte i sundhedssektoren, aktører inden for retsvæsenet og dommerstanden; EU-dækkende uddannelsesprogrammer kan gennemføres inden for rammerne af programmerne om borgere, lighed, rettigheder og værdier og sammen med Den Europæiske Unions Agentur for Uddannelse inden for Retshåndhævelse (CEPOL) og Det Europæiske Netværk for Uddannelse af Dommere; der bør navnlig lægges vægt på såkaldt »sekundær viktimisering« (forstærket offerfølelse pga. af bagatellisering, mistænkeliggørelse m.v.), hvordan dette kan undgås, på den kønsbaserede volds dobbelte dimension (online/offline) og på overlappende diskrimination samt på ydelse af bistand til ofre med særlige behov

| — | sikre, at al uddannelse af fagfolk har en kønsorienteret tilgang, og at programmet omfatter foranstaltninger til at sikre, at offeret ikke igen udsættes under straffesagen (gentagen viktimisering og stigmatisering) |
| --- | --- |

—

sikre, at al uddannelse af fagfolk har en kønsorienteret tilgang, og at programmet omfatter foranstaltninger til at sikre, at offeret ikke igen udsættes under straffesagen (gentagen viktimisering og stigmatisering)

| — | for onlineplatforme, der primært anvendes til formidling af brugergenereret pornografisk indhold, sikre, at platformene træffer de nødvendige tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at sikre adgang til en kvalificeret anmeldelsesprocedure, hvor enkeltpersoner kan give platformen meddelelse om, at billedmateriale, der afbilleder dem eller foregiver at afbillede dem, formidles uden deres samtykke, og tilsende platformen førstehåndsdokumentation for deres fysiske identitet, og at indhold, der anmeldes i henhold til denne procedure, skal suspenderes inden for 48 timer |
| --- | --- |

—

for onlineplatforme, der primært anvendes til formidling af brugergenereret pornografisk indhold, sikre, at platformene træffer de nødvendige tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at sikre adgang til en kvalificeret anmeldelsesprocedure, hvor enkeltpersoner kan give platformen meddelelse om, at billedmateriale, der afbilleder dem eller foregiver at afbillede dem, formidles uden deres samtykke, og tilsende platformen førstehåndsdokumentation for deres fysiske identitet, og at indhold, der anmeldes i henhold til denne procedure, skal suspenderes inden for 48 timer

| — | for onlineplatforme, der primært anvendes til formidling af brugergenereret pornografisk indhold, sikre, at platformene træffer de nødvendige tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at sikre professionel indholdsmoderation udført af mennesker, hvor indhold med høj sandsynlighed for at være ulovligt, såsom indhold af voyeuristisk karakter, eller indhold, der gengiver voldtægtsscener, gennemgås |
| --- | --- |

—

for onlineplatforme, der primært anvendes til formidling af brugergenereret pornografisk indhold, sikre, at platformene træffer de nødvendige tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at sikre professionel indholdsmoderation udført af mennesker, hvor indhold med høj sandsynlighed for at være ulovligt, såsom indhold af voyeuristisk karakter, eller indhold, der gengiver voldtægtsscener, gennemgås

| — | oprette specialiserede kontaktpunkter i sociale tjenester og retshåndhævelsesagenturer med særlige medarbejdere, der er uddannet i kønsbaseret cybervold, hvor ofre kan anmelde kønsbaseret cybervold i et sikkert miljø; kontaktpunkterne bør være koordineret gennem et netværk. disse foranstaltninger vil bidrage til at afhjælpe underrapportering og fornyet viktimisering og skabe et sikkert miljø for ofre for kønsbaseret cybervold |
| --- | --- |

—

oprette specialiserede kontaktpunkter i sociale tjenester og retshåndhævelsesagenturer med særlige medarbejdere, der er uddannet i kønsbaseret cybervold, hvor ofre kan anmelde kønsbaseret cybervold i et sikkert miljø; kontaktpunkterne bør være koordineret gennem et netværk. disse foranstaltninger vil bidrage til at afhjælpe underrapportering og fornyet viktimisering og skabe et sikkert miljø for ofre for kønsbaseret cybervold

| — | lette adgangen til information for ofre på et enkelt og tilgængeligt sprog, som offeret forstår, navnlig vedrørende retshjælp og retlige skridt såvel som støttetjenester, og udvikle specifikke tjenester for ofre for cybervold (hotlines, krisecentre, juridisk og psykologisk bistand); gøre det lettere for ofre at indberette hændelser og opnå beskyttelsesordrer og udvikle af søgsmålsmekanismer med passende godtgørelsesforanstaltninger |
| --- | --- |

—

lette adgangen til information for ofre på et enkelt og tilgængeligt sprog, som offeret forstår, navnlig vedrørende retshjælp og retlige skridt såvel som støttetjenester, og udvikle specifikke tjenester for ofre for cybervold (hotlines, krisecentre, juridisk og psykologisk bistand); gøre det lettere for ofre at indberette hændelser og opnå beskyttelsesordrer og udvikle af søgsmålsmekanismer med passende godtgørelsesforanstaltninger

| — | udstyre de nationale hotlines med de nødvendige ressourcer og den nødvendige ekspertise til at reagere på den digitale dimension af kønsbaseret vold |
| --- | --- |

—

udstyre de nationale hotlines med de nødvendige ressourcer og den nødvendige ekspertise til at reagere på den digitale dimension af kønsbaseret vold

| — | oprette en EU-dækkende hotline som kontaktpunkt for ofre over hele Unionen og sikre, at ofre kan benytte den nemt og gratis. udvikle en fortegnelse over støttetjenester, herunder hotlines og anmeldelsesmekanismer, der er tilgængelige i individuelle sager om cybervold |
| --- | --- |

—

oprette en EU-dækkende hotline som kontaktpunkt for ofre over hele Unionen og sikre, at ofre kan benytte den nemt og gratis. udvikle en fortegnelse over støttetjenester, herunder hotlines og anmeldelsesmekanismer, der er tilgængelige i individuelle sager om cybervold

| — | sikre, at ofre for kønsbaseret cybervold i medlemsstaterne har adgang til specialiserede støttetjenester og til retfærdighed, retsmidler og sikre og tilgængelige indberetningsprocedurer og -mekanismer uafhængigt af indgivelsen af en klage; fjerne alle hindringer, som ofre, der bestemmer sig for at klage, kan støde på, og skabe klageordninger, der er let og umiddelbart tilgængelige for ofre, herunder ved hjælp af digitale midler |
| --- | --- |

—

sikre, at ofre for kønsbaseret cybervold i medlemsstaterne har adgang til specialiserede støttetjenester og til retfærdighed, retsmidler og sikre og tilgængelige indberetningsprocedurer og -mekanismer uafhængigt af indgivelsen af en klage; fjerne alle hindringer, som ofre, der bestemmer sig for at klage, kan støde på, og skabe klageordninger, der er let og umiddelbart tilgængelige for ofre, herunder ved hjælp af digitale midler

| — | udvikle samarbejdsmekanismer mellem medlemsstaterne, internetformidlere og ngo'er, der arbejder med spørgsmålet, samt mellem relevante aktører såsom retsvæsenet, offentlige anklagere, retshåndhævende myndigheder, lokale og regionale myndigheder og civilsamfundsorganisationer |
| --- | --- |

—

udvikle samarbejdsmekanismer mellem medlemsstaterne, internetformidlere og ngo'er, der arbejder med spørgsmålet, samt mellem relevante aktører såsom retsvæsenet, offentlige anklagere, retshåndhævende myndigheder, lokale og regionale myndigheder og civilsamfundsorganisationer

| — | støtte civilsamfundsorganisationer, navnlig sådanne, der leverer støttetjenester for ofrene, herunder ved at yde økonomisk bistand |
| --- | --- |

—

støtte civilsamfundsorganisationer, navnlig sådanne, der leverer støttetjenester for ofrene, herunder ved at yde økonomisk bistand

| — | fremme etisk udvikling og brug af teknologiske løsninger, der støtter ofrene, og som hjælper med at identificere gerningsmænd, idet der sikres fuld respekt for de grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

—

fremme etisk udvikling og brug af teknologiske løsninger, der støtter ofrene, og som hjælper med at identificere gerningsmænd, idet der sikres fuld respekt for de grundlæggende rettigheder.

Kommissionen bør udvikle vejledende principper for retshåndhævelsespersonale, der skal tage sig af ofre, der anmelder kønsbaseret cybervold, og disse skal udstyre dem med de nødvendige bløde færdigheder til at lytte omhyggeligt til, forstå og respektere alle ofre for kønsbaseret cybervold; de vejledende principper bør have en kønsorienteret tilgang.

Medlemsstaterne bør udvikle specialiserede beskyttelses- og støttetjenester, som er tilgængelige og gratis for alle ofre, herunder bistand i nødsituationer og på lang sigt, såsom psykologhjælp, lægehjælp, praktisk og socioøkonomisk bistand under hensyntagen til ofrenes specifikke behov, idet man er særligt opmærksom på ofre, der tilhører grupper, der er særlig udsatte eller har behov. Kommissionen bør støtte medlemsstaterne i denne henseende;

Henstilling 5 vedrørende retsforfølgelse og kriminalisering af kønsbaseret cybervold

På grundlag af definitionen i henstilling 2 og i betragtning af, at kriminalisering af kønsbaseret cybervold kan have en afskrækkende virkning på gerningsmændene, bør kriminaliseringen af kønsbaseret cybervold tage hensyn til følgende kriterier:

| — | de former for kønsbaseret cybervold, som skal kriminaliseres af medlemsstaterne (som også bør omfatte tidligere faser af cyberkriminalitet: anstiftelse, meddelagtighed og forsøg) |
| --- | --- |

—

de former for kønsbaseret cybervold, som skal kriminaliseres af medlemsstaterne (som også bør omfatte tidligere faser af cyberkriminalitet: anstiftelse, meddelagtighed og forsøg)

| — | minimums- og maksimumsstraffe (fængsel og bøder) |
| --- | --- |

—

minimums- og maksimumsstraffe (fængsel og bøder)

| — | grænseoverskridende efterforskning og retsforfølgelse |
| --- | --- |

—

grænseoverskridende efterforskning og retsforfølgelse

| — | specifikke bestemmelser med retningslinjer for efterforskning og retsforfølgning, som navnlig rettes til retshåndhævende myndigheder og anklagere, og som ligeledes skal indeholder specifikke anvisninger til de retshåndhævende myndigheder om indsamling af bevismateriale |
| --- | --- |

—

specifikke bestemmelser med retningslinjer for efterforskning og retsforfølgning, som navnlig rettes til retshåndhævende myndigheder og anklagere, og som ligeledes skal indeholder specifikke anvisninger til de retshåndhævende myndigheder om indsamling af bevismateriale

| — | effektivt samarbejde mellem retshåndhævende myndigheder og teknologivirksomheder og tjenesteudbydere, navnlig med hensyn til identificering af gerningsmænd og indsamling af bevismateriale, som skal ske under fuld overholdelse af grundlæggende rettigheder og friheder samt databeskyttelsesreglerne |
| --- | --- |

—

effektivt samarbejde mellem retshåndhævende myndigheder og teknologivirksomheder og tjenesteudbydere, navnlig med hensyn til identificering af gerningsmænd og indsamling af bevismateriale, som skal ske under fuld overholdelse af grundlæggende rettigheder og friheder samt databeskyttelsesreglerne

| — | alt bevismateriale skal indsamles på en sådan måde, at det ikke forårsager sekundær viktimisering eller nye traumer for offeret; |
| --- | --- |

—

alt bevismateriale skal indsamles på en sådan måde, at det ikke forårsager sekundær viktimisering eller nye traumer for offeret;

| — | skærpende omstændigheder afhængigt af kvinde-, pige- og LGBTIQ-ofres særkender, f.eks. udnyttelse af deres specifikke karakteristika og sårbarheder online |
| --- | --- |

—

skærpende omstændigheder afhængigt af kvinde-, pige- og LGBTIQ-ofres særkender, f.eks. udnyttelse af deres specifikke karakteristika og sårbarheder online

| — | risikovurderinger bør indeholde og overveje adfærdsmønstre og kønsaspekter ved hændelsen, såsom stereotyper, diskrimination, seksualiserede trusler og intimidering disse oplysninger bør anvendes til at fastlægge opfølgningen og til at styrke indsamlingen af data vedrørende de forskellige manifestationer af kønsbaseret cybervold |
| --- | --- |

—

risikovurderinger bør indeholde og overveje adfærdsmønstre og kønsaspekter ved hændelsen, såsom stereotyper, diskrimination, seksualiserede trusler og intimidering disse oplysninger bør anvendes til at fastlægge opfølgningen og til at styrke indsamlingen af data vedrørende de forskellige manifestationer af kønsbaseret cybervold

| — | fremlæggelse af beviser bør ikke udgøre en byrde for ofrene eller bidrage til yderligere viktimisering |
| --- | --- |

—

fremlæggelse af beviser bør ikke udgøre en byrde for ofrene eller bidrage til yderligere viktimisering

Alle foranstaltninger skal have offeret i centrum og have en tværgående tilgang.

Henstilling 6 vedrørende dataindsamling og indberetning

Kommissionen og medlemsstaterne bør regelmæssigt indsamle og offentliggøre opdelte og sammenlignelige data om de forskellige former for kønsbaseret cybervold, ikke kun på grundlag af de retshåndhævende myndigheders eller civilsamfundsorganisationers rapporter, men også på grundlag af ofrenes erfaringer; disse data bør følges op af omfattende undersøgelser. Medlemsstaternes data om kønsbaseret cybervold bør indsamles og stilles til rådighed via Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder's, Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder's og Eurostats statistiske databaser, og medlemsstaterne bør sikre, at de gør bedst mulig brug af Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder's kapacitet og ressourcer. Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder bør gennemføre ny, omfattende og EU-dækkende forskning om alle former for kønsbaseret cybervold, som bør være baseret på de seneste EU-data for at levere en præcis reaktion.

Kommissionen bør jævnligt forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport med vurdering af, i hvilket omfang medlemsstaterne har truffet foranstaltninger til opfølgning af denne henstilling. Kommissionen bør også forbedre kønsopdelte data om forekomsten af og skaderne ved kønsbaseret cybervold på EU-plan.

Kommissionen og medlemsstaterne bør udvikle indikatorer til måling af effektiviteten af deres indgreb med henblik på at afhjælpe kønsbaseret cybervold.

Yderligere anbefalinger kan omfatte:

| — | udarbejdelse af statistikker om forekomsten af og formerne for cybervold, idet man samtidig fremmer ensartethed og sammenlignelighed af de data, der indsamles af medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af statistikker om forekomsten af og formerne for cybervold, idet man samtidig fremmer ensartethed og sammenlignelighed af de data, der indsamles af medlemsstaterne

| — | et EU-dækkende dataindsamlingsprogram |
| --- | --- |

—

et EU-dækkende dataindsamlingsprogram

| — | regelmæssig indsamling af data, så man opnår viden til at kunne holde trit med den konstante udvikling inden for værktøjer og teknologier, der kan anvendes til at bedrive cybervold |
| --- | --- |

—

regelmæssig indsamling af data, så man opnår viden til at kunne holde trit med den konstante udvikling inden for værktøjer og teknologier, der kan anvendes til at bedrive cybervold

| — | en henstilling om at gøre brug af Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder's, Eurostats, Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder’s, Europols, Eurojusts og ENISA's kapacitet og ekspertise. |
| --- | --- |

—

en henstilling om at gøre brug af Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder's, Eurostats, Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder’s, Europols, Eurojusts og ENISA's kapacitet og ekspertise.

---

Onsdag den 15. december 2021

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/23

---

P9_TA(2021)0500

Ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union i 2018-2020

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2021 om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union i 2018-2020 (2021/2020(INI))

(2022/C 251/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Union, artikel 6, 8, 10, 83, 153 og 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 21 og 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Union, artikel 6, 8, 10, 83, 153 og 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 21 og 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til EU-direktiverne fra 1975 og fremefter om forskellige aspekter af ligebehandling af kvinder og mænd, nemlig Rådets direktiv 79/7/EØF af 19. december 1978 om gradvis gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder med hensyn til social sikring (1), Rådets direktiv 86/613/EØF af 11. december 1986 om anvendelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i selvstændige erhverv, herunder i landbrugserhverv, samt om beskyttelse af kvinder i selvstændige erhverv i forbindelse med graviditet og barsel (2), Rådets direktiv 92/85/EØF af 19. oktober 1992 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere som er gravide, som lige har født, eller som ammer (3), Rådets direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (4), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (5), Rådets direktiv 2010/18/EU af 8. marts 2010 om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS (6) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/41/EU af 7. juli 2010 om anvendelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i selvstændige erhverv og om ophævelse af Rådets direktiv 86/613/EØF (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-direktiverne fra 1975 og fremefter om forskellige aspekter af ligebehandling af kvinder og mænd, nemlig Rådets direktiv 79/7/EØF af 19. december 1978 om gradvis gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder med hensyn til social sikring (1), Rådets direktiv 86/613/EØF af 11. december 1986 om anvendelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i selvstændige erhverv, herunder i landbrugserhverv, samt om beskyttelse af kvinder i selvstændige erhverv i forbindelse med graviditet og barsel (2), Rådets direktiv 92/85/EØF af 19. oktober 1992 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere som er gravide, som lige har født, eller som ammer (3), Rådets direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (4), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (5), Rådets direktiv 2010/18/EU af 8. marts 2010 om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS (6) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/41/EU af 7. juli 2010 om anvendelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i selvstændige erhverv og om ophævelse af Rådets direktiv 86/613/EØF (7),

| — | der henviser til FN's konvention om bekæmpelse af menneskehandel og udnyttelse af andres prostitution fra 1949, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om bekæmpelse af menneskehandel og udnyttelse af andres prostitution fra 1949,

| — | der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og verdensmålene for bæredygtig udvikling, navnlig mål 5 og dets målsætninger og indikatorer, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og verdensmålene for bæredygtig udvikling, navnlig mål 5 og dets målsætninger og indikatorer,

| — | der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen),

| — | der henviser til Beijingerklæringen og den tilhørende handlingsplan, der blev vedtaget på den fjerde verdenskvindekonference den 15. september 1995, og til de efterfølgende slutdokumenter, der blev vedtaget på de ekstraordinære FN-samlinger Beijing + 5, + 10, + 15 og + 20, |
| --- | --- |

—

der henviser til Beijingerklæringen og den tilhørende handlingsplan, der blev vedtaget på den fjerde verdenskvindekonference den 15. september 1995, og til de efterfølgende slutdokumenter, der blev vedtaget på de ekstraordinære FN-samlinger Beijing + 5, + 10, + 15 og + 20,

| — | der henviser til FN's konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder af 18. december 1979, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder af 18. december 1979,

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations konvention nr. 100 om lige løn til mandlige og kvindelige arbejdere for arbejde af samme værdi, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations konvention nr. 100 om lige løn til mandlige og kvindelige arbejdere for arbejde af samme værdi,

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations konvention nr. 156 om lige muligheder og lige behandling for mandlige og kvindelige arbejdstagere med familieforpligtelse; |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations konvention nr. 156 om lige muligheder og lige behandling for mandlige og kvindelige arbejdstagere med familieforpligtelse;

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2020 med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2020 med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« (COM(2020)0152),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. november 2020 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025« (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. november 2020 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025« (COM(2020)0698),

| — | der henviser til arbejdsdokument af 5. marts 2021 fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »2021 Report on gender equality in the EU« (SWD(2021)0055), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument af 5. marts 2021 fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »2021 Report on gender equality in the EU« (SWD(2021)0055),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. marts 2021 med titlen »EU-strategi for ofres rettigheder (2020-2025)« (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. marts 2021 med titlen »EU-strategi for ofres rettigheder (2020-2025)« (COM(2021)0142),

| — | der henviser til det studie med titlen »The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis«, som blev offentliggjort den 30. september 2020 af Temaafdelingen for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender under Generaldirektoratet for Interne Politikker, |
| --- | --- |

—

der henviser til det studie med titlen »The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis«, som blev offentliggjort den 30. september 2020 af Temaafdelingen for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender under Generaldirektoratet for Interne Politikker,

| — | der henviser til ligestillingsindekset for 2019 og 2020 fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til ligestillingsindekset for 2019 og 2020 fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder,

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juni 2015 om EU’s strategi for ligestilling mellem kønnene efter 2015 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juni 2015 om EU’s strategi for ligestilling mellem kønnene efter 2015 (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. juni 2017 om behovet for en EU-strategi til at gøre en ende på og forebygge kønsbestemt pensionsforskel (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. juni 2017 om behovet for en EU-strategi til at gøre en ende på og forebygge kønsbestemt pensionsforskel (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om behovet for en særlig rådssammensætning om ligestilling mellem kønnene (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om behovet for en særlig rådssammensætning om ligestilling mellem kønnene (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om EU's strategi for ligestilling mellem kønnene (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om EU's strategi for ligestilling mellem kønnene (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om kønsperspektivet i covid-19-krisen og perioden efter krisen (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om kønsperspektivet i covid-19-krisen og perioden efter krisen (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. februar 2021 om fremtidige udfordringer for kvinders rettigheder i Europa: mere end 25 år efter Beijingerklæringen og Beijinghandlingsprogrammet (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. februar 2021 om fremtidige udfordringer for kvinders rettigheder i Europa: mere end 25 år efter Beijingerklæringen og Beijinghandlingsprogrammet (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. juni 2021 om situationen for så vidt angår seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i EU inden for rammerne af kvinders sundhed (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. juni 2021 om situationen for så vidt angår seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i EU inden for rammerne af kvinders sundhed (14),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A9-0315/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A9-0315/2021),

| A. | der henviser til, at kvinders rettigheder er menneskerettigheder og dermed universelle og udelelige, som det er fastsat i traktaten om Den Europæiske Union og chartret om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at kampen for ligestilling mellem kønnene og fremme og beskyttelse af kvinders rettigheder er et reelt kollektivt ansvar, der kræver hurtigere fremskridt og bestræbelser fra EU-institutionernes og medlemsstaternes side; der henviser til, at EU og dets medlemsstater skal sigte mod at bekæmpe uligheder og forskelsbehandling på grundlag af køn, fremme ligestilling mellem kønnene og garantere lige rettigheder og ligebehandling for kvinder og mænd i al deres mangfoldighed samt sikre, at de har lige magt og lige muligheder for at forme samfundet og deres eget liv; der henviser til, at EU ifølge Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder er mindst 60 år fra at opnå fuldstændig ligestilling mellem kønnene; der henviser til, at der endnu ikke er opnået ligestilling mellem kønnene i EU, og at fremskridtene i denne retning fortsat går langsomt, er stagneret eller endog er gået tilbage i visse regioner og lande; der henviser til, at EU's resultat i ligestillingsindekset kun er steget med 4,1 point siden 2010 og 0,5 point siden 2017 (15); der henviser til, at medlemsstaterne i gennemsnit opnåede 67,9 point ud af 100 i 2020; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at kvinders rettigheder er menneskerettigheder og dermed universelle og udelelige, som det er fastsat i traktaten om Den Europæiske Union og chartret om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at kampen for ligestilling mellem kønnene og fremme og beskyttelse af kvinders rettigheder er et reelt kollektivt ansvar, der kræver hurtigere fremskridt og bestræbelser fra EU-institutionernes og medlemsstaternes side; der henviser til, at EU og dets medlemsstater skal sigte mod at bekæmpe uligheder og forskelsbehandling på grundlag af køn, fremme ligestilling mellem kønnene og garantere lige rettigheder og ligebehandling for kvinder og mænd i al deres mangfoldighed samt sikre, at de har lige magt og lige muligheder for at forme samfundet og deres eget liv; der henviser til, at EU ifølge Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder er mindst 60 år fra at opnå fuldstændig ligestilling mellem kønnene; der henviser til, at der endnu ikke er opnået ligestilling mellem kønnene i EU, og at fremskridtene i denne retning fortsat går langsomt, er stagneret eller endog er gået tilbage i visse regioner og lande; der henviser til, at EU's resultat i ligestillingsindekset kun er steget med 4,1 point siden 2010 og 0,5 point siden 2017 (15); der henviser til, at medlemsstaterne i gennemsnit opnåede 67,9 point ud af 100 i 2020;

| B. | der henviser til, at kvinder skal have de samme muligheder som mænd for at opnå økonomisk uafhængighed; der henviser til, at selv om kvinders beskæftigelsesfrekvens er steget, er uligheden mellem kønnene på arbejdsmarkedet fortsat en bekymrende realitet og en betydelig udfordring, mens tendenser på arbejdsmarkedet i lyset af pandemien viser en større indvirkning på kvinder end mænd (16); der henviser til, at beskæftigelsesfrekvensen for mænd i den arbejdsdygtige alder i EU-27 var 79 % i 2019, hvilket oversteg beskæftigelsesfrekvensen for kvinder med 11,7 procentpoint; der henviser til, at med hensyn til arbejdsmarkedsdeltagelse arbejder 8 % af mændene i EU på deltid sammenlignet med 31 % af kvinderne, hvilket viser vedvarende uligheder; der henviser til, at forskellen mellem kønnene i fuldtidsbeskæftigelse er steget i otte medlemsstater siden 2010; der henviser til, at der er gjort for få fremskridt med hensyn til at udfordre kønsopdelingen på arbejdsmarkedet inden for de forskellige sektorer og på arbejdsmarkedet; der henviser til, at forskellen i beskæftigelsesfrekvensen er særlig stor for kvinder med dårlig socioøkonomisk status, såsom enlige mødre, kvindelige omsorgspersoner, kvinder med handicap, indvandrer- og flygtningekvinder, kvinder med forskellige racemæssige og etniske baggrund og fra religiøse mindretal, kvinder med ringe uddannelsesmæssige resultater, LGBTIQ+-kvinder samt unge og ældre kvinder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at kvinder skal have de samme muligheder som mænd for at opnå økonomisk uafhængighed; der henviser til, at selv om kvinders beskæftigelsesfrekvens er steget, er uligheden mellem kønnene på arbejdsmarkedet fortsat en bekymrende realitet og en betydelig udfordring, mens tendenser på arbejdsmarkedet i lyset af pandemien viser en større indvirkning på kvinder end mænd (16); der henviser til, at beskæftigelsesfrekvensen for mænd i den arbejdsdygtige alder i EU-27 var 79 % i 2019, hvilket oversteg beskæftigelsesfrekvensen for kvinder med 11,7 procentpoint; der henviser til, at med hensyn til arbejdsmarkedsdeltagelse arbejder 8 % af mændene i EU på deltid sammenlignet med 31 % af kvinderne, hvilket viser vedvarende uligheder; der henviser til, at forskellen mellem kønnene i fuldtidsbeskæftigelse er steget i otte medlemsstater siden 2010; der henviser til, at der er gjort for få fremskridt med hensyn til at udfordre kønsopdelingen på arbejdsmarkedet inden for de forskellige sektorer og på arbejdsmarkedet; der henviser til, at forskellen i beskæftigelsesfrekvensen er særlig stor for kvinder med dårlig socioøkonomisk status, såsom enlige mødre, kvindelige omsorgspersoner, kvinder med handicap, indvandrer- og flygtningekvinder, kvinder med forskellige racemæssige og etniske baggrund og fra religiøse mindretal, kvinder med ringe uddannelsesmæssige resultater, LGBTIQ+-kvinder samt unge og ældre kvinder;

| C. | der henviser til, at kvinder i EU i gennemsnit aflønnes 14 % mindre i timen end mænd, og at den kønsbestemte lønforskel varierer fra 3,3 % til 21,7 % i medlemsstaterne; der henviser til, at på trods af, at princippet om lige løn til mænd og kvinder har været en del af EU's regelsæt siden 1957 og en betydelig del af national lovgivning, og til trods for de foranstaltninger, der er truffet, og de ressourcer, der er brugt på at mindske disse forskelle, har fremskridtene været ekstremt langsomme, og lønforskellene er endda blevet værre i flere medlemsstater; der henviser til, at langt flere kvinder end mænd arbejder på deltid (8,9 millioner mod 560 000) på grund af deres plejeansvar; der henviser til, at det stigende behov for langtidspleje og manglen på pasningsordninger forværrer ulighederne mellem kønnene i familier og på arbejdsmarkedet; der henviser til, at tallene fra Eurostat viser, at arbejdsløsheden blandt kvinder steg fra 6,9 % i april til 7,9 % i august 2020, mens arbejdsløsheden blandt mænd steg fra 6,5 % til 7,1 % i samme periode; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at kvinder i EU i gennemsnit aflønnes 14 % mindre i timen end mænd, og at den kønsbestemte lønforskel varierer fra 3,3 % til 21,7 % i medlemsstaterne; der henviser til, at på trods af, at princippet om lige løn til mænd og kvinder har været en del af EU's regelsæt siden 1957 og en betydelig del af national lovgivning, og til trods for de foranstaltninger, der er truffet, og de ressourcer, der er brugt på at mindske disse forskelle, har fremskridtene været ekstremt langsomme, og lønforskellene er endda blevet værre i flere medlemsstater; der henviser til, at langt flere kvinder end mænd arbejder på deltid (8,9 millioner mod 560 000) på grund af deres plejeansvar; der henviser til, at det stigende behov for langtidspleje og manglen på pasningsordninger forværrer ulighederne mellem kønnene i familier og på arbejdsmarkedet; der henviser til, at tallene fra Eurostat viser, at arbejdsløsheden blandt kvinder steg fra 6,9 % i april til 7,9 % i august 2020, mens arbejdsløsheden blandt mænd steg fra 6,5 % til 7,1 % i samme periode;

| D. | der henviser til, at kvinder møder intersektionelle uligheder og forskelsbehandling, bl.a. på grund af race, etnisk eller social oprindelse, seksuel orientering, kønsidentitet og kønsudtryk, religion eller tro, opholdsstatus og handicap, og der henviser til, at der må gøres en indsats for at imødegå enhver form for forskelsbehandling for at opnå ligestilling for alle kvinder; der henviser til, at EU-politikker hidtil ikke har anvendt en intersektionel tilgang og kun har fokuseret på den individuelle dimension af forskelsbehandling, hvilket bagatelliserer de institutionelle, strukturelle og historiske dimensioner; der henviser til, at en intersektionel analyse ikke kun gør det muligt for os at forstå de strukturelle barrierer, men også er et skridt på vejen til at skabe standarder og strategiske og effektive politikker til bekæmpelse af forskelsbehandling, udstødelse og sociale uligheder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at kvinder møder intersektionelle uligheder og forskelsbehandling, bl.a. på grund af race, etnisk eller social oprindelse, seksuel orientering, kønsidentitet og kønsudtryk, religion eller tro, opholdsstatus og handicap, og der henviser til, at der må gøres en indsats for at imødegå enhver form for forskelsbehandling for at opnå ligestilling for alle kvinder; der henviser til, at EU-politikker hidtil ikke har anvendt en intersektionel tilgang og kun har fokuseret på den individuelle dimension af forskelsbehandling, hvilket bagatelliserer de institutionelle, strukturelle og historiske dimensioner; der henviser til, at en intersektionel analyse ikke kun gør det muligt for os at forstå de strukturelle barrierer, men også er et skridt på vejen til at skabe standarder og strategiske og effektive politikker til bekæmpelse af forskelsbehandling, udstødelse og sociale uligheder;

| E. | der henviser til, at det i Kommissionens rapport om ligestilling mellem kønnene i EU fra 2021 konkluderes, at covid-19-pandemien har i høj grad har påvirket kvinders liv og forværret de eksisterende uligheder mellem kønnene i næsten alle henseender; der henviser til, at omkring 70 % af arbejdstagerne i social- og sundhedssektoren er kvinder, såsom sygeplejersker, læger eller rengøringsassistenter, der står i spidsen for indsatsen for at bekæmpe pandemien; der henviser til, at pandemiens mange konsekvenser for kvinder spænder fra en stigning i kønsbaseret vold og vold i hjemmet og chikane til en større byrde af ulønnet pleje og husligt arbejde, idet kvinder fortsat udfører størstedelen af husstandens og familiens opgaver, i endnu højere grad når der er tale om telearbejde, arbejdsløse eller deltidsansatte; der henviser til, at kvinder desuden står over for økonomiske ulemper på arbejdsmarkedet, navnlig sundhedspersonale, omsorgspersoner og arbejdstagere i andre kvindedominerede og usikre sektorer, og har begrænset adgang til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder; der henviser til, at pandemiens økonomiske konsekvenser truer med at vende de hårdt tilkæmpede fremskridt med hensyn til kvinders økonomiske uafhængighed i løbet af det seneste årti; der henviser til, at kvinders beskæftigelse er faldet kraftigere under pandemien end under recessionen i 2008 (17) med betydelige konsekvenser for kvinder og deres familier og økonomien som helhed, herunder reducerede muligheder, frihedsrettigheder, rettigheder og trivsel; der henviser til, at det i Global Gender Gap-rapporten fra 2021 fastslås, at den tid, det vil tage at udjævne den globale kønsforskel, er steget med en generation fra 99,5 år til 135,6 år som følge af pandemien (18); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det i Kommissionens rapport om ligestilling mellem kønnene i EU fra 2021 konkluderes, at covid-19-pandemien har i høj grad har påvirket kvinders liv og forværret de eksisterende uligheder mellem kønnene i næsten alle henseender; der henviser til, at omkring 70 % af arbejdstagerne i social- og sundhedssektoren er kvinder, såsom sygeplejersker, læger eller rengøringsassistenter, der står i spidsen for indsatsen for at bekæmpe pandemien; der henviser til, at pandemiens mange konsekvenser for kvinder spænder fra en stigning i kønsbaseret vold og vold i hjemmet og chikane til en større byrde af ulønnet pleje og husligt arbejde, idet kvinder fortsat udfører størstedelen af husstandens og familiens opgaver, i endnu højere grad når der er tale om telearbejde, arbejdsløse eller deltidsansatte; der henviser til, at kvinder desuden står over for økonomiske ulemper på arbejdsmarkedet, navnlig sundhedspersonale, omsorgspersoner og arbejdstagere i andre kvindedominerede og usikre sektorer, og har begrænset adgang til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder; der henviser til, at pandemiens økonomiske konsekvenser truer med at vende de hårdt tilkæmpede fremskridt med hensyn til kvinders økonomiske uafhængighed i løbet af det seneste årti; der henviser til, at kvinders beskæftigelse er faldet kraftigere under pandemien end under recessionen i 2008 (17) med betydelige konsekvenser for kvinder og deres familier og økonomien som helhed, herunder reducerede muligheder, frihedsrettigheder, rettigheder og trivsel; der henviser til, at det i Global Gender Gap-rapporten fra 2021 fastslås, at den tid, det vil tage at udjævne den globale kønsforskel, er steget med en generation fra 99,5 år til 135,6 år som følge af pandemien (18);

| F. | der henviser til, at der i det seneste årti har været et hidtil uset fokus på ligestilling mellem kønnene inden for idræt, men ikke altid ud fra de bedste årsager og formål, navnlig ikke hvad angår kvinders rettigheder i praksis; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der i det seneste årti har været et hidtil uset fokus på ligestilling mellem kønnene inden for idræt, men ikke altid ud fra de bedste årsager og formål, navnlig ikke hvad angår kvinders rettigheder i praksis;

| G. | der henviser til, at Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder definerer kønsbaseret vold mod kvinder som enhver form for vold, der er rettet mod en kvinde, fordi hun er kvinde, eller som rammer kvinder i uforholdsmæssig grad; der henviser til, at enhver form for vold mod kvinder (fysisk, seksuel, psykisk, økonomisk vold og cybervold) er en krænkelse af menneskerettighederne, en ekstrem form for diskrimination mod kvinder og en af de største hindringer for at opnå ligestilling mellem kønnene; der henviser til, at kønsbaseret vold skyldes den ulige magtfordeling mellem kønnene, patriarkalske strukturer og kønsstereotyper, som har ført til mænds dominans over og diskrimination imod kvinder og kan se forskellig ud og have forskellig intensitet og form; der henviser til, at et samfund uden kønsbaseret vold skal anerkendes som en absolut forudsætning for ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder definerer kønsbaseret vold mod kvinder som enhver form for vold, der er rettet mod en kvinde, fordi hun er kvinde, eller som rammer kvinder i uforholdsmæssig grad; der henviser til, at enhver form for vold mod kvinder (fysisk, seksuel, psykisk, økonomisk vold og cybervold) er en krænkelse af menneskerettighederne, en ekstrem form for diskrimination mod kvinder og en af de største hindringer for at opnå ligestilling mellem kønnene; der henviser til, at kønsbaseret vold skyldes den ulige magtfordeling mellem kønnene, patriarkalske strukturer og kønsstereotyper, som har ført til mænds dominans over og diskrimination imod kvinder og kan se forskellig ud og have forskellig intensitet og form; der henviser til, at et samfund uden kønsbaseret vold skal anerkendes som en absolut forudsætning for ligestilling mellem kønnene;

| H. | der henviser til, at 33 % af kvinderne i Europa har været udsat for fysisk og/eller seksuel vold, og der henviser til, at utallige kvinder oplever seksuelle overgreb og chikane i parforhold og det offentlige liv (19); der henviser til, at rapporter og tal fra flere medlemsstater viser en foruroligende stigning i den kønsbaserede vold under covid-19-pandemien; der henviser til, at nogle medlemsstater ifølge Verdenssundhedsorganisationen har rapporteret en stigning på 60 % i antallet af nødopkald fra kvinder, der blev udsat for vold fra deres partner under pandemien (20); der henviser til, at seksuelt misbrug af børn online i EU ifølge en Europol-rapport er steget dramatisk (21); der henviser til, at karantænens indvirkning på det sociale, økonomiske, psykologiske og demokratiske liv har været uforholdsmæssigt alvorlig for personer og kvinder i sårbare situationer, navnlig med hensyn til udsættelse for vold, øget økonomisk afhængighed og ulighed på arbejdspladsen og mellem omsorgsroller; der henviser til, at nedlukningsforanstaltningerne endvidere gjorde det mere vanskeligt for ofre for partnervold at søge hjælp, da de i mange tilfælde blev lukket inde sammen med den person, der er voldelig over for dem, og havde begrænset adgang til hjælpetjenester; der henviser til, at utilstrækkelige eller upassende støttestrukturer og ressourcer har forværret en eksisterende »skyggepandemi«; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at 33 % af kvinderne i Europa har været udsat for fysisk og/eller seksuel vold, og der henviser til, at utallige kvinder oplever seksuelle overgreb og chikane i parforhold og det offentlige liv (19); der henviser til, at rapporter og tal fra flere medlemsstater viser en foruroligende stigning i den kønsbaserede vold under covid-19-pandemien; der henviser til, at nogle medlemsstater ifølge Verdenssundhedsorganisationen har rapporteret en stigning på 60 % i antallet af nødopkald fra kvinder, der blev udsat for vold fra deres partner under pandemien (20); der henviser til, at seksuelt misbrug af børn online i EU ifølge en Europol-rapport er steget dramatisk (21); der henviser til, at karantænens indvirkning på det sociale, økonomiske, psykologiske og demokratiske liv har været uforholdsmæssigt alvorlig for personer og kvinder i sårbare situationer, navnlig med hensyn til udsættelse for vold, øget økonomisk afhængighed og ulighed på arbejdspladsen og mellem omsorgsroller; der henviser til, at nedlukningsforanstaltningerne endvidere gjorde det mere vanskeligt for ofre for partnervold at søge hjælp, da de i mange tilfælde blev lukket inde sammen med den person, der er voldelig over for dem, og havde begrænset adgang til hjælpetjenester; der henviser til, at utilstrækkelige eller upassende støttestrukturer og ressourcer har forværret en eksisterende »skyggepandemi«;

| I. | der henviser til, at der er foruroligende antikøns- og antifeministiske bevægelser, der angriber kvinders rettigheder i hele Europa, hvilket udfordrer resultater og fremskridt og dermed undergraver de demokratiske værdier; der henviser til, at tilbagegangen med hensyn til ligestillingspolitikker og kvinders rettigheder giver anledning til alvorlig bekymring; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der er foruroligende antikøns- og antifeministiske bevægelser, der angriber kvinders rettigheder i hele Europa, hvilket udfordrer resultater og fremskridt og dermed undergraver de demokratiske værdier; der henviser til, at tilbagegangen med hensyn til ligestillingspolitikker og kvinders rettigheder giver anledning til alvorlig bekymring;

| J. | der henviser til, at menneskehandel i høj grad er et kønsbetinget fænomen, idet næsten tre fjerdedele af ofrene i EU er kvinder og piger, som fortrinsvis handles med henblik på seksuel udnyttelse; der henviser til, at menneskehandel udgør en voksende del af den organiserede kriminalitet og en krænkelse af menneskerettighederne; der henviser til, at 78 % af alle handlede børn er piger, og at 68 % af alle handlede voksne er kvinder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at menneskehandel i høj grad er et kønsbetinget fænomen, idet næsten tre fjerdedele af ofrene i EU er kvinder og piger, som fortrinsvis handles med henblik på seksuel udnyttelse; der henviser til, at menneskehandel udgør en voksende del af den organiserede kriminalitet og en krænkelse af menneskerettighederne; der henviser til, at 78 % af alle handlede børn er piger, og at 68 % af alle handlede voksne er kvinder;

| K. | der henviser til, at adgang til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, herunder seksual- og samlivsundervisning familieplanlægning, svangerskabsforebyggende metoder og sikker og lovlig abort, er afgørende for at opnå ligestilling mellem kønnene og udrydde kønsbaseret vold; der henviser til, at pigers og kvinders selvstændighed og evne til at træffe frie og uafhængige beslutninger med hensyn til deres krop og liv er en forudsætning for deres økonomiske uafhængighed og dermed ligestilling og afskaffelse af kønsbestemt vold; der henviser til, at det er uacceptabelt, at flere medlemsstater i øjeblikket forsøger at begrænse adgangen til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder yderligere gennem meget restriktive love, hvilket fører til kønsdiskrimination og negative konsekvenser for kvinders sundhed; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at adgang til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, herunder seksual- og samlivsundervisning familieplanlægning, svangerskabsforebyggende metoder og sikker og lovlig abort, er afgørende for at opnå ligestilling mellem kønnene og udrydde kønsbaseret vold; der henviser til, at pigers og kvinders selvstændighed og evne til at træffe frie og uafhængige beslutninger med hensyn til deres krop og liv er en forudsætning for deres økonomiske uafhængighed og dermed ligestilling og afskaffelse af kønsbestemt vold; der henviser til, at det er uacceptabelt, at flere medlemsstater i øjeblikket forsøger at begrænse adgangen til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder yderligere gennem meget restriktive love, hvilket fører til kønsdiskrimination og negative konsekvenser for kvinders sundhed;

| L. | der henviser til, at kvinder i EU i højere grad rammes af fattigdom eller risiko for social udstødelse end mænd, navnlig kvinder, der oplever intersektionelle former for forskelsbehandling på grund af strukturelle faktorer, kønsnormer og -stereotyper; der henviser til, at lønforskellen mellem kønnene siden 2010 er steget i 17 medlemsstater, mens indkomstforskellen mellem kønnene er steget i 19 medlemsstater, hvilket har ført til en generel stigning i lønforskellene mellem kønnene i EU (22); der henviser til, at 40,3 % af husstande med enlige forældre i EU i 2019 var i risiko for fattigdom eller social udstødelse (23); der henviser til, at kvinder er i en større risiko for fattigdom og usikre ansættelsesforhold, og at de personer, der er i risiko, ofte arbejder i lavtlønnede job med utilstrækkelige lønninger til at overvinde fattigdomsgrænsen og usikre arbejdsvilkår; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at kvinder i EU i højere grad rammes af fattigdom eller risiko for social udstødelse end mænd, navnlig kvinder, der oplever intersektionelle former for forskelsbehandling på grund af strukturelle faktorer, kønsnormer og -stereotyper; der henviser til, at lønforskellen mellem kønnene siden 2010 er steget i 17 medlemsstater, mens indkomstforskellen mellem kønnene er steget i 19 medlemsstater, hvilket har ført til en generel stigning i lønforskellene mellem kønnene i EU (22); der henviser til, at 40,3 % af husstande med enlige forældre i EU i 2019 var i risiko for fattigdom eller social udstødelse (23); der henviser til, at kvinder er i en større risiko for fattigdom og usikre ansættelsesforhold, og at de personer, der er i risiko, ofte arbejder i lavtlønnede job med utilstrækkelige lønninger til at overvinde fattigdomsgrænsen og usikre arbejdsvilkår;

| M. | der henviser til, at det er vigtigt at garantere retten til lige løn for lige arbejde eller lige løn for arbejde af samme værdi, der er nedfældet i traktaterne; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det er vigtigt at garantere retten til lige løn for lige arbejde eller lige løn for arbejde af samme værdi, der er nedfældet i traktaterne;

| N. | der henviser til, at den kønsbestemte lønforskel i EU er på 14,1 % med variationer mellem medlemsstaterne; der henviser til, at denne kønsbestemte lønforskel har en række konsekvenser, ikke mindst en forskel på 29,5 % (24) i tilsvarende pensionsrettigheder, hvilket fører til en kønsbestemt forskel i pension, der bringer ældre kvinder i større risiko for fattigdom og social udstødelse; der henviser til, at dette er resultatet af karriere- og beskæftigelsesforskelle, der er opstået gennem omsorgsforpligtelser og/eller deltidsarbejde, som kvinder har påtaget sig over tid, og de deraf følgende konsekvenser for adgangen til finansielle ressourcer såsom ydelser og pensionsudbetalinger; der henviser til, at retten til lige løn for lige arbejde eller arbejde af samme værdi ikke altid er garanteret og fortsat er en af de største udfordringer, der skal tackles i bestræbelserne på at bekæmpe lønmæssig forskelsbehandling (25); der henviser til, at en ligelig kønsfordeling af forældreorlov er vigtig for at tackle den kønsbestemte lønforskel; der henviser til, at arbejde i meget kvindedominerede sektorer såsom pleje, rengøring, detailhandel og uddannelse ofte er mindre værdsat og lavere lønnet end arbejde i mandsdominerede sektorer, selv om det er af afgørende betydning og af høj socioøkonomisk værdi; der henviser til, at dette understreger det presserende behov for at revurdere tilstrækkeligheden af lønninger i kvindedominerede sektorer; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den kønsbestemte lønforskel i EU er på 14,1 % med variationer mellem medlemsstaterne; der henviser til, at denne kønsbestemte lønforskel har en række konsekvenser, ikke mindst en forskel på 29,5 % (24) i tilsvarende pensionsrettigheder, hvilket fører til en kønsbestemt forskel i pension, der bringer ældre kvinder i større risiko for fattigdom og social udstødelse; der henviser til, at dette er resultatet af karriere- og beskæftigelsesforskelle, der er opstået gennem omsorgsforpligtelser og/eller deltidsarbejde, som kvinder har påtaget sig over tid, og de deraf følgende konsekvenser for adgangen til finansielle ressourcer såsom ydelser og pensionsudbetalinger; der henviser til, at retten til lige løn for lige arbejde eller arbejde af samme værdi ikke altid er garanteret og fortsat er en af de største udfordringer, der skal tackles i bestræbelserne på at bekæmpe lønmæssig forskelsbehandling (25); der henviser til, at en ligelig kønsfordeling af forældreorlov er vigtig for at tackle den kønsbestemte lønforskel; der henviser til, at arbejde i meget kvindedominerede sektorer såsom pleje, rengøring, detailhandel og uddannelse ofte er mindre værdsat og lavere lønnet end arbejde i mandsdominerede sektorer, selv om det er af afgørende betydning og af høj socioøkonomisk værdi; der henviser til, at dette understreger det presserende behov for at revurdere tilstrækkeligheden af lønninger i kvindedominerede sektorer;

| O. | der henviser til, at 20,6 % kvinder med handicap er fuldtidsbeskæftigede i EU sammenlignet med 28,5 % mænd med handicap. der henviser til, at tal viser, at gennemsnitligt 29,5 % af kvinder med handicap i EU er i risiko for at blive ofre for fattigdom og social udstødelse sammenlignet med 27,5 % af deres mandlige modparter; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at 20,6 % kvinder med handicap er fuldtidsbeskæftigede i EU sammenlignet med 28,5 % mænd med handicap. der henviser til, at tal viser, at gennemsnitligt 29,5 % af kvinder med handicap i EU er i risiko for at blive ofre for fattigdom og social udstødelse sammenlignet med 27,5 % af deres mandlige modparter;

| P. | der henviser til, at kønsstereotyper stadig påvirker arbejdsdelingen i hjemmet, inden for uddannelse, på arbejdspladsen og i samfundet; der henviser til, at ulønnet pleje og husligt arbejde, som hovedsagelig udføres af kvinder, pålægger kvinder, der spiller en afgørende rolle i denne henseende, en uforholdsmæssig stor byrde; der henviser til, at covid-19-pandemien har blotlagt de chokerende forhold for de europæiske plejehjem og sektoren som helhed, som hovedsagelig beskæftiger kvinder; der henviser til, at 80 % af omsorgsarbejdet i EU ydes af uformelle plejere, hvoraf de 75 % er kvinder (26); der henviser til, at kvinder i EU før covid-19-pandemien i gennemsnit brugte 13 timer mere end mænd på ulønnet pleje og husarbejde hver uge; der henviser til, at den ulige fordeling af omsorgsforpligtelser i medlemsstaterne forværres af en begrænset eller fuldstændig mangel på adgang til passende og tilgængelige omsorgsfaciliteter, herunder offentlige omsorgsfaciliteter for børn og ældre, hvilket fører til perioder med fravær fra arbejdsmarkedet og øger de kønsbestemte løn- og pensionsforskelle; der henviser til, at 7,7 millioner kvinder i alderen mellem 20 og 64 år var væk fra arbejdsmarkedet i EU i 2019, fordi de passede børn eller andre personer med plejebehov, sammenlignet med 450 000 mænd; der henviser til, at investeringer i forsyningspligtydelser, herunder omsorgstjenester, kan lette de uforholdsmæssigt tunge opgaver, der er lagt på kvinder, og forbedre deres muligheder for at deltage frit på arbejdsmarkedet; der henviser til, at enhver uanset køn har ret til at arbejde og til at have balance mellem sit arbejds- og privatliv; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at kønsstereotyper stadig påvirker arbejdsdelingen i hjemmet, inden for uddannelse, på arbejdspladsen og i samfundet; der henviser til, at ulønnet pleje og husligt arbejde, som hovedsagelig udføres af kvinder, pålægger kvinder, der spiller en afgørende rolle i denne henseende, en uforholdsmæssig stor byrde; der henviser til, at covid-19-pandemien har blotlagt de chokerende forhold for de europæiske plejehjem og sektoren som helhed, som hovedsagelig beskæftiger kvinder; der henviser til, at 80 % af omsorgsarbejdet i EU ydes af uformelle plejere, hvoraf de 75 % er kvinder (26); der henviser til, at kvinder i EU før covid-19-pandemien i gennemsnit brugte 13 timer mere end mænd på ulønnet pleje og husarbejde hver uge; der henviser til, at den ulige fordeling af omsorgsforpligtelser i medlemsstaterne forværres af en begrænset eller fuldstændig mangel på adgang til passende og tilgængelige omsorgsfaciliteter, herunder offentlige omsorgsfaciliteter for børn og ældre, hvilket fører til perioder med fravær fra arbejdsmarkedet og øger de kønsbestemte løn- og pensionsforskelle; der henviser til, at 7,7 millioner kvinder i alderen mellem 20 og 64 år var væk fra arbejdsmarkedet i EU i 2019, fordi de passede børn eller andre personer med plejebehov, sammenlignet med 450 000 mænd; der henviser til, at investeringer i forsyningspligtydelser, herunder omsorgstjenester, kan lette de uforholdsmæssigt tunge opgaver, der er lagt på kvinder, og forbedre deres muligheder for at deltage frit på arbejdsmarkedet; der henviser til, at enhver uanset køn har ret til at arbejde og til at have balance mellem sit arbejds- og privatliv;

| Q. | der henviser til, at det er vigtigt, at der gøres tiltag til at opnå balance mellem arbejds- og privatliv for at sikre en lige fordeling af omsorgsansvaret mellem kvinder og mænd og tage hånd om ulighed i indkomst og beskæftigelse; der henviser til, at opnåelsen af balance mellem arbejds- og privatliv afhænger af, at der findes tilgængelige økonomisk overkommelige omsorgsordninger af høj kvalitet; der henviser til, at alle barselsydelser bør sikres og opretholdes med medlemsstaternes fulde gennemførelse af direktivet om balance mellem arbejdsliv og privatliv (27); der henviser til, at der er behov for offentlige politikker for beskyttelse og fremme af pleje og amning, uden at det influerer på kvinders valgmuligheder; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det er vigtigt, at der gøres tiltag til at opnå balance mellem arbejds- og privatliv for at sikre en lige fordeling af omsorgsansvaret mellem kvinder og mænd og tage hånd om ulighed i indkomst og beskæftigelse; der henviser til, at opnåelsen af balance mellem arbejds- og privatliv afhænger af, at der findes tilgængelige økonomisk overkommelige omsorgsordninger af høj kvalitet; der henviser til, at alle barselsydelser bør sikres og opretholdes med medlemsstaternes fulde gennemførelse af direktivet om balance mellem arbejdsliv og privatliv (27); der henviser til, at der er behov for offentlige politikker for beskyttelse og fremme af pleje og amning, uden at det influerer på kvinders valgmuligheder;

| R. | der henviser til, at Kommissionen vedtog sin strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025 den 5. marts 2020 med henblik på at fastlægge en ambitiøs ramme for fremme af ligestilling mellem kønnene i EU; der henviser til, at politikkerne må bidrage mere til at fremme ligestilling mellem kønnene; der henviser til, at kvinder rammes uforholdsmæssigt hårdt af stigende arbejdsløshed, øget usikkerhed, lave lønninger og budgetnedskæringer, herunder inden for offentlige tjenester, navnlig sundhed og uddannelse; der henviser til, at Parlamentet har opfordret Kommissionen til at fastlægge en konkret køreplan med tidsrammer, målsætninger, en årlig revisions- og overvågningsmekanisme, klare og målbare indikatorer for succes samt supplerende målrettede foranstaltninger; der henviser til, at EU gennem sine politikker, programmer og relationer med medlemsstaterne, herunder tæt samarbejde om nationale genopretningsfonde, omhyggeligt bør vurdere medlemsstaterne for at sikre, at de tager behørigt hensyn til kønsdimensionen i forbindelse med covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Kommissionen vedtog sin strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025 den 5. marts 2020 med henblik på at fastlægge en ambitiøs ramme for fremme af ligestilling mellem kønnene i EU; der henviser til, at politikkerne må bidrage mere til at fremme ligestilling mellem kønnene; der henviser til, at kvinder rammes uforholdsmæssigt hårdt af stigende arbejdsløshed, øget usikkerhed, lave lønninger og budgetnedskæringer, herunder inden for offentlige tjenester, navnlig sundhed og uddannelse; der henviser til, at Parlamentet har opfordret Kommissionen til at fastlægge en konkret køreplan med tidsrammer, målsætninger, en årlig revisions- og overvågningsmekanisme, klare og målbare indikatorer for succes samt supplerende målrettede foranstaltninger; der henviser til, at EU gennem sine politikker, programmer og relationer med medlemsstaterne, herunder tæt samarbejde om nationale genopretningsfonde, omhyggeligt bør vurdere medlemsstaterne for at sikre, at de tager behørigt hensyn til kønsdimensionen i forbindelse med covid-19-pandemien;

| S. | der henviser til, at kvinders repræsentation i begge kamre i de nationale parlamenter i EU er steget fra 24 % i 2010 til 32 % i 2020; der henviser til, at kønsfordelingen blandt de nationale regeringers ministre er blevet bedre, fra 26 % i 2010 til 32 % i 2020; der henviser til, at der imidlertid er væsentlige forskelle mellem medlemsstaterne, idet kun syv medlemsstater har opnået ligestilling mellem kønnene eller en lige kønsfordeling i deres regeringer; der henviser til, at udviklingshastigheden fortsat er yderst langsom på regionalt og lokalt plan, da repræsentationen af kvinder kun lå på 29 % i 2019, mens Ungarn, Slovakiet og Rumænien havde en mandlig repræsentation på over 80 % i deres regionale forsamlinger; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at kvinders repræsentation i begge kamre i de nationale parlamenter i EU er steget fra 24 % i 2010 til 32 % i 2020; der henviser til, at kønsfordelingen blandt de nationale regeringers ministre er blevet bedre, fra 26 % i 2010 til 32 % i 2020; der henviser til, at der imidlertid er væsentlige forskelle mellem medlemsstaterne, idet kun syv medlemsstater har opnået ligestilling mellem kønnene eller en lige kønsfordeling i deres regeringer; der henviser til, at udviklingshastigheden fortsat er yderst langsom på regionalt og lokalt plan, da repræsentationen af kvinder kun lå på 29 % i 2019, mens Ungarn, Slovakiet og Rumænien havde en mandlig repræsentation på over 80 % i deres regionale forsamlinger;

| T. | der henviser til, at retten til lige løn for lige arbejde i mange tilfælde ikke er garanteret, selv om den er fastlagt ved lov; der henviser til, at det er nødvendigt at gøre noget ved de grundlæggende årsager til en sådan forskelsbehandling, enten ved at beskytte og forbedre arbejdstagerrettighederne eller ved at intensivere overvågningen af virksomhederne, navnlig gennem nationale arbejdstilsyn; der henviser til, at kollektive overenskomstforhandlinger er nøglen til at vende og overvinde uligheden mellem kønnene; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at retten til lige løn for lige arbejde i mange tilfælde ikke er garanteret, selv om den er fastlagt ved lov; der henviser til, at det er nødvendigt at gøre noget ved de grundlæggende årsager til en sådan forskelsbehandling, enten ved at beskytte og forbedre arbejdstagerrettighederne eller ved at intensivere overvågningen af virksomhederne, navnlig gennem nationale arbejdstilsyn; der henviser til, at kollektive overenskomstforhandlinger er nøglen til at vende og overvinde uligheden mellem kønnene;

| U. | der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er tæt forbundet med den grønne og digitale omstilling, og at inddragelsen af kvinder i beslutningstagningen er en forudsætning for bæredygtig udvikling og den effektive forvaltning af både den grønne og den digitale omstilling, så vi kan gennemføre omstillinger, der ikke lader nogen i stikken; der henviser til, at alle klimabestræbelser og al digital politik skal omfatte et kønsmæssigt og intersektionelt perspektiv; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er tæt forbundet med den grønne og digitale omstilling, og at inddragelsen af kvinder i beslutningstagningen er en forudsætning for bæredygtig udvikling og den effektive forvaltning af både den grønne og den digitale omstilling, så vi kan gennemføre omstillinger, der ikke lader nogen i stikken; der henviser til, at alle klimabestræbelser og al digital politik skal omfatte et kønsmæssigt og intersektionelt perspektiv;

| V. | der henviser til, at virkningen på familier af at inddrage mænd og faderskab viser, at omsorgsfulde mænd er vigtige for, at børn udvikler sig optimalt, og kan forbedre balancen mellem arbejdsliv og privatliv og hjælpe med at korrigere kønsskævheder i forhold; der henviser til, at mandligt engagement kan hjælpe med at forebygge vold i familier og bidrage til mere lige og retfærdige samfund; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at virkningen på familier af at inddrage mænd og faderskab viser, at omsorgsfulde mænd er vigtige for, at børn udvikler sig optimalt, og kan forbedre balancen mellem arbejdsliv og privatliv og hjælpe med at korrigere kønsskævheder i forhold; der henviser til, at mandligt engagement kan hjælpe med at forebygge vold i familier og bidrage til mere lige og retfærdige samfund;

| W. | der henviser til, at den vedvarende eksistens af kønsstereotyper og forventninger til mande- og drengeroller kan bevirke, at de nødig vil vise positive følelser, og at de internaliserer negative følelser såsom sorg og angst, hvilket kan resultere i, at mænd og drenge udviser flere aggressioner og mere vrede end kvinder; der henviser til, at dette kan gøre mænd og drenge mere tilbøjelige til at begå vold såsom kønsbaseret vold; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at den vedvarende eksistens af kønsstereotyper og forventninger til mande- og drengeroller kan bevirke, at de nødig vil vise positive følelser, og at de internaliserer negative følelser såsom sorg og angst, hvilket kan resultere i, at mænd og drenge udviser flere aggressioner og mere vrede end kvinder; der henviser til, at dette kan gøre mænd og drenge mere tilbøjelige til at begå vold såsom kønsbaseret vold;

| X. | der henviser til, at en ulige kønsfordeling er et vedvarende fænomen hos centralbanker, der er hjørnesten i den økonomiske beslutningstagning, som former den sociale, politiske og økonomiske virkelighed; der henviser til, at alle centralbanker i medlemsstaterne i øjeblikket forvaltes af en mand, og at kvinder sidste år kun besad en fjerdedel (24,6 %) af stillingerne i vigtige beslutningstagende organer for EU's nationale centralbanker; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at en ulige kønsfordeling er et vedvarende fænomen hos centralbanker, der er hjørnesten i den økonomiske beslutningstagning, som former den sociale, politiske og økonomiske virkelighed; der henviser til, at alle centralbanker i medlemsstaterne i øjeblikket forvaltes af en mand, og at kvinder sidste år kun besad en fjerdedel (24,6 %) af stillingerne i vigtige beslutningstagende organer for EU's nationale centralbanker;

| Y. | der henviser til, at Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder har konkluderet, at medlemsstaternes resultater inden for integration af kønsaspektet er forværret siden 2012; der henviser til, at tilgængeligheden af strukturer til integration af kønsaspektet og brugen af værktøjer hertil er faldet, på trods af regeringernes lidt mere ambitiøse engagement i at integrere kønsaspektet inden for offentlige forvaltninger; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder har konkluderet, at medlemsstaternes resultater inden for integration af kønsaspektet er forværret siden 2012; der henviser til, at tilgængeligheden af strukturer til integration af kønsaspektet og brugen af værktøjer hertil er faldet, på trods af regeringernes lidt mere ambitiøse engagement i at integrere kønsaspektet inden for offentlige forvaltninger;

En ligestillingsøkonomi

| 1. | understreger, at respekt for retten til arbejde samt lige løn og ligebehandling er en afgørende forudsætning for kvinders lige rettigheder, økonomiske uafhængighed og karrieremuligheder; understreger, at lige muligheder for kvinder og øget deltagelse af kvinder på arbejdsmarkedet øger økonomisk velstand og konkurrencedygtighed i EU; er af den opfattelse, at bekæmpelse af ulighed mellem kønnene bør være et centralt emne på arbejdspladsen; minder om, at kvinder er overrepræsenteret blandt modtagere af lave lønninger og mindsteløn, inden for deltidsarbejde og inden for usikre arbejdsforhold; anerkender kvinders og mænds lige ret til en rimelig løn til at sikre dem selv og deres familier en anstændig levestandard; insisterer derfor på, at bekæmpelsen af usikre ansættelsesforhold bør styrkes, således at alle arbejdstagere modtager en rimelig løn, der er tilstrækkelig til at sikre dem selv og deres familier en anstændig levestandard gennem mekanismer til fastsættelse af en lovbestemt mindsteløn eller kollektive aftaler i overensstemmelse med princippet om, at ethvert fast job skal indebære et faktisk ansættelsesforhold med anerkendelse og styrkelse af rettigheder på arbejdspladsen; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme politikker, der sigter mod at fjerne usikkert arbejde og ufrivilligt deltidsarbejde for at forbedre kvinders situation på arbejdsmarkedet; opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med arbejdsmarkedets parter at bekæmpe uligheder mellem mænd og kvinder gennem politikker, der øger værdien af arbejde, lønninger, arbejdsvilkår og levevilkårene for alle arbejdstagere og deres familier; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peger på behovet for at være meget opmærksom på situationen og rettighederne for professionelle og ikkeprofessionelle atleter på topniveau, som repræsenterer deres lande i internationale og europæiske konkurrencer, både under og efter deres sportskarrierer; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre, at børn og unge har fuld ret til at dyrke idræt, og til at bekæmpe det voksende sociale skel med hensyn til deltagelse i idrætsaktiviteter; |
| --- | --- |

2.

| 3. | er bekymret over resultaterne af ligestillingsindekset for 2020 og 2021; understreger, at over en tredjedel af medlemsstaterne registrerede under 60 point i 2018 (28); beklager de langsomme fremskridt i retning af ligestilling og det forhold, at ikke alle medlemsstater gør det til en prioritet i deres politiske beslutningstagning; beklager, at Slovenien er faldet bagud med hensyn til ligestilling mellem kønnene, idet landets score er faldet med 0,1 point i 2019; opfordrer medlemsstaterne til at træffe praktiske foranstaltninger til at sikre, at kvinder har lige adgang til arbejdsmarkedet, beskæftigelse og arbejdsforhold, herunder arbejde med lige rettigheder og lige løn samt rimelig løn, navnlig i kvindedominerede sektorer; understreger behovet for at fremme kollektive overenskomstforhandlinger som en afgørende faktor for at vende og overvinde ulighed og bekæmpe forskelsbehandling af kvinder i al deres mangfoldighed og opfordrer til retligt og faktisk at overholde princippet om lige løn for lige arbejde eller arbejde af samme værdi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over Kommissionens forslag til bindende løngennemsigtighedsforanstaltninger som et vigtigt initiativ til at bekæmpe og anvende princippet om lige løn for lige arbejde og arbejde af samme værdi, men understreger, at løngennemsigtighed alene ikke tager hånd om de dybt rodfæstede uligheder mellem kønnene, som ligger til grund herfor; opfordrer medlemsstaterne til at fastlægge klare mål for at tackle kønsbestemte løn- og pensionsforskelle; fremhæver behovet for i denne handlingsplan at indarbejde et tværsektorielt perspektiv og de forskellige virkelighedsopfattelser og måder at opleve forskelsbehandling på, som kvinder fra bestemte grupper udsættes for; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at det er vigtigt, at medlemsstaterne indfører strenge foranstaltninger, herunder sanktioner, hvis virksomheder ikke overholder arbejdsmarkedslovgivningen om bekæmpelse af kønsdiskrimination og kønsskævhed; fremhæver behovet for at sikre konditionalitet i tildelingen af EU-midler til virksomheder, der ikke sikrer arbejdstagernes rettigheder, navnlig ved at diskriminere kvinder, hvilket er i strid med lovgivningen; opfordrer Kommissionen og Rådet til at sikre, at alle budgetbevillinger under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 er i overensstemmelse med princippet om ligestilling mellem kønnene og til at gennemføre kønsmainstreaming og kønsbudgettering i alle Unionens politikker; opfordrer til, at ligestillingsindekset indarbejdes i den sociale resultattavle, og at der tilvejebringes kønsopdelte data om de eksisterende indikatorer for bedre at kunne tackle landespecifikke udfordringer; opfordrer til støtte til foranstaltninger til fremme af kvinders økonomiske uafhængighed gennem alle EU-programmer og strukturfonde, såsom den strategiske gennemførelse af Den Europæiske Socialfond, som bør anvendes til at fremme ligestilling mellem kønnene, forbedre kvinders adgang til og reintegration på arbejdsmarkedet og bekæmpe arbejdsløshed, fattigdom og social udstødelse af kvinder og alle former for forskelsbehandling; opfordrer Kommissionen til at foreslå proaktive foranstaltninger inden for Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne med henblik på at støtte kvinders beskæftigelse i landdistrikter; |
| --- | --- |

5.

| 6. | påpeger, at det er vigtigt at sikre, at enhver uanset køn har ret til at arbejde og til at have balance mellem sit arbejds- og privatliv; opfordrer EU og dets medlemsstater til yderligere at understøtte retten til barsels- og fædreorlov ved at forbedre perioder med lige og fuldt betalt orlov med henblik på at inddrage mænd ligeligt i ulønnet arbejde, herunder omsorgsforpligtelser, under hensyntagen til Verdenssundhedsorganisationens anbefaling; opfordrer til, at retten til en fleksibel arbejdsordning efter barsels-, fædre- og forældreorlov sikres i praksis, således at begge forældre kan dele og forene arbejde med omsorgsforpligtelser på lige fod; opfordrer til, at disse foranstaltninger bakkes op af investeringer i moderne lokal infrastruktur af høj kvalitet og finansiering af tjenesteydelser og omsorgspersoner for at sikre almen førskoleundervisning og børnepasning, herunder fra offentlige tjenester; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker, at covid-19-pandemien har haft en drastisk indvirkning på kvinders liv, navnlig kvinder på arbejdsmarkedet; bemærker, at en uforholdsmæssig stor del af byrden blev båret af kvinder, som arbejdede hjemmefra, og hvis liv blev gjort vanskeligere, fordi de måtte kombinere arbejde, børnepasning og husarbejde; påpeger, at mange kvinder stod over for øgede udgifter til en lavere løn; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at beskæftigelsen blandt kvinder i EU skal stige; opfordrer til, at der træffes foranstaltninger til at opnå styrkelse af arbejde og løn, til effektivt at bekæmpe arbejdsløshed og til at fremme beskæftigelse på fuld tid for alle kvinder; opfordrer til fremme af de eksisterende nationale systemer med særlig vægt på dialog mellem arbejdsmarkedets parter, kollektive overenskomstforhandlinger og deres bindende virkning, genoplivning af beskæftigelsen og bekæmpelse af jobusikkerhed; bemærker, at mænd og kvinder møder forskellige udfordringer i forbindelse med deres arbejde, og understreger derfor vigtigheden af en kønssensitiv tilgang til sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen ved at sikre, at arbejdstiden tilrettelægges på en sådan måde, at det sikres, at både mænd og kvinder kan nyde godt af daglige og ugentlige hviletider, pauser og ferie, og at der sikres passende arbejdsforhold; opfordrer EU og dets medlemsstater til at tilskynde arbejdsgiverne til at vedtage familievenlige foranstaltninger såsom muligheden for at nedsætte arbejdstiden for mænd og kvinder for at sikre pasning og uddannelse af børn; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre en bedre anvendelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme værdi på tværs af de forskellige økonomiske sektorer; opfordrer i denne forbindelse til, at der oprettes kønsneutrale jobevalueringsredskaber og klassificeringskriterier i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter og med respekt for deres autonomi og for kollektive overenskomster og nationale arbejdsmarkedstraditioner og -modeller, som kan bidrage til en bedre værdiansættelse og dermed en mere retfærdig aflønning af arbejde i kvindedominerede sektorer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer EU til at forelægge en række politikker, programmer, finansiering og anbefalinger til at fremme en omstilling til en børnepasningsøkonomi med henblik på at opbygge samfund, hvor alles liv og helbred prioriteres, og hvor værdien af børnepasningsarbejde, både betalt og ubetalt, sættes i centrum for vores økonomier, og til samtidig at reagere på de sociale virkninger for dem, som har børnepasningsforpligtelser; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer til tiltag for at fremme iværksætteri i EU både blandt mænd og kvinder via fremme af skattemæssige, økonomiske og finansielle tiltag, hvilket gør det muligt for sådanne vigtige initiativer at skabe nye arbejdspladser og lette iværksætterens økonomiske byrde; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at det er af afgørende betydning at fjerne skatterelaterede kønsskævheder og andre uligheder, som skatteordninger skal bidrage til, herunder personlige indkomstskatteordninger; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at finanspolitikken, herunder beskatning, tjener til at bekæmpe og fjerne socioøkonomiske uligheder og uligheder mellem kønnene i alle deres dimensioner; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peger på, at covid-19 har kastet lys over den sårbare situation for kvindelige intellektuelle (forskere, arkitekter m.v.), som i mangel af et stabilt ansættelsesforhold har været særligt hårdt ramt; understreger behovet for ekstraordinære foranstaltninger for at afbøde konsekvenserne af medlemsstaternes inddæmningsforanstaltninger og understreger vigtigheden af strukturelle foranstaltninger, som tager hensyn til lighed på arbejdspladsen og i hverdagslivet og styrker kvinders rettigheder; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger den rolle, som kvinder, der arbejder i den sociale sektor, spiller; anerkender, at deres arbejdsbyrde er vokset under pandemien, og at lave lønninger, øget udnyttelse (navnlig af migrantkvinder) og ansættelse af uuddannede eller ufaglærte til at udføre de fornødne opgaver, forværrer deres arbejds- og levevilkår; understreger vigtigheden af at forbedre arbejdsvilkår og løn, respektere arbejdstiderne og anvende kollektive overenskomstforhandlinger som en garanti for, at arbejdsvilkårene respekteres; |
| --- | --- |

14.

Bekæmpelse af kønsbaseret vold

| 15. | fremhæver tilfældene af ulige behandling og chikane af kvinder på arbejdspladsen og understreger behovet for at bekæmpe udnyttelse, ulighed, forskelsbehandling og vold, der berører kvinder, og bemærker, at chikane på arbejdspladsen fører til, at kvinder udelukkes fra deres valgte karrierer og sektorer og udgør et alvorligt angreb på deres psykiske og fysiske sundhed; bemærker, at kvinder i langt højere grad risikerer at blive udsat for seksuel chikane end mænd; opfordrer medlemsstaterne og EU til at ratificere Den Internationale Arbejdsorganisations konvention nr. 190 for at overholde de globale standarder for at udrydde vold og chikane på arbejdspladsen og konvention nr. 189 om husarbejdere, som kun er blevet ratificeret af otte lande, og som har til formål at give husarbejde juridisk anerkendelse, udvide rettighederne til alle husarbejdere, især inden for den uformelle økonomi og forhindre overtrædelser og misbrug; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at udarbejde en »Me Too«-lovgivning for at bekæmpe seksuel chikane på arbejdspladsen; opfordrer medlemsstater, arbejdsgivere og foreninger til at sikre, at de har fastlagt de korrekte procedurer for at forhindre kønsdiskrimination, seksuel chikane og kønsbaseret vold, som skaber et usundt arbejdsmiljø, og insisterer på, at de beskytter ofre og sikrer ansvarsplacering for kønsbaseret vold, der begås på arbejdspladsen eller inden for deres organisationer; |
| --- | --- |

15.

| 16. | fordømmer alle former for vold mod kvinder og piger i al deres mangfoldighed; bekræfter endnu engang klart sit tilsagn om at bekæmpe kønsbaseret vold; opfordrer EU og medlemsstaterne, herunder Bulgarien, Tjekkiet, Letland, Litauen og Slovakiet til at ratificere og/eller behørigt implementere Istanbulkonventionen, som blandt andre spørgsmål fremhæver fejlopfattelserne om kønsroller i samfundet såsom »traditionelle familieværdier« og søger at bekæmpe undertrykkende holdninger til kvinder; minder om, at konventionen bør betragtes som en minimumsstandard, og bekræfter endnu engang klart sin tidligere opfordring til omfattende lovgivning, der dækker alle former for kønsbaseret vold, som den bedste måde at bringe det til ophør; |
| --- | --- |

16.

| 17. | bemærker, at vold mellem mænd og kvinder stiger under kriser af enhver art, uanset om det er økonomiske kriser, konflikter eller sygdomsudbrud; bemærker, at ulighed og økonomiske og sociale pres som følge af covid-19-nedlukningsforanstaltninger, som medførte bevægelsesbegrænsende foranstaltninger og social isolation, førte til en stigning i volden mod kvinder; fremhæver, at mange kvinder var i karantæne i deres hjem sammen med deres voldsmænd; bemærker, at vold i hjemmet generelt steg med hele 30 % i nogle medlemsstater under den første nedlukning (29); opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde og gennemføre effektive politikker og foranstaltninger til bekæmpelse af vold mod kvinder og til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at gerningsmændene til misbrug identificeres og spores af politiet og andre myndigheder for at bidrage til at forebygge vold og dødsfald samt yde beskyttelse, støtte og erstatning til de kvinder, der udsættes herfor, idet det sikres, at der anvendes flere ressourcer, og at medlemsstaten reagerer mere effektivt; understreger behovet for specifikke programmer til at beskytte og følge ofre for vold og for foranstaltninger til at styrke den sociale støtte og forbedre adgangen til domstolsprøvelse, husly og mental sundhedspleje inden for forebyggelse, behandling og rehabilitering; |
| --- | --- |

17.

| 18. | påskønner, at Kommissionen agter at foreslå foranstaltninger til bekæmpelse af cybervold mod kvinder; mener, at den grænseoverskridende karakter af cybervold mod kvinder og piger kræver en fælles indsats fra EU's side; understreger, at det er nødvendigt, at medlemsstaterne opretter programmer, der i højere grad gør opmærksom på risikoen for og forebygger gentagne tilfælde af vold i hjemmet, tilbagefald og kvindedrab og foranstaltninger til at udrydde alle former for onlinevold; understreger det presserende behov for at beskytte kvinder og piger mod vold offline og online og minder om, at vold mod kvinder kan antage mange forskellige former; der erkender, at vold mod kvinder i sin struktur er kønsbetinget, og at vold mod kvinder er en af de væsentligste sociale mekanismer hvormed kvinder tvinges til at indtage en underordnet position i forhold til mænd; bemærker, at denne form for vold stadig for sjældent anmeldes, og at der fortsat for sjældent reageres på den; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger, at mænds vold mod kvinder begynder med drenges vold mod piger; understreger, at omfattende, alderstilpasset undervisning om seksualitet og parforhold er afgørende for at hindre kønsbaseret vold og give bør og unge de kompetencer, som de behøver for at skabe trygge relationer, hvor de undgår seksuel og kønsbaseret vold og partnervold; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre forebyggende programmer, herunder uddannelsesmæssige foranstaltninger, der er rettet mod unge, og som gennemføres med deres input om spørgsmål som f.eks. de færdigheder, der er nødvendige for at skabe sikre og sunde relationer, bevidsthed om de indgroede opfattelser af omsorgsforpligtelser, ligestilling mellem kvinder og mænd, gensidig respekt, ikkevoldelig løsning af konflikter mellem mennesker, kønsbaseret vold mod kvinder og retten til personlig integritet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger, at der siden 2010 er sket en lille stigning i kønsopdelingen inden for uddannelse, navnlig en overvejende andel af ét køn inden for visse færdigheder, idet situationen er blevet forværret i 13 medlemsstater og i andre tilfælde er forblevet næsten uændret (30); understreger, at dette fortsat udgør en stor hindring for ligestillingen mellem kønnene i EU; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at alle mennesker har fuld adgang til lige muligheder for at opnå personlig uden at blive forhindret af strukturer, fordomme og stereotype opfattelser baseret på køn; opfordrer medlemsstaterne til at håndtere sexisme og skadelige kønsstereotyper i deres uddannelsessystemer og til at bekæmpe en kønsbaseret opdeling af arbejdsmarkedet i karrierer inden for videnskab, teknologi, ingeniørfag og matematik (STEM) ved at investere i formel, uformel og ikkeformel uddannelse, livslang læring og erhvervsuddannelse for kvinder med henblik på at sikre, at de har adgang til kvalitetssikret beskæftigelse og mulighed for omskoling og opkvalificering alt efter efterspørgslen på fremtidens arbejdsmarked, og forhindre en ond cirkel med en kønsopdeling af arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at seksuel udnyttelse udgør en alvorlig form for vold, der især rammer kvinder og børn; minder især om, at næsten tre fjerdedele af alle ofre for menneskehandel i EU er kvinder og piger, som primært handles med henblik på seksuel udnyttelse; understreger, at menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse, navnlig kvinder og børn, er en form for slaveri og en krænkelse af den menneskelige værdighed; fremhæver, at menneskehandel er stigende på verdensplan, hvilket forstærkes af stigningen i den stadig mere rentable organiserede kriminalitet; understreger vigtigheden af en tilgang til menneskehandel, der tager hensyn til kønsaspektet, og fremhæver behovet for, at medlemsstaterne sikrer tilstrækkelig finansiering og psykologisk støtte og adgang til offentlige tjenester for ofre for menneskehandel eller seksuel udnyttelse og specialiserede tjenester, der fokuserer på social inklusion af sårbare kvinder og piger; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre direktivet om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel (31) og til omgående at ophøre med at fængsle eller udvise potentielle ofre; understreger imidlertid, at seksuel udnyttelse og menneskehandel til seksuelle formål er drevet af efterspørgslen, og at indsatsen for at bekæmpe dem skal fokusere på forebyggende arbejde og på at standse efterspørgslen; fastholder, at al lovgivning om seksualforbrydelser skal være baseret på samtykke; fastholder, at kun frivillige seksuelle handlinger bør anses for lovlige; opfordrer Kommissionen til at prioritere forebyggelse af menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse, herunder gennem oplysnings-, bevidstgørelses- og uddannelseskampagner, ved at vedtage foranstaltninger og programmer til at modvirke og mindske efterspørgslen og ved at vedtage dedikeret lovgivning i fremtiden; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at kønsbaseret vold overlapper med en række former for undertrykkelse; understreger, at kvinder og piger med handicap har to til fem gange større risiko for at blive udsat for forskellige former for vold; understreger, at EU som part i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, har pligt til at træffe foranstaltninger til at sikre, at kvinder og piger med handicap fuldt og ligeværdigt kan udøve alle menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder;; bemærker, at Komitéen for Rettigheder for Personer med Handicap i 2015 anbefalede, at EU skulle gøre en større indsats i denne henseende, bl.a. ved at ratificere Istanbulkonventionen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | glæder sig over det entydige forsvar af alle frihedsrettigheder i hele verden og den samtidige fordømmelse af foranstaltninger, der undergraver rettigheder, frihedsrettigheder og garantier, og afstandtagen fra alle former for fordomme og forskelsbehandling på ethvert grundlag; opfordrer til effektiv forebyggelse af kønsbestemt vold, herunder uddannelsesmæssige foranstaltninger, der henvender sig til unge og gennemføres med deres input, samt til sikring af, at alle unge får gavn af omfattende undervisning i seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder og parforhold; opfordrer til yderligere foranstaltninger til bekæmpelse af kønsstereotyper, herunder ved at fokusere på mænd og drenge og udfordre toksiske forhold og kønsnormer; opfordrer til, at medlemsstaterne gennemfører klarere foranstaltninger rettet mod disse normer, da kønsstereotyper er en grundlæggende årsag til ulighed mellem kønnene og berører alle dele af samfundet; understreger betydningen af at bekæmpe fattigdom og stigende ulighed blandt kvinder, navnlig kvinder i sårbare situationer; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger, at enhver strategi, der har til formål at opnå ligestilling mellem kønnene, skal tage fat på alle former for vold mod kvinder, herunder udhulingen af retten til sundhedspleje og seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, som kvinder har erhvervet, og krænkelser heraf; gentager, at adgang til sundhedspleje og -tjenester, herunder offentlige tjenester, adgang til sikker, lovlig og gratis abort og psykologisk støtte for kvinder, der har været ofre for vold, bør anses for en prioritet; understreger, at krænkelser af seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, herunder nægtelse af sikker og lovlig abort, udgør en form for vold mod kvinder og piger; understreger, at kvinders og pigers selvstændighed og evne til at træffe frie og uafhængige beslutninger med hensyn til deres krop og liv er forudsætninger for deres økonomiske uafhængighed og dermed ligestilling og afskaffelse af kønsbestemt vold; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at optrappe deres politiske støtte til menneskerettighedsforkæmpere, sundhedspersonale der arbejder for at fremme seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, kvinders rettigheder og civilsamfundsorganisationer inden for seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, som er væsentlige aktører i at opbygge samfund med ligestilling mellem kønnene og er afgørende formidlere af tjenesteydelser og information vedrørende seksuel sundhed og markedet for reproduktiv sundhed; |
| --- | --- |

24.

Sundhed, uddannelse, inklusion og fattigdom

| 25. | understreger, at adgang til seksuel, reproduktiv og andre former for sundhedspleje for kvinder er en grundlæggende rettighed, der skal understøttes og på ingen måde må udvandes eller trækkes tilbage; minder om, at tjenesteydelser vedrørende seksuelle og reproduktive rettigheder er væsentlige sundhedsydelser, der bør være tilgængelige for alle, herunder migrant- og flygtningekvinder; fordømmer handlingerne fra antiligestillingsbevægelser og antifeministbevægelser i Europa og resten af verden, som systematisk angriber kvinders og LGBTIQ-personers rettigheder, herunder seksuelle og reproduktive rettigheder; opfordrer Kommissionen til på det kraftigste at fordømme tilbageskridtene for kvinders rettigheder, seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder og LGBTIQ+-personer i visse medlemsstater og til at anvende alle de beføjelser, den har til rådighed, til at styrke indsatsen for at imødegå dette, herunder styrke støtten til kvinderettighedsforkæmpere og kvinderettighedsorganisationer i EU samt organisationer, der arbejder med seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder og LGBTIQ+; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger behovet for, at medlemsstaterne vedtager en politik, der lægger særlig vægt på bedre sundhedsplejesystemer og -ydelser og forebyggelse af sygdomme, herunder kønsspecifikke aspekter, ved at sikre tilgængelig sundhedspleje af høj kvalitet og sikre, at de nødvendige ressourcer er til rådighed til at bekæmpe de vigtigste folkesundhedsproblemer, som dem der er opstået som følge af den aktuelle pandemikrise; understreger, at ulighederne på sundhedsområdet tårner sig op for kvinder med et lavt uddannelsesniveau og kvinder med handicap, idet begge kategorier har et dårligt helbred og begrænset adgang til sundhedsydelser; understreger, at adgangen til sundhedspleje i visse medlemsstater blev begrænset af covid-19-nedlukningsforanstaltninger, og at der ikke blev gennemført konsultationer og behandlinger eller stillet diagnoser; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at styrke sundhedssystemerne, herunder offentlige tjenester, for at fremskynde aflyste konsultationer, behandlinger og diagnosticeringer; |
| --- | --- |

26.

| 27. | glæder sig over den kommende revision af Barcelonamålene og understreger behovet for at nå disse mål og sørge for førskoleundervisning og børnepasning, herunder offentlig førskoleundervisning; fremhæver behovet for at tilbyde omsorgsordninger for førskoleundervisning og børnepasning, som reelt er tilgængelige for alle børn, og som har en overordnet rolle med hensyn til at øge kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet, navnlig i lyset af erfaringerne fra covid-19-pandemien; anerkender behovet for at skabe og udvide støttefaciliteter for ældre og personer med handicap ud over at udvikle langtidsplejefaciliteter; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at opfylde disse mål, som er centrale for at fremme ligestillingsmodellen for så vidt angår indtjening og omsorgsydelser; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger, at fattigdom eller social udstødelse er koncentreret om visse grupper af kvinder såsom enlige mødre, kvinder over 65 år, kvinder med handicap, kvinder med lav uddannelse og migrantbaggrund; insisterer på betydningen af at bekæmpe fattigdom og social udstødelse og de mange forskellige årsager hertil; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at træffe specifikke foranstaltninger til at forebygge og bekæmpe risikoen for fattigdom blandt ældre og pensionerede kvinder i lyset af befolkningens aldring og andelen af ældre kvinder, som befinder sig i en ugunstige eller sårbare situationer; anser det for absolut nødvendigt at tage hånd om balancen mellem arbejdsliv og privatliv og overvinde den kønsbestemte pensionsforskel ved at garantere en rimelig pension for alle kvinder og adgang til universelle og solidaritetsbaserede sociale sikringsordninger og ved bedre at håndhæve princippet om lige løn for lige arbejde med henblik på at udligne den kønsbestemte lønforskel og forhindre akkumulering heraf i kvinders karriere; er ekstremt bekymret over, at uligheden mellem kønnene med hensyn til fattigdom er steget i 21 medlemsstater siden 2017 (32); |
| --- | --- |

28.

| 29. | gør opmærksom på, at der fortsat hersker en fejlagtig opfattelse af, at hjemløshed blandt kvinder er et relativt lille socialt problem i Europa; påpeger, at manglen på grundlæggende data om karakteren og omfanget af kvinders hjemløshed gør problemet mindre synligt; understreger vigtigheden af at anerkende kønsbaseret vold og de kønsafhængige måder at opleve traumer på som underliggende årsag til kvinders hjemløshed samt af at se på bredere samfundsmæssige problemer, som er sammenfaldende med mere overordnede socioøkonomiske og strukturelle hindringer såsom fattigdom, mangel på økonomisk overkommelige boliger og andre strukturelle faktorer; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at integrere et kønsperspektiv i politikker og praksisser om hjemløshed og at udvikle en konkret strategi til bekæmpelse af kvinders hjemløshed og sikre, at ydelser til at dække hjemløse kvinders behov fungerer hensigtsmæssigt og effektivt; |
| --- | --- |

29.

| 30. | minder om behovet for at bekæmpe intersektionelle former for diskrimination, især mod marginaliserede grupper, herunder kvinder med handicap, sorte kvinder, migrantkvinder, kvinder tilhørende et etnisk mindretal og romakvinder, ældre kvinder, enlige mødre, LGBTIQ+-personer og hjemløse kvinder, understreger vigtigheden af, at der tages hånd om deres behov og bekymringer i EU's politikker og initiativer; opfordrer Kommissionen til at fastlægge specifikke retningslinjer for gennemførelsen af den intersektionelle ramme og til at fremlægge en EU-handlingsplan med konkrete tiltag til forbedring af den socioøkonomiske situation for kvinder, som oplever intersektionelle former for diskrimination, og til bekæmpelse af feminiseringen af fattigdom og usikre job; |
| --- | --- |

30.

Ligestilling i dagligdagen

| 31. | anerkender, at det er afgørende at sikre en bred vifte af effektive, hensigtsmæssige og målrettede foranstaltninger til at bekæmpe diskriminerende holdninger og praksisser, opnå lige muligheder og lige løn for lige arbejde og gøre fremskridt med hensyn til ligestilling mellem kønnene, idet der lægges særlig vægt på virkningerne af covid-19-pandemien, udveksling af bedste praksis med hensyn til bekæmpelse af forskelsbehandling fremmes, og der skabes mulighed for, at kvinder kan udøve deres borgerlige og politiske rettigheder på lige fod og deltage fuldt ud i alle aspekter af vores samfund; understreger behovet for at sikre tilstrækkelige investeringer i tjenesteydelser af almen interesse og offentlige tjenesteydelser, navnlig sundhed, uddannelse og transport, med henblik på at fremme kvinders uafhængighed, ligestilling og frigørelse; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre specifikke sociale og kønsorienterede foranstaltninger til bekæmpelse af risikoen for social udstødelse og fattigdom med hensyn til adgang til boliger, transport og energi, navnlig for kvinder i sårbare situationer; |
| --- | --- |

31.

| 32. | er dybt bekymret over, at den europæiske grønne pagt og de tilknyttede miljø- og klimainitiativer ikke indeholder et kønsperspektiv; opfordrer indtrængende Kommissionen til at leve op til forpligtelsen om at indarbejde integration af kønsaspektet i alle EU-politikker, herunder EU's miljø- og klimapolitikker; opfordrer indtrængende til, at sådanne politikker baseres på stringente kønsanalyser for at sikre, at de tager hånd om uligheder mellem kønnene og andre former for social eksklusion; opfordrer Kommissionen til at udforme en køreplan for opfyldelse af forpligtelserne i den ligestillingshandlingsplan, som blev aftalt på COP25 til FN's rammekonvention om klimaændringer, og til at udpege et permanent EU-knudepunkt for kønsspørgsmål og klimaændringer med tilstrækkelige budgetressourcer til at gennemføre og overvåge en kønsansvarlig klimaindsats i EU og på verdensplan; |
| --- | --- |

32.

| 33. | fremhæver kvinders store bidrag inden for beskæftigelsesområderne kultur, uddannelse, videnskab og forskning; anerkender den alvorlige forringelse af levevilkårene for kvinder, der arbejder inden for kultur og kunst, kvinder som driver mikro-, små og mellemstore virksomheder, kvinder beskæftiget på landbrugsbedrifter og kvinder bosat i landdistriktsamfund som følge af indstillingen af økonomiske og kulturelle aktiviteter under covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at nå til en fælles holdning om forslaget til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (33), som har været blokeret siden Parlamentets vedtagelse deraf i april 2009; |
| --- | --- |

34.

| 35. | gentager betydningen af integration af kønsaspektet som en systematisk tilgang til opnåelse af ligestilling mellem kønnene; glæder sig derfor over Kommissionens oprettede taskforce vedrørende ligestilling mellem kønnene; understreger betydningen af gennemsigtighed og inddragelsen af kvinderettighedsorganisationer og civilsamfundsorganisationer med forskellige baggrunde; |
| --- | --- |

35.

| 36. | anser det for afgørende at fremme kvinders deltagelse i idrætsaktiviteter, -strukturer og -udvikling; anerkender behovet for at rette op på ulighederne med hensyn til kvinders adgang til idræt og tildeling af hædersbevisninger; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer medlemsstaterne og Rådet til at oprette en formel rådssammensætning om ligestilling mellem kønnene med henblik på at give ministre og statssekretærer med ansvar for ligestilling et specifikt forum for drøftelser for at sikre, at problemstillinger vedrørende ligestilling tages op på højeste politiske niveau, og for bedre at kunne fremme integration af kønsaspektet på tværs af alle EU-politikker; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger vigtigheden af kønsbudgettering med henblik på at anvende princippet om integration af kønsaspektet i alle budgetprocedurer; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger, at Den Europæiske Revisionsret har konstateret, at Kommissionen endnu ikke har levet op til sin forpligtelse vedrørende integration af kønsaspektet i EU-budgettet; opfordrer Kommissionen til at gennemføre Den Europæiske Revisionsrets henstillinger om at styrke den institutionelle ramme for støtte til kønsbudgettering, at udføre kønsspecifikke analyser af behov og virkninger og ajourføre dens retningslinjer for bedre regulering, systematisk at indsamle, analysere og rapportere om eksisterende kønsopdelte data for EU's finansieringsprogrammer, at anvende kønsrelaterede mål og indikatorer til overvågning af fremskridt, at udvikle et system til sporing af de midler, der afsættes og anvendes til at støtte ligestilling mellem kønnene, samt at rapportere årligt om de opnåede resultater med hensyn til ligestilling; |
| --- | --- |

39.

| 40. | glæder sig over forpligtelsen til at tage højde for ligestilling mellem kønnene i forbindelse med genopretnings- og resiliensfaciliteten, den største del af NextGenerationEU-stimuluspakken; beklager dybt, at det bliver svært at overvåge midlernes kønsspecifikke indvirkning og følge op på resultaterne grundet de manglende kønsspecifikke indikatorer og formål; opfordrer derfor Kommissionen til at benytte kønsopdelte data og indikatorer, navnlig i resultattavlen for genopretning og resiliens, til at vurdere de implementerede foranstaltninger og resultaters kønsspecifikke indvirkning i forbindelse med evalueringen af medlemsstaternes nationale planer, der opstiller deres reformer og investeringsdagsordener, og til at pålægge kønsafbalanceret forvaltning af genopretnings- og resiliensfaciliteten og det europæiske semester; |
| --- | --- |

40.

| 41. | beklager den svage forbindelse mellem EU's nye ligestillingsstrategi og den europæiske grønne pagt; opfordrer Kommissionen til at styrke forbindelsen mellem klimaændringspolitikker og ligestilling mellem kønnene i sine kommende forslag; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer Kommissionen til at integrere ligestilling mellem kønnene i alle politiske beslutningsprocesser og til at udføre konsekvensanalyser om ligestillingen, når den formulerer nye politikker til at bistå med at sikre en mere sammenhængende og evidensbaseret EU-politisk respons på ligestillingsudfordringer; opfordrer medlemsstaterne til at træffe tilsvarende foranstaltninger på nationalt plan; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  EFT L 6 af 10.1.1979, s. 24.

(2)  EFT L 359 af 19.12.1986, s. 56.

(3)  EFT L 348 af 28.11.1992, s. 1.

(4)  EUT L 373 af 21.12.2004, s. 37.

(5)  EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23.

(6)  EUT L 68 af 18.3.2010, s. 13.

(7)  EUT L 180 af 15.7.2010, s. 1.

(8)  EUT C 407 af 4.11.2016, s. 2.

(9)  EUT C 331 af 18.9.2018, s. 60.

(10)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0379.

(11)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0025.

(12)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0024.

(13)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0058.

(14)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0314.

(15)  Ligestillingsindekset, rapport for 2020.

(16)  Eurostat, Euroindicator fra maj 2021: Euroområdets arbejdsløshed på 7,9 %, EU på 7,3 %, den 1. juli 2021.

(17)  Indeks for ligestilling mellem kønnene 2020.

(18)  Det Verdensøkonomiske Forum, »Global Gender Gap report 2021« af 31. marts 2021.

(19)  Verdenssundhedsorganisationen, Violence Against Women Prevalence Estimates, 2018: Global, regional and national prevalence estimates for intimate partner violence against women and global and regional prevalence estimates for non-partner sexual violence against women, 2021.

(20)  Erklæring til pressen fra dr. Hans Henri P. Kluge, Verdenssundhedsorganisationens regionale direktør for Europa, af 7. maj 2020.

(21)  Europol, Exploiting isolation: Offenders and victims of online child sexual abuse during the COVID-19 pandemic, af 19. juni 2020.

(22)  Eurostat, statistikker over kønsbestemte lønforskelle, februar 2021.

(23)  Eurostat, »EU children at risk of poverty or social exclusion«, oktober 2020.

(24)  Kommissionens rapport fra 2021 om ligestilling mellem kønnene i EU.

(25)  Kommissionens rapport fra 2021 om ligestilling mellem kønnene i EU.

(26)  Eurocarers, The gender dimension of informal care, 2017.

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1158 af 20. juni 2019 om balance mellem arbejdsliv og privatliv for forældre og omsorgspersoner og om ophævelse af Rådets direktiv 2010/18/EU (EUT L 188 af 12.7.2019, s. 79).

(28)  Alle kønsligestillingsindekser som følger (EU-28 og gennemsnit): Sverige (83,9), Danmark (77,4), Frankrig (75,1), Finland (74,7), Nederlandene (74,1), Det Forenede Kongerige (72,7), Irland (72,2), Spanien (72,0), Belgien (71,4), Luxembourg (70,3), EU-gennemsnit (67,9), Slovenien (67,7), Tyskland (67,5), Østrig (66,5), Italien (63,5), Malta (63,4), Portugal (61,3), Letland (60,8), Estland (60,7), Bulgarien (59,6), Cypern (56,9), Litauen (56,3), Tjekkiet (56,2), Polen (55,8), Slovakiet (55,5), Rumænien (54,4), Ungarn (53), Grækenland (52,2).

(29)  Gama, A., Pedro, A. R., de Carvalho, M. J. L., Guerreiro, A. E., Duarte, V., Quintas, J., Matias, A., Keygnaert, I. and Dias, S., »Domestic Violence during the COVID-19 Pandemic in Portugal«, Portuguese Journal of Public Health, 2020, 38 (Suppl. 1), s. 32-40.

(30)  Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, Gender segregation in education, training and the labour market: Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States, 2017.

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor, og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/629/RIA (EUT L 101 af 15.4.2011, s. 1).

(32)  Ligestillingsindekset, rapport for 2020.

(33)  Kommissionens forslag af 2. juli 2008 (COM(2008)0426).

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/37

---

P9_TA(2021)0501

Konsekvenserne af organiseret kriminalitet for EU's egne indtægter og misbrug af EU-midler

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2021 om konsekvenserne af organiseret kriminalitet for EU's egne indtægter og misbrug af EU-midler med særlig fokus på delt forvaltning ud fra et revisions- og kontrolmæssigt perspektiv (2020/2221(INI))

(2022/C 251/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 310, 317 og 325 i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 310, 317 og 325 i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (BFI-direktivet) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (BFI-direktivet) (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/843 af 30. maj 2018 om ændring af direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme og om ændring af direktiv 2009/138/EF og 2013/36/EU (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/843 af 30. maj 2018 om ændring af direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme og om ændring af direktiv 2009/138/EF og 2013/36/EU (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (3) (finansforordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (3) (finansforordningen),

| — | der henviser til OLAF's rapporter for 2019 og 2020 og OLAF-Overvågningsudvalgets aktivitetsrapporter for 2019 og 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til OLAF's rapporter for 2019 og 2020 og OLAF-Overvågningsudvalgets aktivitetsrapporter for 2019 og 2020,

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 01/2019 med titlen »Bekæmpelse af svig i forbindelse med EU's udgifter: Der er behov for handling«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 01/2019 med titlen »Bekæmpelse af svig i forbindelse med EU's udgifter: Der er behov for handling«,

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 06/2019 med titlen »Håndtering af svig i forbindelse med EU's samhørighedsudgifter: Forvaltningsmyndighederne bør styrke deres afslørings-, reaktions- og koordineringsindsats«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 06/2019 med titlen »Håndtering af svig i forbindelse med EU's samhørighedsudgifter: Forvaltningsmyndighederne bør styrke deres afslørings-, reaktions- og koordineringsindsats«,

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 13/2021 med titlen »EU's indsats for at bekæmpe hvidvask af penge i banksektoren er fragmenteret, og gennemførelsen er utilstrækkelig«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 13/2021 med titlen »EU's indsats for at bekæmpe hvidvask af penge i banksektoren er fragmenteret, og gennemførelsen er utilstrækkelig«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. april 2019 med titlen "Kommissionens strategi til bekæmpelse af svig: en øget indsats for at beskytte EU's budget (COM(2019)0196) og det ledsagende arbejdsdokument med titlen »Fraud risk assessment« (SWD(2019)0171), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. april 2019 med titlen "Kommissionens strategi til bekæmpelse af svig: en øget indsats for at beskytte EU's budget (COM(2019)0196) og det ledsagende arbejdsdokument med titlen »Fraud risk assessment« (SWD(2019)0171),

| — | der henviser til rapport af 3. september 2020 fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen: »31. årsrapport om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig — 2019« (BFI-rapporten) (COM(2020)0363) og de ledsagende arbejdsdokumenter (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 og SWD(2020)0160), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 3. september 2020 fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen: »31. årsrapport om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig — 2019« (BFI-rapporten) (COM(2020)0363) og de ledsagende arbejdsdokumenter (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 og SWD(2020)0160),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/785 af 29. april 2021 om oprettelse af EU-programmet for bekæmpelse af svig og om ophævelse af forordning (EU) nr. 250/2014 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/785 af 29. april 2021 om oprettelse af EU-programmet for bekæmpelse af svig og om ophævelse af forordning (EU) nr. 250/2014 (4),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2019/1798 af 23. oktober 2019 om udpegelse af den europæiske chefanklager for Den Europæiske Anklagemyndighed (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2019/1798 af 23. oktober 2019 om udpegelse af den europæiske chefanklager for Den Europæiske Anklagemyndighed (6),

| — | der henviser til artikel 5, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union og protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 5, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union og protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet,

| — | der henviser til rapporten af 2019 fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) med titlen »Fraud and corruption in European Structural and Investment Funds — a spotlight on common schemes and preventive actions« (Svig og korruption i de europæiske struktur- og investeringsfonde — fokus på fælles ordninger og forebyggende tiltag) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 2019 fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) med titlen »Fraud and corruption in European Structural and Investment Funds — a spotlight on common schemes and preventive actions« (Svig og korruption i de europæiske struktur- og investeringsfonde — fokus på fælles ordninger og forebyggende tiltag) (7),

| — | der henviser til »Guidelines on National Anti-Fraud Strategies« (retningslinjerne for de nationale strategier for bekæmpelse af svig) udarbejdet af en arbejdsgruppe bestående af eksperter fra medlemsstaterne, som ledes og koordineres af enheden for forebyggelse, rapportering og analyse af svig (Fraud Prevention, Reporting and Analysis unit) under Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (8), offentliggjort den 13. december 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til »Guidelines on National Anti-Fraud Strategies« (retningslinjerne for de nationale strategier for bekæmpelse af svig) udarbejdet af en arbejdsgruppe bestående af eksperter fra medlemsstaterne, som ledes og koordineres af enheden for forebyggelse, rapportering og analyse af svig (Fraud Prevention, Reporting and Analysis unit) under Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (8), offentliggjort den 13. december 2016,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. april 2021 med titlen »En EU-strategi til bekæmpelse af organiseret kriminalitet 2021-2025« (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. april 2021 med titlen »En EU-strategi til bekæmpelse af organiseret kriminalitet 2021-2025« (COM(2021)0170),

| — | der henviser til undersøgelsen med titlen »The Impact of Organised Crime on the EU’s Financial Interests« (den organiserede kriminalitets indvirkning på EU's finansielle interesser), offentliggjort den 7. juli 2021 af Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen med titlen »The Impact of Organised Crime on the EU’s Financial Interests« (den organiserede kriminalitets indvirkning på EU's finansielle interesser), offentliggjort den 7. juli 2021 af Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker,

| — | der henviser til Kommissionens pakke med fire lovgivningsforslag om harmonisering af EU's regler om bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme (AML/CFT), som blev offentliggjort den 20. juli 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens pakke med fire lovgivningsforslag om harmonisering af EU's regler om bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme (AML/CFT), som blev offentliggjort den 20. juli 2021,

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juli 2021 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — bekæmpelse af svig — årsrapport 2019 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juli 2021 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — bekæmpelse af svig — årsrapport 2019 (9),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A9-0330/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A9-0330/2021),

| A. | der henviser til, at finansiel og økonomisk kriminalitet omfatter korruption, svig, tvang, vold, ulovlig samordning, obstruktion og intimidering med henblik på uretmæssig fortjeneste, hvor midler af ulovlig oprindelse skjules ved hjælp af hvidvask af penge og eventuelt anvendes til andre ulovlige formål, herunder finansiering af terrorisme; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at finansiel og økonomisk kriminalitet omfatter korruption, svig, tvang, vold, ulovlig samordning, obstruktion og intimidering med henblik på uretmæssig fortjeneste, hvor midler af ulovlig oprindelse skjules ved hjælp af hvidvask af penge og eventuelt anvendes til andre ulovlige formål, herunder finansiering af terrorisme;

| B. | der henviser til, at forebyggelse af svig ifølge Revisionsretten ikke har fået tilstrækkelig opmærksomhed, og at Kommissionen mangler omfattende oplysninger om omfanget og arten af og årsagerne til svig; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at forebyggelse af svig ifølge Revisionsretten ikke har fået tilstrækkelig opmærksomhed, og at Kommissionen mangler omfattende oplysninger om omfanget og arten af og årsagerne til svig;

| C. | der henviser til, at der er et stigende antal af organiserede kriminelle grupper, der er aktive i EU, ofte med grænseoverskridende rækkevidde; der henviser til, at fænomenet bliver stadig mere komplekst med nye kriminelle markeder og nye måder at operere på, der opstår som følge af globaliseringen og nye teknologier; der henviser til, at mafialignende organisationer er særligt aktive i deres forsøg på at tilegne sig EU-midler i forskellige medlemsstater; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der er et stigende antal af organiserede kriminelle grupper, der er aktive i EU, ofte med grænseoverskridende rækkevidde; der henviser til, at fænomenet bliver stadig mere komplekst med nye kriminelle markeder og nye måder at operere på, der opstår som følge af globaliseringen og nye teknologier; der henviser til, at mafialignende organisationer er særligt aktive i deres forsøg på at tilegne sig EU-midler i forskellige medlemsstater;

| D. | der henviser til, at teknologien fører nye detektions- og overvågningskapaciteter med sig, som gør efterforskernes arbejde mere effektivt og gør det muligt at udforme mere intelligente håndhævelsesforanstaltninger; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at teknologien fører nye detektions- og overvågningskapaciteter med sig, som gør efterforskernes arbejde mere effektivt og gør det muligt at udforme mere intelligente håndhævelsesforanstaltninger;

EU-midler, der er berørt af organiseret kriminalitet

| 1. | understreger, at organiseret kriminalitet i høj grad har været i stand til at infiltrere medlemsstaternes sociale, økonomiske, finansielle, iværksættermæssige og administrative strukturer og har udvist en evne til at hvidvaske det enorme udbytte fra kriminelle forhold, herunder forbrydelser mod EU's finansielle interesser, hvilket udgør en alvorlig trussel mod EU-borgernes frihedsrettigheder; understreger på denne baggrund, at organiseret kriminalitet udgør en trussel mod demokratiet og retsstatsprincippet, og at bekæmpelse af korruption og af den organiserede kriminalitets infiltrering af den lovlige økonomi er grundlæggende forudsætninger for at sikre lighed for loven, forsvare borgernes rettigheder og velfærd, forebygge misbrug og sikre ansvarlighed hos personer, der beklæder offentlige embeder; mener, at det er nødvendigt med en fælles, koordineret reaktion fra EU's og dets medlemsstaters side; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at indtægtssvig, herunder toldsvig, er et område, hvor den skade, som den organiserede kriminalitet forvolder, er særlig stor; bemærker, at svig er et væsentlig element i indtægtssvig; bemærker, at denne form for svig ofte begås ved at forfalske importangivelser, anvende falske dokumenter til at angive varer og anvende falske oprindelsesangivelser for at omgå EU's antidumpingtold; bemærker, at Revisionsretten for nylig har fremhævet mangler i toldkontrollovgivningen og dens anvendelse, som resulterer i utilstrækkelig harmonisering, risikovurdering og informationsudveksling på tværs af Unionen og mellem medlemsstaterne; frygter, at dette skaber mulighed for, at organiserede kriminelle kan udnytte svagheder i det nuværende system og snyde Unionen og medlemsstaterne for indkomst; bemærker, at toldsvig også ofte begås ved at underangive værdien af varer, der importeres til EU, hvorved svindlere kan undgå at betale højere importafgifter; bemærker, at de ordninger med undervurderinger, som OLAF har undersøgt i de seneste år, hovedsagelig vedrører varer importeret fra Kina; glæder sig over OLAF's arbejde med at undersøge disse sager, som har reduceret de anslåede tab for EU-budgettet fra over 1 mia. EUR i 2017 til 180 mio. EUR i 2020 (10); understreger, at indsatsen for at bekæmpe svig med undervurdering på trods af denne positive udvikling skal fortsætte, da svigagtige ordninger udvikler sig i retning af nye mønstre, navnlig inden for e-handel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bemærker, at momssvig er et andet vigtigt element i indtægtssvig; bemærker, at momssvig defineres som unddragelse af betaling af moms eller svigagtigt krav om tilbagebetaling af moms fra nationale myndigheder efter en ulovlig transaktionskæde; bemærker, at de mest almindelige former for momssvig er svig i forbindelse med forsvundne forhandlere inden for Fællesskabet, svig i forbindelse med e-handel og svig i forbindelse med toldprocedure 42; påpeger, at brændstofsektoren er en af de sektorer, der er mest truet af momssvig, hvorved kriminelle netværk misbruger momsfritagelsesreglerne og prisforskellene mellem forskellige typer brændstof, hvilket resulterer i enorme tab af skatteindtægter; er bekymret over, at kriminelle grupper har vist sig at udveksle viden, oplysninger og efterretninger inden for momssvig ved i udstrakt grad at gøre brug af nye teknologier, alternative kryptovalutaer og mangler i de juridiske virksomhedsstrukturer for at styrke og skjule deres kriminelle aktiviteter og derved generere indtægter på flere milliarder euro fra momssvig; fremhæver, at momssvig ifølge Europols trusselsvurdering af grov og organiseret kriminalitet (SOCTA) fra 2021 begås af personer med godt kendskab til momssystemet, lovgivningen og skatteprocedurerne; beklager de systemiske svagheder i det nuværende momssystem inden for Fællesskabet og den utilstrækkelige udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | udtrykker sin beklagelse over, at støttemidler er et område, der er berørt af svig på EU-budgettets udgiftsside; bemærker med dyb bekymring, at antallet af sådanne sager ifølge Europols rapporter er steget støt i årenes løb; bemærker, at der forekommer svig med støttemidler på mange EU-udgiftsområder såsom landbrugspolitik, samhørighedspolitik, forskning og udvikling og miljøpolitik; bemærker med bekymring, at svigagtige ansøgninger om EU-tilskud og -udbud normalt er baseret på falske erklæringer, statusrapporter og fakturaer; påpeger, at mange af disse svigagtige aktiviteter udføres af organiserede kriminelle bander, herunder mafialignende bander; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at foruden den åbenlyse fare for den offentlige orden og sikkerhed, som skabes af de former for vold, der er typisk for kriminelle organisationer, forvolder organiseret kriminalitet lige så alvorlige problemer i form af indtrængen i den lovlige økonomi og anden tilknyttet adfærd, der korrumperer offentlige embedsmænd, og at der heraf følger en infiltration af institutioner og af den offentlige administration; gentager sin opfordring til, at EU omgående bliver fuldgyldigt medlem af Sammenslutningen af Stater mod Korruption (Greco); understreger nødvendigheden af at stille tilstrækkelige ressourcer til rådighed for retssystemet og anvende alle tilgængelige redskaber på en sammenhængende måde i alle medlemsstaterne til at afsløre og bekæmpe svig og finansiel og økonomisk kriminalitet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fremhæver, at den fælles landbrugspolitik er den største udgiftspost i EU-budgettet og tegner sig for 31 % af de samlede budgetudgifter for perioden 2021-2027; understreger, at det er afgørende, at den fælles landbrugspolitiks kontrolsystemer på EU-plan og nationalt plan fungerer ordentligt for at sikre, at EU's og dets borgeres finansielle interesser er effektivt beskyttet mod enhver form for misbrug af EU-midler; noterer sig den særlige indvirkning, som organiseret kriminalitet har på misbrug af midler fra den fælles landbrugspolitik; gentager sin bekymring over, at støtte under den fælles landbrugspolitik i den nuværende struktur tilskynder kriminelle og oligarkiske strukturer til land grabbing; understreger, at oligarkiske strukturer i sammenligning med organiserede kriminelle bander er lige så eller endog mere økonomisk skadelige for den fælles landbrugspolitik, og at identificeringen af disse strukturer er afgørende for at beskytte egentlige landbrugere; understreger, at landbrugere skal beskyttes mod intimidering fra kriminelle bander, der søger at ansøge om støtte til deres jord; understreger, at begrænset gennemsigtighed kombineret med korruption gør det muligt for kriminelle organisationer at holde deres handlinger skjult og forhindre, at EU-midler når de tilsigtede modtagere; gentager, at det er afgørende i denne henseende at udvikle passende retlige instrumenter på EU-plan til bekæmpelse af land grabbing og at muliggøre effektiv informationsudveksling; gentager på det kraftigste behovet for et forbedret samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at oprettelsen af en centraliseret, interoperabel database med standardiserede data af høj kvalitet, der viser de direkte og endelige modtagere af EU-støtte, er afgørende for at identificere svindlere, kriminelle netværk og oligarkiske strukturer og forhindre dem i at misbruge EU-midler; fremhæver, at en sådan database i væsentlig grad vil styrke retshåndhævelsens evne til at inddrive misbrugte midler; understreger, at interoperabiliteten mellem eksisterende nationale databaser og EU-databaser skal forbedres for at skabe en sådan database; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde om at oprette en sådan centraliseret database i overensstemmelse med EU-Domstolens afgørelser; understreger, at oplysningerne skal være af passende kvalitet og tilgængelige i et standardiseret format, således at de kan udveksles og aggregeres på en automatiseret måde; understreger, at støttemodtagerne skal have en unik identifikator, der sikrer deres sporbarhed i alle medlemsstater og fonde uafhængigt af forvaltningsmetoden; fremhæver, at anvendelsen af nye teknologier, såsom omfattende digitale matrikelregistre, er afgørende for at øge gennemsigtigheden, effektiv dataindsamling og risikobegrænsning og dermed i sidste ende reducere mulighederne for svindlere; glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at udvide anvendelsen af sådanne teknologier og opfordrer alle medlemsstater til at fremskynde gennemførelsen af disse løsninger; påpeger, at der er behov for en større kontrol fra Kommissionens eller de relevante agenturers side, herunder med hensyn til husdyr, og navnlig med hensyn til de midler, der tildeles pr. dyr, hvis faktiske eksistens skal verificeres behørigt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | påpeger, at koncentrationen af indkomststøtte inden for landbruget hovedsagelig er baseret på arealbaserede direkte betalinger; understreger behovet for mere målrettet støtte og en bedre balance mellem store og små støttemodtagere på medlemsstatsniveau; beklager, at det fortsat er frivilligt at fastsætte et loft i den nye fælles landbrugspolitik; opfordrer medlemsstaterne til at anvende de forskellige omfordelingsredskaber inden for den nye fælles landbrugspolitik som en foranstaltning mod misbrug af landbrugsmidler og til at sikre en mere retfærdig fordeling heraf; kritiserer den kendsgerning, at medlemsstaterne på det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd i juli 2020 ensidigt besluttede ikke at indføre maksimumsbeløb for fysiske personer under den første eller anden søjle, hvilket foregriber en afgørelse i trepartsforhandlingerne om reformen af den fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fremhæver, at medlemsstaterne er ansvarlige for EU's landbrugsfonde under delt forvaltning med Kommissionen; mener, at den nye gennemførelsesmodel og de nye nationale strategiske planer kan være en mulighed for at styrke medlemsstaternes og Kommissionens kontrol med fordelingen og forvaltningen af midler, forudsat at medlemsstaterne har indført effektive forvaltnings- og kontrolsystemer, og for at øge bevidstheden blandt de myndigheder, der er ansvarlige for at bevilge tilskud, om risikoen for svig; understreger, at princippet om én enkelt revision bør bidrage til at lette presset på landbrugerne, og at kontrol ikke bør resultere i en unødvendig eller yderligere administrativ byrde for små og mellemstore bedrifter; understreger i denne forbindelse betydningen af udvekslinger mellem europæiske retshåndhævende aktører og myndigheder med ansvar for frigivelse af midler for at sikre det højest mulige niveau af forudgående kendskab til muligt svig; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen til at øge medlemsstaternes bevidsthed om organiserede kriminelle, som er involveret i skatteunddragelse, korruption og ulovlig praksis (f.eks. »lommekontrakter«) i forbindelse med transaktioner med landbrugsjord, og til at støtte dem i bekæmpelsen af denne form for kriminalitet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mener, at der bør gøres alt for at sikre, at den nye gennemførelsesmodel for den fælles landbrugspolitik ikke resulterer i en reduktion i de endelige støttemodtageres absorption af midler under den fælles landbrugspolitik som følge af utilsigtede fejl, manglende gennemsigtighed i reglerne eller mangel på tilstrækkelige oplysninger, navnlig i den indledende gennemførelsesperiode; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger behovet for et specifikt skræddersyet system til forebyggelse af svig for at forhindre misbrug af EU's landbrugsmidler; påpeger, at selv om antallet af tilfælde af svig er blevet reduceret betydeligt i de seneste år, bør foranstaltninger til bekæmpelse af svig fortsat have høj prioritet for EU og medlemsstaterne; understreger, at EU-midler skal inddrives rettidigt, og glæder sig over bestemmelserne i den horisontale forordning om den fælles landbrugspolitik om forholdsmæssige sanktioner som effektive afskrækkende foranstaltninger; |
| --- | --- |

12.

| 13. | bemærker, at OLAF er ansvarlig for at bekæmpe svig i forbindelse med betalinger under den fælles landbrugspolitik, og at åbne sager er baseret på oplysninger fra medlemsstaterne eller rapporter fra medlemmer af offentligheden, som er blevet berørt, og som så kan blive udsat for repressalier; understreger endvidere, at OLAF-sager er strengt fortrolige og ikke offentliggøres bredt, når de er afsluttet; opfordrer derfor til, at whistleblowere beskyttes, og at medlemsstaternes myndigheder med ansvar for undersøgelser af svig udveksler bedste praksis på området; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger behovet for at overvåge landbrugsbetalingsorganerne i medlemsstaterne for at sikre, at de både formelt og uformelt er uafhængige, og bringe deres arbejde i overensstemmelse med EU-reglerne, og i denne forbindelse kan bl.a. inspektioner på stedet føre til et bedre kontrolsystem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at EU's finansforordning, navnlig artikel 61, skal overholdes og gennemføres i alle medlemsstater og anvendes på alle betalinger af EU-midler, herunder direkte betalinger til landbruget; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at foreslå en centraliseret EU-dækkende klagemekanisme til støtte for de enkeltpersoner, som udsættes for illoyale praksis med land grabbing og intimidering fra kriminelle organisationers side, ved at give dem mulighed for hurtigt at indgive en klage til Kommissionen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at gennemføre direktiv (EU) 2019/1937 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (11) (whistleblowerdirektivet) og til som led i gennemførelsesprocessen at medtage retlige garantier for enkeltpersoner og uafhængige organer, der afslører korruption, herunder journalister, whistleblowere, uafhængige medier og NGO'er; opfordrer alle medlemsstater til at etablere omfattende rammer for beskyttelse af whistleblowere; gentager, at det haster med at imødekomme dette krav i betragtning af rapporter om tiltagende fysiske angreb på journalister, det stigende antal strategiske retssager mod offentligt engagement (SLAPP) og anvendelsen af hastigt vedtagne sikkerhedslove i visse medlemsstater, som kriminaliserer udbredelsen af billeder eller data vedrørende retshåndhævelsespersonale og dermed blokerer journalisters arbejde og begrænser de nationale myndigheders ansvarlighed; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bemærker med bekymring, at Kommissionen og OLAF har konstateret svig i forbindelse med offentlige udbud og indkøb som en udbredt tendens blandt svindlere; bemærker, at ulovlig samordning mellem enkeltpersoner og organisationer, anvendelse af falske fakturaer, oprettelse af falske virksomheder og oplysninger samt omdirigering af midler fra deres oprindelige formål er almindelige metoder til at underminere procedurerne for offentlige indkøb; påpeger, at svindelordninger ofte finder sted på tværnationalt plan og kan omfatte flere lande (i og uden for EU), hvilket gør dem vanskelige at identificere og opløse; udtrykker sin beklagelse over, at der i mange medlemsstater ikke findes nogen specifik lovgivning mod organiseret kriminalitet; fremhæver, at et rettidigt samarbejde mellem de nationale retshåndhævende myndigheder er et centralt element i en effektiv reaktion på grænseoverskridende kriminalitet; opfordrer de relevante EU-myndigheder og nationale myndigheder til at forbedre interoperabiliteten mellem deres systemer, lette rettidig udveksling af oplysninger og styrke samarbejdet og de fælles operationer til bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet; opfordrer derfor til, at den tværnationale karakter af bekæmpelsen af svig og harmoniseringen af medlemsstaternes straffelovgivning med henblik på bekæmpelse af organiseret kriminalitet styrkes, hvilket er af afgørende betydning; opfordrer Kommissionen til at udvikle en fælles ramme for regler, der vil gøre det muligt for medlemsstaterne at overføre straffesager til en anden medlemsstat for at undgå parallelle efterforskninger; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bemærker, at covid-19-pandemien skaber nye muligheder for svindlere og organiseret kriminalitet; bemærker med bekymring, at Europol har konstateret en stigning i coronavirusrelaterede kriminelle aktiviteter i form af cyberkriminalitet, svig og forfalskning, herunder medicinsk udstyr og personlige værnemidler; minder om svindel og falske tilbud om vacciner, der er blevet opdaget af EU-lande, som et af mange skadelige eksempler, hvor svindlere har forsøgt at sælge over 1,1 mia. vaccinedoser til en samlet pris på mere end 15,4 mia. EUR; fremhæver, at truslen fra ulovligt salg af falske digitale covid-19-certifikater vokser hastigt, og at der er blevet identificeret talrige eksempler i flere medlemsstater; |
| --- | --- |

19.

| 20. | er bekymret over vurderingen i rapporten om beskyttelse af Unionens finansielle interesser (BFI-rapporten), hvori det blev konstateret, at syv medlemsstater har opdaget svig i forbindelse med sundhedsinfrastruktur i 2019, og at sundhedsinfrastrukturen var særlig berørt af overtrædelser af reglerne om offentlige indkøb; påpeger, at afhængigheden af procedurer for nødindkøb som reaktion på covid-19-krisen kan have forværret disse problemer; fremhæver, at nødprocedurer skal overholde de samme standarder for gennemsigtighed og ansvarlighed som almindelige procedurer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaternes myndigheder til at supplere disse procedurer ved hjælp af risikobegrænsende værktøjer med fokus på forebyggelse samt gennem omfattende efterfølgende kontrol og overvågning; |
| --- | --- |

20.

| 21. | er yderst bekymret over Europols forventning om, at recessionen i kølvandet på pandemien vil skabe nye muligheder for organiseret kriminalitet; advarer om, at den hidtil usete stigning i EU's udgifter i forbindelse med genopretningsplanen NextGenerationEU giver organiserede kriminelle store muligheder for at misbruge midler, eftersom den organiserede kriminalitet følger pengene; fremhæver, at denne hidtil usete stigning i udgifterne skal modsvares af passende ressourcer, der skal tildeles de relevante institutioner, som udgør EU's og de nationale rammer for bekæmpelse af korruption, svig og organiseret kriminalitet; minder i denne forbindelse om, at anvendelsen af nye teknologier, såsom Arachne-databasen og systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse (EDES), bør blive obligatoriske elementer i gennemførelsen af EU-budgettet; gentager sin opfordring til Rådet om at tilslutte sig tildelingen af yderligere 40 revisorstillinger til Revisionsretten og sin opfordring til OLAF og Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) om at sikre, at de afsætter tilstrækkelige ressourcer til afsløring og retsforfølgning af kriminelle aktiviteter rettet mod NextGenerationEU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at det er kendt, at organiserede kriminelle, navnlig mafialignende kriminelle, allerede tidligere har rettet deres aktiviteter mod vedvarende energi; advarer om, at kriminelle organisationer, eftersom de allerede er aktive i denne sektor, let kan tilegne sig midler, der er øremærket til den økologiske omstilling, og som udgør en betydelig procentdel af midlerne under NextGenerationEU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | noterer sig med bekymring metoderne inden for organiseret kriminalitet såsom hvidvask af penge, cyberkriminalitet, dokumentfalsk, korruption, falske registreringer og brugen af skuffeselskaber; understreger, at disse foranstaltninger påvirker myndighedernes evne til effektivt at overvåge, om EU-midler anvendes efter hensigten; |
| --- | --- |

23.

Skøn over finansielle virkninger af organiseret kriminalitet

| 24. | er bekymret over, at opgaven med at vurdere omfanget og alvoren af den organiserede kriminalitets indvirkning på EU-budgettet gentagne gange er blevet anset for at være yderst vanskelig eller endog umulig, bl.a. på grund af de forskellige definitioner af organiseret kriminalitet i medlemsstaterne og manglen på pålidelige skøn i forbindelse med vurderingen af situationen, hvilket vanskeliggør bestræbelserne på at koordinere foranstaltninger og efterforske og retsforfølge sager; udtrykker beklagelser over, at Kommissionen og de nationale myndigheder mangler indsigt i omfanget og arten af og årsagerne til svig og hidtil ikke har foretaget en konsekvent vurdering af svig, der ikke afsløres; understreger, at manglen på pålidelige skøn forhindrer en nøjagtig vurdering af situationen, hvilket hæmmer bekæmpelsen af organiseret kriminalitet; opfordrer de relevante nationale myndigheder til at forbedre dataindsamlingen og øge pålideligheden af de data, der indberettes til Kommissionen; opfordrer Kommissionen til at koordinere og samarbejde med medlemsstaternes myndigheder med henblik på at foretage en omfattende EU-dækkende vurdering af det faktiske omfang, arten af og årsagerne til svig med deltagelse af de relevante EU-agenturer og i samarbejde med partnere fra EU's nabolande; |
| --- | --- |

24.

| 25. | bemærker, at BFI-rapporten for 2019 omfattede 514 svigagtige uregelmæssigheder på udgiftssiden til en finansiel værdi af 381,4 mio. EUR og 425 svigagtige uregelmæssigheder på indtægtssiden til et samlet beløb på 79,7 mio. EUR; understreger, at disse tal ikke viser det sande omfang af svig, som sandsynligvis er betydeligt større; fremhæver endvidere, at det ikke er al svig, der bliver begået af organiserede kriminelle bander, navnlig på udgiftssiden, hvor svig ofte begås af enkeltpersoner eller individuelle virksomheder og endda kan involvere højtstående offentligt ansatte eller regeringsembedsmænd; |
| --- | --- |

25.

| 26. | bemærker, at ifølge nye undersøgelser har organiseret kriminalitet infiltreret mellem 2,7 % og 3,6 % af de samlede udgifter til offentlige indkøb i EU; beklager, at dette tyder på, at mellem 1,9 mia. EUR og 2,6 mia. EUR af EU's samhørighedsmidler i perioden 2014-2020 kan have været misbrugt af organiserede kriminelle; bemærker, at selv om databegrænsninger påvirker pålideligheden af disse skøn, giver de stadig et fingerpeg om problemets alvor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger med bekymring, at korruption er en integreret del af næsten alle kriminelle organisationers aktiviteter, og at den udgør en alvorlig trussel mod EU's finansielle interesser med et anslået tab af BNP på mellem 170 mia. EUR og 990 mia. EUR og en omkostning for EU på mere end 5 mia. EUR om året alene for den del af budgettet, der vedrører offentlige indkøb (12); |
| --- | --- |

27.

| 28. | beklager, at der ifølge Europol hvert år mistes mellem 40 mia. EUR og 60 mia. EUR til organiserede kriminelle grupper gennem en særlig form for momssvig, nemlig svig i forbindelse med forsvundne forhandlere inden for Fællesskabet (MTIC); fremhæver, at størstedelen af momstabene bæres af medlemsstaterne, da kun 0,3 % af den opkrævede moms overføres til EU-budgettet; understreger, at momsbaserede egne indtægter ikke desto mindre udgjorde 11,97 % af EU's samlede budgetindtægter i 2019, hvilket tyder på, at momstab, som er forårsaget af kriminelle organisationer, har en alvorlig indvirkning på EU's indtægter; |
| --- | --- |

28.

Revisions- og kontrolforanstaltninger til bekæmpelse af organiseret kriminalitet

| 29. | beklager, at Kommissionen har konstateret mangler i sin indsamling og analyse af data i forbindelse med bekæmpelsen af svig, i medlemsstaternes brug af rapporteringssystemer (som for eksempel EDES og Arachne) og i informationsstrømmen; bemærker, at EU-lovgivningen om informationsudveksling om grænseoverskridende kriminalitet først blev ajourført for nylig og ikke omfatter alle relevante myndigheder, hvilket hindrer en effektiv informationsudveksling mellem EU-organer og medlemsstater; |
| --- | --- |

29.

| 30. | betragter BFI-direktivet som et vigtigt skridt i retning af at beskytte EU-budgettet, da det giver en fælles definition af strafbare handlinger og misbrug af midler og en harmonisering af sanktioner for kriminalitet, der skader EU's finansielle interesser; glæder sig over, at direktivet fastsætter klare rapporterings- og efterforskningsprocedurer, fastlægger overvågningen af rammen for styring af risikoen for svig og fremmer medlemsstaternes brug af oplysninger, databaser og dataanalyser; glæder sig over Kommissionens nylige vurdering af gennemførelsen af BFI-direktivet og over, at alle medlemsstater har givet meddelelse om deres fuldstændige gennemførelse af BFI-direktivet (13); er imidlertid bekymret over, i hvilket omfang direktivet er blevet gennemført i national ret; minder om, at Kommissionen identificerede overensstemmelsesproblemer i flere medlemsstater; bemærker, at disse spørgsmål bl.a. vedrører definitionen af strafbare handlinger (»svig, der skader EU's finansielle interesser«, »hvidvask af penge«, »korruption«, »misbrug af midler«), juridiske og fysiske personers ansvar og sanktioner over for disse samt medlemsstaternes forpligtelse til årligt at indberette statistiske data til Kommissionen; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til fuldt ud at tilpasse deres nationale lovgivning til kravene i BFI-direktivet og opfordrer indtrængende Kommissionen til nøje at overvåge medlemsstaternes overholdelse, da en korrekt gennemførelse er af afgørende betydning for, at EPPO kan foretage en effektiv efterforskning og retsforfølgning; opfordrer indtrængende Kommissionen til at tage alle nødvendige skridt til at sikre korrekt og omfattende gennemførelse, herunder muligheden for traktatbrudsprocedurer; |
| --- | --- |

30.

| 31. | glæder sig over oprettelsen af EPPO, der har mandat til at efterforske, retsforfølge og dømme forbrydelser mod EU-budgettet, som et vigtigt aktiv i bekæmpelsen af svig og organiseret kriminalitet i EU; opfordrer til effektiv finansiering og passende tildeling af menneskelige ressourcer til EPPO; mener, at EPPO's rolle er særlig lovende i bekæmpelsen af grænseoverskridende kriminalitet i forbindelse med Unionens budget, eftersom de nationale myndigheder er begrænset af deres grænser i deres retsforfølgelse, og andre EU-organer (såsom Eurojust, Europol og OLAF) ikke har de nødvendige efterforsknings- og retsforfølgningsbeføjelser; bemærker, at fokus for EPPO's mandat er fastlagt i BFI-direktivet og omfatter bekæmpelse af svig i forbindelse med EU's udgifter og indtægter, momssvig, hvidvask af penge, korruption og deltagelse i kriminelle organisationer; fremhæver, at disse fokuspunkter er afgørende i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, og har tillid til, at EPPO derfor vil være et effektivt redskab til bekæmpelse af kriminelle organisationer, der påvirker EU-budgettet; beklager, at fem medlemsstater endnu ikke har tilsluttet sig EPPO, og opfordrer dem til at tage de nødvendige skridt til at tilslutte sig denne myndighed; opfordrer Kommissionen til i mellemtiden at føre tættere tilsyn med disse medlemsstater; beklager manglen på udnævnelser af europæiske delegerede anklagere, navnlig fra Sloveniens side, og de betydelige forsinkelser i mange andre medlemsstater; understreger, at dette i høj grad svækker effektiviteten og produktiviteten af den tværeuropæiske bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet; |
| --- | --- |

31.

| 32. | fremhæver behovet for bedre at tackle miljøkriminalitet, der har en grænseoverskridende dimension, og som påvirker biodiversiteten og naturressourcerne, såsom ulovlig handel med planter og dyr, ulovlig skovhugst og handel med træ og ulovlig handel med affald; opfordrer Kommissionen til at påbegynde en udvidelse af EPPO's mandat, således at det også omfatter grænseoverskridende miljøkriminalitet; |
| --- | --- |

32.

| 33. | udtrykker sin beklagelse over, at Kommissionen har udarbejdet en personaleplan for EPPO, som ikke gør det muligt for myndigheden at opfylde sit mandat effektivt; understreger, at der er behov for tilstrækkeligt personale, således at EPPO kan udføre sin hovedopgave, nemlig bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet, der er til skade for EU-budgettet; udtrykker sin beklagelse over, at EPPO i øjeblikket er udstyret med et utilstrækkeligt antal sagsanalytikere og finansielle efterforskere til at støtte de europæiske delegerede anklageres retsforfølgningsaktiviteter; udtrykker sin beklagelse over, at EPPO's operationelle personale i øjeblikket primært fokuserer på registrering af sager og ikke på retsforfølgelse; udtrykker sin beklagelse over, at EPPO har givet udtryk for en akut mangel på yderligere kvalificerede juridiske eksperter og IT-eksperter samt administrativt personale til at sikre en gnidningsløs afvikling af operationerne; fremhæver, at EPPO ud over sin årlige sagsmængde på 2 000 sager skal håndtere et efterslæb på mere end 3 000 sager; er bekymret over, at EPPO's arbejdsbyrde vil stige yderligere i de kommende år i lyset af de hidtil usete beløb, der mobiliseres gennem genopretnings- og resiliensfaciliteten, og fremskyndelsen af udbudsprocedurer under covid-19-krisen; understreger, at Kommissionens personaleplan for EPPO for 2022 er utilstrækkelig til at afhjælpe de mangler, som EPPO har påpeget; fremhæver, at, når EPPO er fuldt funktionsdygtig, vil fordelene med hensyn til beskyttelse af EU-budgettet overstige omkostningerne; opfordrer indtrængende Kommissionen til at øge EPPO's budget og kvalificerede personale, således at myndigheden kan udnytte sit fulde potentiale i bekæmpelsen af kriminalitet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om EU-strategien til bekæmpelse af organiseret kriminalitet 2021-2025 og dens fokus på at fremme en effektiv og rettidig informationsudveksling på tværs af EU's organer og medlemsstater, eksempelvis gennem bedre interoperabilitet mellem EU's informationssystemer og ved at sikre forbindelse til relevante databaser på tværs af medlemsstaterne; påskønner Kommissionens tilsagn om at strømline retshåndhævelsessamarbejdet og fuldt ud udnytte potentialet i de eksisterende værktøjer, såsom den europæiske tværfaglige platform mod kriminalitetstrusler (EMPACT); glæder sig over Kommissionens mål om at forbedre informationsudvekslingen og samarbejdet mellem Europol, Eurojust og ikke-EU-lande; |
| --- | --- |

34.

| 35. | glæder sig over Kommissionens fokus på at forhindre den organiserede kriminalitets infiltration af den lovlige økonomi, for eksempel ved at revidere EU's ramme for bekæmpelse af hvidvask af penge og EU's nuværende regler for korruptionsbekæmpelse; glæder sig over Kommissionens fokus på at gøre retshåndhævelsen klar til den digitale tidsalder; |
| --- | --- |

35.

| 36. | bemærker, at hvidvask af penge gør det muligt for kriminelle at holde deres overskud skjult, og at udbud af hvidvasktjenester i sig selv er blevet en rentabel forretning for kriminelle organisationer; understreger, at dette i væsentlig grad påvirker Unionens og medlemsstaternes finansielle interesser, eftersom ødelæggende 98 % af det anslåede udbytte fra strafbare forhold ikke konfiskeres og forbliver til rådighed for kriminelle; mener, at bekæmpelsen af hvidvask af penge er afgørende for at forhindre kriminelle organisationers misbrug af midler; er dybt bekymret over Revisionsrettens (14) konklusioner om, at EU's foranstaltninger til forebyggelse af hvidvask af penge er fragmenterede og dårligt koordinerede, at den eksisterende retlige ramme er inkonsekvent og stadig ikke er fuldt gennemført i alle medlemsstater, og at dette kan udnyttes af kriminelle; roser Kommissionen for den nye lovgivningspakke, der har til formål at revidere rammerne for bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, et enkelt sæt regler, der udgør et stort skridt fremad i bekæmpelsen af hvidvask af penge, og som vil muliggøre en ensartet anvendelse af lovgivningen om bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme; |
| --- | --- |

36.

| 37. | glæder sig navnlig over forslaget om oprettelse af et nyt EU-agentur, myndigheden for bekæmpelse af hvidvask af penge (AMLA), og understreger, at AMLA skal have tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer for at være fuldt funktionsdygtig; udtrykker sin beklagelse over, at ALMA først forventes oprettet i 2023, og at den først vil være fuldt operationel i 2026; understreger, at de aktuelle spørgsmål vedrørende bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme er presserende, og at der ikke må spildes mere tid; opfordrer Kommissionen til at fremlægge konkrete foranstaltninger til at løse de aktuelle problemer, inden AMLA bliver fuldt operationel; |
| --- | --- |

37.

| 38. | glæder sig endvidere over Kommissionens nye forslag om kryptoaktiver, en stort set ureguleret sektor, der i vid udstrækning udnyttes af organiserede kriminelle, som straffrit flytter store strømme af ulovlige penge på kryptovalutamarkedet; minder om, at den anonymitet, der omgiver visse kryptovalutaer, fører til øget brug af dem til ulovlige aktiviteter; opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde kryptovalutavirksomheder til at anvende analyseværktøjer til at vurdere potentielle kriminelle aktiviteter i tilknytning til bestemmelses- og modtageradresser og til at sikre, at de fuldt ud anvender lovgivningen om bekæmpelse af hvidvask af penge, når brugerne konverterer kryptovalutaer til en reel valuta; understreger, at kryptovalutaer skal være underlagt de samme tilsynsorganer som traditionelle valutaer; |
| --- | --- |

38.

| 39. | bemærker, at finansielle efterretningsenheder (FIU'er) spiller en vigtig rolle med hensyn til at afsløre sager om hvidvask af penge og finansiering af terrorisme på tværs af grænserne; bemærker, at FIU'er i EU opererer på nationalt plan, og at Kommissionen fandt, at koordineringen og udvekslingen af oplysninger mellem nationale FIU'er er utilstrækkelig (15); beklager, at der er forskelle i mængden og typen af data, der udveksles mellem FIU'er; bemærker, at dette hæmmer samarbejdet mellem dem, hvilket igen har en negativ indvirkning på deres evne til at opdage og forfølge grænseoverskridende kriminalitet rettidigt; |
| --- | --- |

39.

| 40. | beklager, at de nationale tilgange til bekæmpelse af organiseret kriminalitet varierer betydeligt mellem medlemsstater med hensyn til lovgivning, strategier og operationel kapacitet; bemærker, at dette til dels skyldes forskellige niveauer af vedtagelse og gennemførelse af EU-lovgivning; er bekymret over de forskellige roller og kapaciteter, som koordineringstjenesterne for bekæmpelse af svig (AFCOS) har i medlemsstaterne, muligvis fordi EU-lovgivningen ikke fastlægger deres mandat præcist nok og komplicerer koordineringen på nationalt plan og EU-plan; udtrykker bekymring over, at bestræbelserne på at bekæmpe svig med EU-midler ofte ikke prioriteres i samme omfang som svig, der involverer nationale udgifter; dette understreges af, at mere end halvdelen af OLAF's undersøgelser ikke følges op af medlemsstaterne og endnu færre når frem til retsforfølgelsesfasen; beklager dybt, at nogle medlemsstater til stadighed vælger ikke at gennemføre OLAF's henstillinger efter afslutningen af en undersøgelse og ikke iværksætter retlige foranstaltninger med henblik på at inddrive EU-midler, der har været genstand for svig; opfordrer Kommissionen til at gøre brug af sine beføjelser og træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre en rettidig og korrekt gennemførelse af EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | beklager, at den seneste forskning viser, at nogle medlemsstater ikke prioriterer svig med EU-midler i samme omfang som svig, der berører indenlandske udgifter; bemærker, at selv om Kommissionen har opfordret medlemsstaterne til at udvikle nationale strategier for bekæmpelse af svig, er der kun 13 medlemsstater, der har gjort det, og ingen af dem har anvendt den model, som Kommissionen har udarbejdet; bemærker med bekymring, at disse forskelle på tværs af medlemsstaterne udgør hindringer for et effektivt samarbejde; opfordrer derfor Kommissionen til at træffe mere resolutte foranstaltninger med henblik på at gøre det obligatorisk for medlemsstaterne at fastsætte regler til forebyggelse af svig mod EU; |
| --- | --- |

41.

Konklusioner

| 42. | opfordrer Kommissionen til at udvikle en fælles tilgang til at vurdere indvirkningen af organiseret kriminalitet på EU-midler og evaluere effektiviteten af de foranstaltninger, der er truffet for at løse problemet på tværs af medlemsstaterne; anser det for afgørende, at der foretages en rettidig, fuldstændig og effektiv udveksling af oplysninger, og gentager derfor vigtigheden af at harmonisere definitioner for at opnå sammenlignelige data på tværs af EU's organer og medlemsstater for at vurdere indvirkningen af den organiserede kriminalitets aktiviteter på EU's finanser, og at der handles hurtigt for at bekæmpe den; |
| --- | --- |

42.

| 43. | er bekymret over, at det nuværende system med forskellige nationale tilgange forhindrer en effektiv, grænseoverskridende tilgang til at tage hånd om problemet, hvilket giver kriminelle mulighed for at fortsætte deres handlinger uden at blive draget til ansvar; opfordrer medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen med EU-organer og hinanden og til at gøre brug af Unionens redskaber og tjenester i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet for at maksimere dataudvekslingen og lette grænseoverskridende operationer rettet mod organiseret kriminalitet mod EU-budgettet; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at overveje en mere sammenhængende anvendelse af alle tilgængelige værktøjer for at afsløre og bekæmpe svig, navnlig IT-platformen Arachne og EDES; understreger, at interoperabilitet mellem Arachne, EDES og institutionelle og nationale databaser er afgørende for at sikre effektiv informationsudveksling med henblik på at forebygge og identificere svig mod EU-budgettet; udtrykker sin beklagelse over, at Arachne og EDES i øjeblikket er begrænsede i deres anvendelsesområde og i medlemsstaternes bevidsthed herom og anvendelse heraf; fremhæver i denne forbindelse, at EDES dækker direkte og indirekte forvaltede midler, men ikke midler under delt forvaltning, selv om sidstnævnte tegner sig for ca. 80 % af EU's udgifter; opfordrer Kommissionen til at udvide anvendelsen af EDES til disse midler; gentager sin opfordring til Kommissionen og navnlig til medlemsstaterne i Rådet om at gøre brugen af Arachne obligatorisk; opfordrer Kommissionen til at revurdere rammen for dataudveksling på tværs af EU-institutionerne og med medlemsstaterne med henblik på at maksimere graden af effektiv informationsudveksling, samtidig med at databeskyttelseskravene overholdes; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaterne ved at tilbyde uddannelse til nationale myndigheder for at give dem tilstrækkelig viden til at kunne anvende redskaber som EDES og Arachne mest effektivt og i overensstemmelse med EU's rapporteringsstandarder; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at analysere de vanskeligheder, som de nationale myndigheder støder på, når de anvender EDES og Arachne, og til at udstede specifikke henstillinger og forbedre de eksisterende generelle retningslinjer og disse redskabers brugervenlighed; udtrykker sin beklagelse over, at nogle medlemsstater modsætter sig anvendelsen af disse værktøjer af frygt for øget bureaukratisk byrde; understreger, at disse værktøjer, når de integreres korrekt, faktisk kan reducere bureaukrati; opfordrer medlemsstaterne til at genoverveje deres holdning til dette spørgsmål og Kommissionen til at engagere sig yderligere i at fremme fordelene ved EDES og Arachne for medlemsstaterne; opfordrer til indførelse af uddannelsesprogrammer om bekæmpelse af hvidvask af penge, der gør det muligt for myndighederne at opdage risikoen for potentiel svig, inden midlerne udbetales, navnlig inden for området »kend din kunde« og politisk eksponerede personers skjulte involvering i støtte, projekter og tilskud under den fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

45.

| 46. | betragter forordningen om fælles bestemmelser (16), som fastsætter fælles regler for de europæiske struktur- og investeringsfonde, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus og Samhørighedsfonden, som et andet vigtigt element til at forhindre misbrug af EU-midler begået af organiserede kriminelle; |
| --- | --- |

46.

| 47. | understreger, at et vigtigt skridt i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet er at gøre den mindre rentabel; minder i denne forbindelse om det arbejde, der udføres af OLAF, hvis undersøgelser er et afgørende redskab i bekæmpelsen af svig; udtrykker sin beklagelse over, at tiltaleraten i forlængelse af OLAF's henstillinger til medlemsstaterne er lav og er dalende, idet den faldt fra 53 % i perioden 2007-2014 til 37 % i perioden 2016-2020; bemærker endvidere, at det ikke er blevet vurderet i de seneste år, i hvilket omfang de finansielle beløb, der henstilles inddrevet, rent faktisk bliver inddrevet, og at den seneste vurdering, der dækker årene 2002-2016, viser en inddrivelsesrate på 30 %; opfordrer OLAF og Kommissionen til at undersøge de underliggende årsager og medlemsstaterne til at opfylde deres retlige forpligtelse til at inddrive midlerne og til at arbejde tæt sammen med Unionens organer for at sikre, at midler, der misbruges af organiserede kriminelle, reelt inddrives, eftersom ødelæggende 98 % af det anslåede udbytte fra strafbare forhold ikke konfiskeres og forbliver til rådighed for kriminelle; opfordrer OLAF til at indsamle oplysninger om inddrivelsesraten i forlængelse af sine finansielle henstillinger og til at offentliggøre disse oplysninger i sine årsberetninger; er af den opfattelse, at en beslutsom indsats for at inddrive midler, herunder gennem præventive eller værdibaserede beslaglæggelser, kan afskrække kriminelle organisationer fra at begå svig mod EU og dermed beskytte EU's finansielle interesser; opfordrer medlemsstaterne til at øge konfiskationsraten for midler, der er forbundet med svig, og lægge større vægt på forebyggende foranstaltninger; opfordrer Kommissionen til at vurdere muligheden for at supplere den nuværende fragmenterede tilgang til inddrivelse af aktiver gennem et EU-dækkende organ med ansvar for at sikre rettidig og effektiv inddrivelse af EU-midler; |
| --- | --- |

47.

| 48. | er af den opfattelse, at forebyggelse og bekæmpelse af svig i forbindelse med organiseret kriminalitet bør være et prioriteret fokus hos forvaltnings-, attesterings- og revisionsmyndigheder samt være genstand for specialiseret finansiel efterforskning; mener, at bekæmpelsen af organiserede kriminelle grupper også kræver styrkede regler og foranstaltninger vedrørende indefrysning og konfiskation af aktiver, herunder, hvor det er relevant, midlertidig beslaglæggelse af ejendom af en værdi svarende til udbyttet af kriminelle handlinger med henblik på at forebygge overdragelse eller afhændelse af dette udbytte af kriminelle handlinger, inden straffesagen er afsluttet; gentager, at det er af afgørende betydning, at der gøres alt for at inddrive EU-midler, der er opnået gennem svig; støtter kraftigt mere effektive efterforskninger med henblik på at bryde strukturer for organiseret kriminalitet og understreger, at de retshåndhævende myndigheder skal være et skridt foran de kriminelle, der i stigende grad anvender nye teknologier og griber enhver mulighed for at udvide deres ulovlige aktiviteter online såvel som offline; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29.

(2)  EUT L 156 af 19.6.2018, s. 43.

(3)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

(4)  EUT L 172 af 17.5.2021, s. 110.

(5)  EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1.

(6)  EUT L 274 af 28.10.2019, s. 1.

(7)  https://www.oecd.org/gov/ethics/prevention-fraud-corruption-european-funds.pdf

(8)  https://ec.europa.eu/sfc/sites/default/files/EN-ORI-General%20Guidelines%20on%20National%20Anti-Fraud%20Strategies%20ARES%282016%296943965.pdf

(9)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0337.

(10)  OLAF's rapport for 2020.

(11)  EUT L 305 af 26.11.2019, s. 17.

(12)  Rand Europe, 2016, The Cost of Non-Europe in the area of Organised Crime and Corruption: Bilag II Korruption.

(13)  Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (COM(2021)0536).

(14)  Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 13/2021 EU's indsats for at bekæmpe hvidvask af penge i banksektoren er fragmenteret, og gennemførelsen er utilstrækkelig.

(15)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, SWD(2021)0190. Konsekvensanalyse Ledsagedokument til Pakken om bekæmpelse af hvidvask af penge, 20.07.2021.

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 159).

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/48

---

P9_TA(2021)0502

Undgåelse af korruption, regelstridige udgifter og misbrug af EU-midler og nationale midler i forbindelse med nødfonde og kriserelaterede udgiftsområder

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2021 om evaluering af forebyggende foranstaltninger til undgåelse af korruption, regelstridige udgifter og misbrug af EU-midler og nationale midler i forbindelse med nødfonde og kriserelaterede udgiftsområder (2020/2222(INI))

(2022/C 251/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 310, 317 og 325 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 310, 317 og 325 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU af 26. februar 2014 om tildeling af koncessionskontrakter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU af 26. februar 2014 om tildeling af koncessionskontrakter (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. februar 2017 om whistlebloweres rolle for beskyttelsen af EU's finansielle interesser (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. februar 2017 om whistlebloweres rolle for beskyttelsen af EU's finansielle interesser (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (BFI-direktivet) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (BFI-direktivet) (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/843 af 30. maj 2018 om ændring af direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme og om ændring af direktiv 2009/138/EF og 2013/36/EU (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/843 af 30. maj 2018 om ændring af direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme og om ændring af direktiv 2009/138/EF og 2013/36/EU (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og beslutning nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og beslutning nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (6),

| — | der henviser til OLAF's årsrapport for 2019 (7) og til OLAF-Overvågningsudvalgets aktivitetsrapport for 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til OLAF's årsrapport for 2019 (7) og til OLAF-Overvågningsudvalgets aktivitetsrapport for 2019,

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 01/2019 med titlen »Bekæmpelse af svig i forbindelse med EU's udgifter: Der er behov for handling«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 01/2019 med titlen »Bekæmpelse af svig i forbindelse med EU's udgifter: Der er behov for handling«,

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 06/2019 med titlen »Håndtering af svig i forbindelse med EU's samhørighedsudgifter: Forvaltningsmyndighederne bør styrke deres afslørings-, reaktions- og koordineringsindsats«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 06/2019 med titlen »Håndtering af svig i forbindelse med EU's samhørighedsudgifter: Forvaltningsmyndighederne bør styrke deres afslørings-, reaktions- og koordineringsindsats«,

| — | der henviser til Revisionsrettens analyse nr. 06/2020 med titlen »Risici, udfordringer og muligheder i forbindelse med EU's økonomipolitiske reaktion på covid-19-krisen«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens analyse nr. 06/2020 med titlen »Risici, udfordringer og muligheder i forbindelse med EU's økonomipolitiske reaktion på covid-19-krisen«,

| — | der henviser til Sammenslutningen af Stater Mod Korruption (Greco) og dens 21. almindelige aktivitetsrapport (2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Sammenslutningen af Stater Mod Korruption (Greco) og dens 21. almindelige aktivitetsrapport (2020),

| — | der henviser til OECD's undersøgelse af april 2020 med titlen »Public Integrity for an Effective COVID-19 Response and Recovery«, |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's undersøgelse af april 2020 med titlen »Public Integrity for an Effective COVID-19 Response and Recovery«,

| — | der henviser til undersøgelsen »Corruption in the times of Pandemia«, som blev offentliggjort i maj 2020 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen »Corruption in the times of Pandemia«, som blev offentliggjort i maj 2020 (8),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 3. september 2020 til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen »31. årsrapport om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig — 2019« (COM(2020)0363) og de ledsagende arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 3. september 2020 til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen »31. årsrapport om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig — 2019« (COM(2020)0363) og de ledsagende arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/2221 af 23. december 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår supplerende midler og gennemførelsesordninger med henblik på at yde bistand til fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og til forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien (REACT-EU) (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/2221 af 23. december 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår supplerende midler og gennemførelsesordninger med henblik på at yde bistand til fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og til forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien (REACT-EU) (10),

| — | der henviser til nødhjælpsinstrumentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til nødhjælpsinstrumentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (11),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 af 24. marts 2021 om oprettelse af InvestEU-programmet og om ændring af forordning (EU) 2015/1017 (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 af 24. marts 2021 om oprettelse af InvestEU-programmet og om ændring af forordning (EU) 2015/1017 (12),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/785 af 29. april 2021 om oprettelse af EU-programmet for bekæmpelse af svig og om ophævelse af forordning (EU) nr. 250/2014 (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/785 af 29. april 2021 om oprettelse af EU-programmet for bekæmpelse af svig og om ophævelse af forordning (EU) nr. 250/2014 (13),

| — | der henviser til artikel 5, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union og protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 5, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union og protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet,

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets udtalelse nr. 4/2020 vedrørende forslag 2020/0101(COD) til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår ekstraordinære supplerende midler og gennemførelsesordninger under målsætningen om investeringer i vækst og beskæftigelse med henblik på at yde bistand til fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien (REACT-EU) og om det ændrede forslag 2018/0196(COD) til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om finansielle regler for disse fonde og for Asyl- og Migrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for grænseforvaltning og visa (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets udtalelse nr. 4/2020 vedrørende forslag 2020/0101(COD) til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår ekstraordinære supplerende midler og gennemførelsesordninger under målsætningen om investeringer i vækst og beskæftigelse med henblik på at yde bistand til fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien (REACT-EU) og om det ændrede forslag 2018/0196(COD) til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om finansielle regler for disse fonde og for Asyl- og Migrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for grænseforvaltning og visa (14),

| — | der henviser til Europols pressemeddelelse af 5. juni 2020 med titlen »Europol launches the European Financial and Economic Crime Centre« (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europols pressemeddelelse af 5. juni 2020 med titlen »Europol launches the European Financial and Economic Crime Centre« (15),

| — | der henviser til Europols pressemeddelelse af 12. april 2021 med titlen »Serious and organised crime in the EU: A corrupting influence« (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europols pressemeddelelse af 12. april 2021 med titlen »Serious and organised crime in the EU: A corrupting influence« (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 29. april 2021 om mordet på Daphne Caruana Galizia og retsstatssituationen i Malta (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. april 2021 om mordet på Daphne Caruana Galizia og retsstatssituationen i Malta (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juli 2021 om beskyttelse af EU's finansielle interesser — bekæmpelse af svig — årsrapport for 2019 (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juli 2021 om beskyttelse af EU's finansielle interesser — bekæmpelse af svig — årsrapport for 2019 (18),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om Parlamentets holdning til Kommissionens og Rådets igangværende vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om Parlamentets holdning til Kommissionens og Rådets igangværende vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner (19),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A9-0320/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A9-0320/2021),

| A. | der henviser til, at ved finansiel og økonomisk kriminalitet forstås ulovlige handlinger, som begås af en person eller en gruppe af personer for at opnå økonomisk eller erhvervsmæssig gevinst, og at det bl.a. omfatter korruption, svig, tvang, hemmelige aftaler, obstruktion, hvidvask af penge og finansiering af terrorisme; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ved finansiel og økonomisk kriminalitet forstås ulovlige handlinger, som begås af en person eller en gruppe af personer for at opnå økonomisk eller erhvervsmæssig gevinst, og at det bl.a. omfatter korruption, svig, tvang, hemmelige aftaler, obstruktion, hvidvask af penge og finansiering af terrorisme;

| B. | der henviser til, at folkesundhedskrisen, som blev forårsaget af covid-19-pandemien, kombineret med den efterfølgende økonomiske krise og sociale uro, har tvunget EU og medlemsstaternes offentlige myndigheder til at tilvejebringe eller deltage i forvaltningen af yderligere finansiering og øge udbetalingerne betydeligt og hurtigt; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at folkesundhedskrisen, som blev forårsaget af covid-19-pandemien, kombineret med den efterfølgende økonomiske krise og sociale uro, har tvunget EU og medlemsstaternes offentlige myndigheder til at tilvejebringe eller deltage i forvaltningen af yderligere finansiering og øge udbetalingerne betydeligt og hurtigt;

| C. | der henviser til, at genopretnings- og resiliensfaciliteten med en finansieringsramme på over 670 mia. EUR og REACT-EU med en finansieringsramme på over 50 mia. EUR er effektive redskaber til at hjælpe EU-landene med at komme på fode igen; der henviser til, at der via samhørighedspolitikken allerede i foråret 2020 blev ydet krisebistand til en værdi af 11,2 mia. EUR i virksomhedsstøtte, 7,6 mia. EUR i EU-omfordelinger til sundhedsforanstaltninger og 4,1 mia. EUR i direkte støtte til arbejdstagere; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at genopretnings- og resiliensfaciliteten med en finansieringsramme på over 670 mia. EUR og REACT-EU med en finansieringsramme på over 50 mia. EUR er effektive redskaber til at hjælpe EU-landene med at komme på fode igen; der henviser til, at der via samhørighedspolitikken allerede i foråret 2020 blev ydet krisebistand til en værdi af 11,2 mia. EUR i virksomhedsstøtte, 7,6 mia. EUR i EU-omfordelinger til sundhedsforanstaltninger og 4,1 mia. EUR i direkte støtte til arbejdstagere;

| D. | der henviser til, at Kommissionen den 2. april 2020 som led i EU's reaktion på covid-19-udbruddet foreslog at aktivere nødhjælpsinstrumentet (ESI); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen den 2. april 2020 som led i EU's reaktion på covid-19-udbruddet foreslog at aktivere nødhjælpsinstrumentet (ESI);

| E. | der henviser til, at beslutningen om at aktivere ESI blev truffet af Rådet alene uden Parlamentets inddragelse i overensstemmelse med bestemmelserne om aktivering som fastsat i artikel 2, stk. 1, i forordning (EU) 2016/369 (»ESI-forordningen«) (20); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at beslutningen om at aktivere ESI blev truffet af Rådet alene uden Parlamentets inddragelse i overensstemmelse med bestemmelserne om aktivering som fastsat i artikel 2, stk. 1, i forordning (EU) 2016/369 (»ESI-forordningen«) (20);

| F. | der henviser til, at NextGenerationEU er et tidsbegrænset genopretningsinstrument på omkring 800 mia. EUR i løbende priser, som er oprettet til at støtte EU's genopretning efter covid-19-pandemien og hjælpe med opbygningen af et grønnere, mere digitalt og mere modstandsdygtigt Europa; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at NextGenerationEU er et tidsbegrænset genopretningsinstrument på omkring 800 mia. EUR i løbende priser, som er oprettet til at støtte EU's genopretning efter covid-19-pandemien og hjælpe med opbygningen af et grønnere, mere digitalt og mere modstandsdygtigt Europa;

| G. | der henviser til, at der på grund af krisens presserende karakter mange steder er slækket på udbudsprocedurer og kontrolmekanismer for at fremskynde gennemførelsen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der på grund af krisens presserende karakter mange steder er slækket på udbudsprocedurer og kontrolmekanismer for at fremskynde gennemførelsen;

| H. | der henviser til, at beredskabsplaner ikke har tilstrækkeligt fokus på styring og problemet med ulovlige aktiviteter såsom korruption og svig eller på foranstaltninger til at undgå anden uregelmæssighed; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at beredskabsplaner ikke har tilstrækkeligt fokus på styring og problemet med ulovlige aktiviteter såsom korruption og svig eller på foranstaltninger til at undgå anden uregelmæssighed;

| I. | der henviser til, at kriser åbner muligheder for talrige krænkelser af integriteten og kan øge såvel svig og korruption som anden uregelmæssighed, navnlig i forbindelse med offentlige udbud, økonomiske stimuluspakker og i offentlige organisationer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at kriser åbner muligheder for talrige krænkelser af integriteten og kan øge såvel svig og korruption som anden uregelmæssighed, navnlig i forbindelse med offentlige udbud, økonomiske stimuluspakker og i offentlige organisationer;

| J. | der henviser til, at forebyggelse af svig ifølge Revisionsretten ikke har fået nok opmærksomhed, og at Kommissionen mangler detaljerede oplysninger om størrelsesordenen og karakteren af og årsagerne til svig; der henviser til, at de officielle statistiske oplysninger om afsløret svig ikke er fuldstændige, og at Kommissionen indtil nu ikke har gennemført nogen vurdering af ikkeafsløret svig (21); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at forebyggelse af svig ifølge Revisionsretten ikke har fået nok opmærksomhed, og at Kommissionen mangler detaljerede oplysninger om størrelsesordenen og karakteren af og årsagerne til svig; der henviser til, at de officielle statistiske oplysninger om afsløret svig ikke er fuldstændige, og at Kommissionen indtil nu ikke har gennemført nogen vurdering af ikkeafsløret svig (21);

| K. | der henviser til, at korruption er en alvorlig trussel i den private og offentlige sfære og påvirker de mest sårbare grupper uforholdsmæssigt, da den bevirker et tab af ressourcer, som truer langsigtet vækst, social beskyttelse og lige adgang til offentlige tjenesteydelser (herunder sundhed, uddannelse og retsvæsen), hvilket alt sammen undergraver offentlighedens tillid, skærper de sociale uligheder og undergraver Unionens kerneværdier; der henviser til, at det er afgørende at opnå en bedre forståelse af årsagerne til korruption for effektivt at kunne bekæmpe dette fænomen og dets skadelige konsekvenser; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at korruption er en alvorlig trussel i den private og offentlige sfære og påvirker de mest sårbare grupper uforholdsmæssigt, da den bevirker et tab af ressourcer, som truer langsigtet vækst, social beskyttelse og lige adgang til offentlige tjenesteydelser (herunder sundhed, uddannelse og retsvæsen), hvilket alt sammen undergraver offentlighedens tillid, skærper de sociale uligheder og undergraver Unionens kerneværdier; der henviser til, at det er afgørende at opnå en bedre forståelse af årsagerne til korruption for effektivt at kunne bekæmpe dette fænomen og dets skadelige konsekvenser;

| L. | der henviser til, at et stigende antal organiserede kriminelle grupper er aktive i EU, ofte på tværs af grænserne; der henviser til, at dette fænomen bliver stadigt mere komplekst, idet der som følge af globaliseringen og nye teknologier opstår nye kriminelle markeder og fremgangsmåder, som gør det muligt at operere fra hvor som helst i verden og når som helst; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at et stigende antal organiserede kriminelle grupper er aktive i EU, ofte på tværs af grænserne; der henviser til, at dette fænomen bliver stadigt mere komplekst, idet der som følge af globaliseringen og nye teknologier opstår nye kriminelle markeder og fremgangsmåder, som gør det muligt at operere fra hvor som helst i verden og når som helst;

| M. | der henviser til, at teknologien giver nye muligheder for afsløring og overvågning, mindsker arbejdsbyrden for efterforskerne og gør det muligt at udforme mere intelligente håndhævelsesforanstaltninger; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at teknologien giver nye muligheder for afsløring og overvågning, mindsker arbejdsbyrden for efterforskerne og gør det muligt at udforme mere intelligente håndhævelsesforanstaltninger;

| N. | der henviser til, at integriteten af Unionens finansielle system afhænger af gennemsigtigheden af selskaber og andre juridiske enheder, truster og lignende juridiske arrangementer; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at integriteten af Unionens finansielle system afhænger af gennemsigtigheden af selskaber og andre juridiske enheder, truster og lignende juridiske arrangementer;

| O. | der henviser til, at Kommissionen har truffet en række foranstaltninger med henblik på at imødegå risici med hensyn til korruption og misbrug af midler i Unionen, herunder fremskridt med sine lovgivningsmæssige forslag om bekæmpelse af hvidvask af penge, beskyttelse af whistleblowere, offentlige indkøb og den europæiske retsstatsmekanisme; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Kommissionen har truffet en række foranstaltninger med henblik på at imødegå risici med hensyn til korruption og misbrug af midler i Unionen, herunder fremskridt med sine lovgivningsmæssige forslag om bekæmpelse af hvidvask af penge, beskyttelse af whistleblowere, offentlige indkøb og den europæiske retsstatsmekanisme;

| P. | der henviser til, at Kommissionen ifølge den seneste rapport fra Transparency International og Verdenssundhedsorganisationens samarbejdscenter (WHO CC) (22) ikke fuldt ud efterlever sine egne tilsagn med hensyn til gennemsigtighed og internationale principper om »god praksis« hvad angår gennemsigtighed i offentlige kontrakter, når den anvender for megen redigering for at skjule dele af teksten i aftaler om forhåndsindkøb (APA'er); der henviser til, at Kommissionen imidlertid er lovmæssigt forpligtet til at overholde finansforordningens bestemmelser, og at det er nødvendigt med en bedre og forbedret struktur for at sikre en hurtigere reaktion fra Kommissionens side i fremtidige kriser; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Kommissionen ifølge den seneste rapport fra Transparency International og Verdenssundhedsorganisationens samarbejdscenter (WHO CC) (22) ikke fuldt ud efterlever sine egne tilsagn med hensyn til gennemsigtighed og internationale principper om »god praksis« hvad angår gennemsigtighed i offentlige kontrakter, når den anvender for megen redigering for at skjule dele af teksten i aftaler om forhåndsindkøb (APA'er); der henviser til, at Kommissionen imidlertid er lovmæssigt forpligtet til at overholde finansforordningens bestemmelser, og at det er nødvendigt med en bedre og forbedret struktur for at sikre en hurtigere reaktion fra Kommissionens side i fremtidige kriser;

| Q. | der henviser til, at korruptionskontrol kræver, at regeringen tager ejerskab til reformer, og forudsætter støtte fra offentligheden, politisk vilje, internationalt samarbejde og en samlet indsats fra civilsamfundet og den private sektor; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at korruptionskontrol kræver, at regeringen tager ejerskab til reformer, og forudsætter støtte fra offentligheden, politisk vilje, internationalt samarbejde og en samlet indsats fra civilsamfundet og den private sektor;

| R. | der henviser til, at ansvaret for at tage denne udfordring op i en situation med høje forventninger, alvorligt pres og hidtil usete investeringsniveauer ligger hos offentligt ansatte, som behøver passende støtte til at håndtere både de øgede faglige standarder og nye vanskeligheder med hensyn til at opfylde deres opgaver; der endvidere henviser til, at embedsmænd ikke nødvendigvis bliver opmærksomme på situationer med interessekonflikter med det samme; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at ansvaret for at tage denne udfordring op i en situation med høje forventninger, alvorligt pres og hidtil usete investeringsniveauer ligger hos offentligt ansatte, som behøver passende støtte til at håndtere både de øgede faglige standarder og nye vanskeligheder med hensyn til at opfylde deres opgaver; der endvidere henviser til, at embedsmænd ikke nødvendigvis bliver opmærksomme på situationer med interessekonflikter med det samme;

| S. | der henviser til, at der er dokumentation for, at professionalisering og passende lønninger i forbindelse med offentlige udbud påvirker offentligt ansatte positivt til at afholde sig fra korruption (23); |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der er dokumentation for, at professionalisering og passende lønninger i forbindelse med offentlige udbud påvirker offentligt ansatte positivt til at afholde sig fra korruption (23);

| T. | der henviser til, at Lissabontraktaten havde sigte på at styrke Europa-Parlamentets rolle for at tilvejebringe mere sammenhæng, parlamentarisk kontrol og demokratisk ansvarlighed; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Lissabontraktaten havde sigte på at styrke Europa-Parlamentets rolle for at tilvejebringe mere sammenhæng, parlamentarisk kontrol og demokratisk ansvarlighed;

| U. | der henviser til, at bekæmpelse af korruption er afgørende for beskyttelsen af EU's finansielle interesser og for opretholdelsen af borgernes tillid til EU-institutionerne; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at bekæmpelse af korruption er afgørende for beskyttelsen af EU's finansielle interesser og for opretholdelsen af borgernes tillid til EU-institutionerne;

| 1. | anerkender, at de seneste kriser har bekræftet behovet for at kunne mobilisere investeringer og fremskynde finansiel støtte allerede fra genopretningens allerførste år; er opmærksom på, at ressourcer i krisetider skal stilles til rådighed inden for snævre tidsfrister og under hastigt skiftende omstændigheder; bemærker, at en betydelig mængde ekstra ressourcer, der skal bruges på kort tid, øger presset på kontrolsystemerne; understreger ikke desto mindre, at det er nødvendigt, at en hastig udrulning af midler og hurtig vedtagelse af lovgivningsmæssige retsakter suppleres med passende administrative foranstaltninger; påpeger, at presset for at yde hjælp og bruge ressourcerne på den kortest mulige tid kan føre til en forhøjet risiko for korruption, svig og andre uregelmæssigheder, og at en sådan situation kræver effektive foranstaltninger til forebyggelse og kontrol; gentager, at alle udbudsprocedurer skal overholde de højeste standarder for åbenhed, gennemsigtighed og ansvarlighed; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføje særlige afsnit vedrørende forbrug af offentlige midler i krisetider i deres respektive strategier for bekæmpelse af korruption; fremhæver i denne forbindelse, at reglerne om beskyttelse af Unionens finansielle interesser også finder anvendelse i forbindelse med nødhjælp og nødhjælpsinstrumenter såsom CRII, CRII+, REACT-EU og genopretnings- og resiliensfaciliteten; |
| --- | --- |

2.

| 3. | henleder opmærksomheden på den vigtige rolle, som forebyggende foranstaltninger spiller med hensyn til at foregribe og effektivt reagere på korruptionsrisici i krisesituationer og med hensyn til at styrke korruptionsbekæmpelses- og integritetspolitikker og de organer, der håndhæver dem, og dermed med hensyn til at forbedre den overordnede styring; mener, hvad dette angår, at covid-19-krisen vil skærpe vores fokus på styring i de kommende år som følge af den øgede indsats for at tackle pandemiens ødelæggende virkninger og omkostninger for mennesker og økonomier; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at retsstatsprincippet er en afgørende forudsætning for overholdelse af princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning af nødfonde som en del af EU-budgettet; minder om, at retsstatsprincippet gælder til enhver tid, også i krisetider, og at det i forbindelse med nødforanstaltninger skal sikres, at retsstatsprincippet og principperne om proportionalitet og nødvendighed overholdes, ligesom de skal være tidsbegrænsede og regelmæssigt undersøges med hensyn til deres virkning; |
| --- | --- |

4.

| 5. | fremhæver, at nødsituationer, navnlig sundheds- og sikkerhedskriser, også påvirker de offentlige myndigheders funktion og skaber muligheder for integritetskrænkelser, hvilket kan føre til misbrug af midler og korruption på et tidspunkt, hvor de offentlige ressourcer allerede er under pres; opfordrer Kommissionen til at gøre noget ved EU-institutionernes modstandsdygtighed i sådanne situationer med henblik på at beskytte nødfonde; |
| --- | --- |

5.

| 6. | gentager nødvendigheden af at øge den overordnede gennemsigtighed i Unionens økonomiske og finansielle miljø, eftersom økonomisk og finansiel kriminalitet ikke kan forebygges effektivt, medmindre kriminelle forhindres i at skjule deres handlinger i uigennemsigtige strukturer; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger i den forbindelse, at EU — både dets institutioner og medlemsstater — selv ikke i gode tider har råd til at miste kostbare ressourcer og i endnu mindre grad under og efter pandemien; |
| --- | --- |

7.

| 8. | anerkender alle Kommissionens bestræbelser på at øge medlemsstaternes reformer med hensyn til gennemsigtighed, kontrol og korruptionsbekæmpelse gennem sin forbedrede værktøjskasse for retsstatsprincippet; er dog bekymret over, at gennemførelsen af disse reformer har mødt en vis modstand i nogle medlemsstater, hvilket i de fleste tilfælde kan forklares med lovgivningsmæssige eller institutionelle huller eller — i meget specifikke tilfælde — med at reformerne påvirker personlige interesser hos de lovgivere og embedsmænd i forvaltningen, som skal håndhæve dem; insisterer på, at faktiske eller potentielle interessekonflikter, der påvirker lovgivere og embedsmænd i forvaltningen, skal forebygges, og at medlemsstaterne skal indføre solide rammer til bekæmpelse af korruption; |
| --- | --- |

8.

| 9. | minder om, at der skal lægges flere kræfter i forudgående kontroller for så vidt angår midlers sporbarhed, navnlig i tilfælde, hvor sådanne kontroller og evalueringer er blevet udført som led i ekstraordinære foranstaltninger; påpeger atter, at regeringer og andre offentlige myndigheder har brug for effektiv og gennemsigtig rapportering, uafhængige efterfølgende revisioner og ansvarlighedsprocedurer samt åbne kommunikationskanaler med civilsamfundet og den private sektor for at sikre, at pengene og foranstaltningerne rent faktisk hjælper de mennesker, der har mest behov for dem; påpeger vigtigheden af at give offentligheden ajourførte, gennemsigtige og pålidelige oplysninger i krisesituationer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over civilsamfundsorganisationers og undersøgende journalisters kritiske rolle med hensyn til at offentliggøre korruption; beklager derfor, at flere medlemsstater under covid-19-pandemien vedtog foranstaltninger, der hindrede aktindsigt, og at mediefolk oplevede vanskeligheder og ubegrundede afslag samt pres og trusler for så vidt angår aktindsigt i offentlige dokumenter; mener, at det er vigtigt at holde borgerne informeret, fastholde deres engagement i korruptionsbekæmpelse og sikre, at de beskyttes fuldt og helt mod negative personlige og jobmæssige konsekvenser, navnlig i forbindelse med whistleblowing; gentager i denne forbindelse, at der er behov for en hurtig gennemførelse af direktiv (EU) 2019/1937 om beskyttelse af whistleblowere; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at borgernes deltagelse i den offentlige beslutningstagning er afgørende for en vellykket reaktion i nødsituationer; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at udvikle omfattende krisestyringsplaner med henblik på at forberede sig på lignende situationer i fremtiden og til at inkludere garantier for civilsamfundets rolle som offentlighedens vagthund; minder om, at offentlig adgang til dokumenter i et maskinlæsbart format er et centralt element med hensyn til at sikre gennemsigtighed og kontrol med offentlige udgifter; opfordrer Kommissionen til at skabe de rette platforme for engagement og minder om de eksisterende muligheder for at indberette påståede tilfælde af svig til Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF); |
| --- | --- |

11.

| 12. | bemærker, at forvaltningerne under en økonomisk, sikkerhedsmæssig eller sundhedsrelateret krise har en tendens til gøre kontraktindgåelsesprocedurerne mere fleksible for at reagere hurtigt på krisen; understreger, at EU's direktiv om offentlige udbud allerede giver mulighed for meget hurtigere og mindre omstændelige procedurer, og at medlemsstaternes regeringer bør forvalte disse procedurer inden for rammerne af de gældende lovkrav; fremhæver, at enhver lempelse af procedurer og forenkling af foranstaltninger, som kan være nødvendige i krisesituationer for at forebygge bekostelige fejl og andre uregelmæssigheder som følge af reglernes kompleksitet, bør suppleres af specifikke retningslinjer og granskes nøje ved hjælp af efterfølgende mekanismer; |
| --- | --- |

12.

| 13. | bifalder den koordinerede og resolutte indsats på EU-plan, der har ført til vedtagelse af en bred pakke af initiativer, NextGenerationEU, til afhjælpning af covid-19-pandemiens ødelæggende konsekvenser for borgernes sundhed og for virksomheder i hele EU; understreger imidlertid, at den hidtil usete stigning i EU-finansieringen kan øge risikoen for korruption og svig og medfører yderligere udfordringer med hensyn til overvågning og ansvarlighed; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke og indføre effektive politikker til bekæmpelse af korruption; |
| --- | --- |

13.

| 14. | minder med henblik på at sikre gennemsigtighed, ansvarlighed og effektivitet i forbindelse med EU's udgifter om vigtigheden af overvågnings- og revisionssystemerne under fonde med delt forvaltning; gentager, at Parlamentet spiller en afgørende rolle med hensyn til at granske stimuluspakken, og at Kommissionen regelmæssigt skal holde det underrettet om pakkens gennemførelse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker, at genopretnings- og resiliensfaciliteten (24), det centrale instrument, som er kernen i NextGenerationEU, gør det muligt at tilbyde medlemsstaterne tilskud (på op til 312 mia. EUR) og lån (på op til 360 mia. EUR) (25) til offentlige investeringer og reformer, der har sigte på at sætte ind over for strukturelle svagheder og at gøre medlemsstaternes økonomier mere modstandsdygtige, idet der samtidig er fokus på bæredygtig omstilling, økonomisk, social og territorial samhørighed, institutionel modstandsdygtighed og søjlen for sociale rettigheder; |
| --- | --- |

15.

| 16. | glæder sig over delegationen af beføjelser til Kommissionen til ved hjælp af en delegeret retsakt at oprette en resultattavle med henblik på nøje at overvåge gennemførelsen af medlemsstaternes genopretnings- og resiliensplaner; |
| --- | --- |

16.

| 17. | minder om, at resultattavlen vil tjene som grundlag for dialogen om genopretning og resiliens og bør ajourføres af Kommissionen hvert andet år; opfordrer i denne henseende Kommissionen til at sikre, at de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af de fastsatte delmål og mål, overvåges grundigt og nøje i overensstemmelse med forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten på grundlag af de fastlagte fælles indikatorer og rapporteringsmetoder; minder endvidere om, at genopretnings- og resiliensfaciliteten er bundet af betingelser, der sikrer en gennemsigtig anvendelse af de midler, der udbetales, og som bør forhindre korruption eller svig, dobbeltfinansiering eller interessekonflikter, og mener, at kontrollen bør udvides til også at omfatte udgifter, som de endelige støttemodtagere faktisk har afholdt; glæder sig over, at medlemsstaterne takket være Europa-Parlamentet nu er forpligtet til at give oplysninger om de endelige modtagere; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer EU og de nationale myndigheder til at inddrage input fra lokale og regionale myndigheder, når de udvikler og gennemfører nød- og genopretningsforanstaltninger; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bemærker, at Parlamentet i sin beslutning om Parlamentets holdning til Kommissionens og Rådets igangværende vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner insisterede på solid gennemsigtighed og ansvarlighed i gennemførelsesprocessen fra Kommissionens, medlemsstaternes og alle gennemførelsespartneres side; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge de potentielle risici for EU's finansielle interesser og ikke foretage nogen betalinger, såfremt delmål, der er knyttet til foranstaltninger til forebyggelse, påvisning og korrektion af korruption og svig, ikke overholdes; opfordrer endvidere Kommissionen til straks at underrette budgetmyndighederne om alle situationer, hvor der ikke udbetales midler grundet påstande om misbrug, korruption, svig eller overtrædelser af retsstatsprincippet, og hvor medlemsstaterne ikke har tilstrækkelige systemer til bekæmpelse af svig; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mener, at der bør tilstræbes en forsvarlig økonomisk forvaltning, og at anvendelsen af midler, selv om den fortsat er et vigtigt mål, ikke bør prioriteres højere end performance, overvejelser med hensyn til valuta for pengene og programmernes EU-merværdi, og at inddrivelser i tilfælde af uregelmæssigheder bør sikres ved hjælp af finansielle korrektioner; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer medlemsstaterne til at indarbejde vurderinger af korruptionsrisici i alle faser af programudformning og -gennemførelse på områderne økonomiske stimuli og subsidier; bemærker, at risikosituationer bør håndteres på omfattende vis, om muligt under anvendelse af en tilgang, der inddrager hele forvaltningen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | er af den opfattelse, at mere gennemsigtighed i kombination med teknologi- og datavidenskab er afgørende med hensyn til at forebygge og begrænse korruption; opfordrer i den forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til i fuld udstrækning at gøre brug af tilgængelige værktøjer såsom systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse (EDES), ARACHNE og systemet til indberetning af uregelmæssigheder (IMS) for effektivt og virkningsfuldt at identificere problematiske økonomiske operatører og de privatpersoner (eller fysiske personer), der er koblet til dem, i både direkte og indirekte forvaltning; |
| --- | --- |

23.

| 24. | fremhæver de ekstra fordele, som informationsudveksling kan indebære hvad angår bekæmpelse af korruption; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at dette sker gennem et digitalt, interoperabelt og standardiseret dataindsamlingssystem, og opfordrer medlemsstaterne til at udveksle oplysninger både indbyrdes og med de relevante EU-organer (navnlig Den Europæiske Revisionsret (Revisionsretten), OLAF, EPPO og Europol) med henblik på et tættere samarbejde, navnlig i krisesituationer, for at forbedre dataindsamlingen, øge effektiviteten af kontroller og sikre inddrivelse af misbrugte midler; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger, at det er afgørende at vide, hvem der modtager EU-midler, for at forhindre korruption, regelstridige udgifter og misbrug af midler; bemærker, at data til identifikation af økonomiske aktører og disses reelle ejere aktuelt enten ikke er lettilgængelige eller slet ikke er tilgængelige (26); mener, at oprettelsen af en fælles interoperabel database, der viser de direkte og endelige modtagere af EU-støtte, ville være et vigtigt skridt i retning af at rette op på denne situation; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger, at støttemodtagerne skal kunne identificeres på tværs af medlemsstaterne og uafhængigt af, hvilke fonde der er tale om, herunder fonde under både direkte og delt forvaltning; understreger, at databasen bør begrænses til de nødvendige oplysninger, og at oplysninger kan offentliggøres i overensstemmelse med Den Europæiske Unions Domstols (EU-Domstolens) faste retspraksis; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at samarbejde med Kommissionen med henblik på at skabe en sådan fælles, centraliseret database til sporing af strømmene af EU-midler; |
| --- | --- |

26.

| 27. | insisterer på, at det er nødvendigt at styrke EDES og dets anvendelsesområde i forbindelse med en kommende målrettet revision af finansforordningen; opfordrer Kommissionen til at udvide anvendelsesområdet for EDES til fonde under delt forvaltning under behørig hensyntagen til principperne om proportionalitet og hensigtsmæssighed; |
| --- | --- |

27.

| 28. | beklager, at OLAF og Revisionsretten ikke har fuld adgang til risikoberegningsredskabet ARACHNE og er nødt til at anmode om adgang til ARACHNE's risikoberegning i hvert enkelt tilfælde, hvorved processen med udveksling af oplysninger kompliceres, og opdagelsen af og reaktionen på nye risikomønstre hæmmes; anser det for nødvendigt at finde en løsning, der giver OLAF og Revisionsretten adgang til at benytte risikoberegningsredskabet ARACHNE; er af den opfattelse, at det bør være obligatorisk for alle forvaltningsmyndigheder at integrere ARACHNE i de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer Kommissionen til at evaluere reaktionen på covid-19-pandemien på flere fronter, herunder med hensyn til forebyggende foranstaltninger til bekæmpelse af korruption, analyse af empirisk dokumentation og absorptionsraten for betalingsanmodninger, til at undersøge, om korruption påvirkede resultatet, og om integriteten blev bevaret eller undergravet, og til at rapportere tilbage til Parlamentet om de vigtigste resultater, således at dette (som dechargemyndighed) kan medtage et særligt kapitel om nødfonde og kriserelaterede udgifter i forbindelse med dechargeproceduren for 2020; |
| --- | --- |

29.

| 30. | beklager Kommissionens omfattende anvendelse af redigeringsværktøjet til at mørklægge dele af APA-kontrakterne; insisterer på, at sådanne detaljer, uanset oplysningernes følsomhed, er vigtige for at forbedre ansvarligheden og den globale indsats over for virusset; opfordrer Kommissionen til bedre at håndtere aspekter vedrørende gennemsigtighed og ansvarlighed som reaktion på fremtidige kriser og derigennem bidrage til at øge offentlighedens tillid, nære den offentlige debat og fremme EU's værdier; bemærker, at Kommission anvender artikel 38, stk. 3, litra d), i finansforordningen, der henviser til tilfælde, hvor offentliggørelse af oplysninger potentielt kan skade modtagernes kommercielle interesser, og opfordrer til forholdsmæssighed i forbindelse med effektiv granskning og fuld ansvarlighed i forbindelse med anvendelsen af ressourcerne i offentlighedens interesse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mener, at forebyggelse og afsløring af potentielle tilfælde af korruption i væsentlig grad kunne fremmes, hvis relevante data vedrørende offentlige udbud sammen med data vedrørende domfældelser og virksomhedsoplysninger blev gjort offentligt tilgængelige for analyse, med gratis og let adgang i et åbent og standardiseret format; er derfor af den opfattelse, at relevante oplysninger om alle offentlige kontrakter (hvor der anvendes offentlige midler) bør gøres offentligt tilgængelige på et særligt websted og med et minimum af redigering i fuld overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen og andre lovgivningsmæssige krav; |
| --- | --- |

31.

| 32. | bemærker, at beslutningen om at aktivere ESI i henhold til forordning (EU) 2016/369 af 15. marts 2016 om ydelse af nødhjælp i Unionen træffes af Rådet på grundlag af et forslag fra Kommissionen; kritiserer imidlertid, at aktiveringen af ESI — trods den stærke kobling til EU-budgettet — skete uden fuld respekt for og iagttagelse af Europa-Parlamentets prærogativer som medlovgiver og endelig tilsynsførende med EU-budgettet; |
| --- | --- |

32.

| 33. | beklager, at Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget trods adskillige forsøg på at få et klart overblik ikke får adgang til relevante data om de EU-midler, som er brugt under ESI til finansiering af kontrakter om forhåndsindkøbsaftaler, og som beløber sig til omkring 2,5 mia. EUR for seks af disse kontrakter; |
| --- | --- |

33.

| 34. | anerkender, at aftalen om fælles indkøb (27) giver medlemsstaterne, EØS og andre lande mulighed for i fællesskab at forhandle bedre betingelser for levering af medicinsk udstyr; opfordrer Kommissionen til med henblik på at etablere en god praksis for fremtidige kriser at vurdere effektiviteten og virkningsfuldheden af aftalen om fælles indkøb og rescEU-beredskabslageret af medicinsk udstyr; opfordrer indtrængende Kommissionen til at indføre en stærk og gennemsigtig EU-ramme for offentlige udbud, som helt eller delvist involverer midler fra EU's budget, noget som vil muliggøre omfattende kontrol fra Europa-Parlamentets side, navnlig hvad angår større udgiftsområder inden for økonomi, sikkerhed eller sundhedskriser; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at foreslå en revision af finansforordningen, så den kommer til at indeholde et solidt retsgrundlag for obligatorisk anvendelse af åbne og standardiserede data om offentlige indkøb, og at gøre IT-systemer til budgetkontrol obligatoriske og interoperable med nationale og regionale databaser; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til sammen at arbejde hen imod vedtagelse af stærke nationale strategier til bekæmpelse af svig, der rummer den fordel, at man kan koordinere adskillige enheders indsatser og sikre optimering af ressourcerne og dækning af alle områder af interesse (udgifter under indirekte og delt forvaltning, nationale midler osv.); bemærker, at 14 medlemsstater ved udgangen af 2020 havde vedtaget nationale strategier til bekæmpelse af svig, og at 5 havde igangsat procedurer med henblik herpå; bemærker, at dette er et fremskridt i forhold til 2019, men beklager, at ikke alle medlemsstater endnu har vedtaget eller agter at vedtage nationale strategier til bekæmpelse af svig; er bekymret over, at de eksisterende strategier varierer i omfang og dybde og bør ajourføres i denne henseende; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at harmonisere og tilpasse deres standarder og opfordrer Kommissionen til at indlede traktatbrudsprocedurer mod medlemsstater, der nægter at gøre dette; opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaterne i at forbedre deres strategier for at sikre, at der forefindes robuste nationale strategier for bekæmpelse af svig i hele Unionen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | anser det for vigtigt, at Kommissionen i sin kommende rapport om retsstatsprincippet ikke blot vurderer eksistensen, men også effektiviteten af de nationale strategier til bekæmpelse af svig; er desuden af den opfattelse, at fremtidige rapporter om retsstatsprincippet bør bygge på god praksis og indeholde landespecifikke henstillinger om, hvordan de identificerede problemer kan imødegås, eller hvordan der kan rådes bod på overtrædelser, herunder gennemførelsesfrister, hvor det er relevant, og benchmarks, der skal følges op på; mener, at de foranstaltninger, der er vedtaget som reaktion på covid-19-pandemien, og som har indvirkning på retsstatsprincippet, også bør undersøges; |
| --- | --- |

38.

| 39. | minder om, at beskyttelsen af Unionens finansielle interesser er af allerstørste betydning, og at det er nødvendigt med en fortsat og stærk indsats i denne henseende på alle niveauer; |
| --- | --- |

39.

| 40. | insisterer på nødvendigheden af samarbejde mellem EPPO og andre EU-organer såsom Eurojust, Europol og OLAF, for at der kan gennemføres kriminalefterforskning og retsforfølgelse inden for det respektive mandat/ansvarsområde; understreger den afgørende rolle, som ovennævnte institutioner og organer spiller i nødsituationer og kriser med hensyn til at bekæmpe personer, der udnytter EU-midler, og anerkender i den forbindelse de samarbejdsordninger, der er indgået mellem dem; understreger, at et effektivt samarbejde kun er muligt, når EU-organerne har politisk opbakning og råder over tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kritiserer, at Kommissionen ignorerede Parlamentets opfordring til at udvide EPPO's personaleplan og ikke gennemførte forligsaftalen fra 2020; gentager behovet for øgede ressourcer og personale til både EPPO og OLAF for at lette bekæmpelsen af korruption, svig, uregelmæssige udgifter og misbrug af midler; |
| --- | --- |

41.

| 42. | advarer om, at organiserede kriminelle grupper opererer på tværs af grænserne og i stigende grad erhverver aktiver i andre medlemsstater end dem, de er baseret i, og i tredjelande. |
| --- | --- |

42.

| 43. | efterlyser øget effektivt internationalt samarbejde om bevisoptagelse, gensidig anerkendelse, forkyndelse af dokumenter samt beslaglæggelse og indefrysning af aktiver med henblik på at give de kompetente myndigheder midlerne til at spore, indefryse, forvalte og beslaglægge indtægter fra kriminalitet; opfordrer derfor Kommissionen til at støtte og fremme harmonisering af definitionerne af korruptionsforbrydelser inden for Unionen og sikre en bedre anvendelse af de eksisterende datasæt og metoder til udvikling af nye med henblik på at tilvejebringe sammenlignelige data fra hele EU om behandlingen af korruptionssager; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer til øget samarbejde mellem repræsentanterne for de nationale myndigheder og OLAF for at sikre, at der tages behørigt hensyn til de undersøgelser, der foretages for så vidt angår svig til skade for EU-budgettet; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger, at Sammenslutningen af Stater mod Korruption (Greco) har fremsat omfattende henstillinger til medlemsstaterne vedrørende anvendelsen af offentlige midler i krise- og nødsituationer; opfordrer alle medlemsstater til fuld gennemførelse af disse henstillinger for herigennem at øge gennemsigtigheden og ansvarligheden; bifalder i denne henseende muligheden for, at EU tilslutter sig Greco som fuldgyldigt medlem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | glæder sig over den lovgivningspakke, som Kommissionen har fremlagt med henblik på at styrke EU's regler om bekæmpelse af hvidvask og finansiering af terrorisme, opfordrer til en effektiv og konsekvent gennemførelse af den fremtidige ramme, som foregriber nødsituationer, hvor stabiliteten og sikkerheden i EU kan blive bragt i fare; |
| --- | --- |

46.

| 47. | bemærker med bekymring Europols konklusion om, at kriminelle er »digitalt indfødte«, hvilket betyder, at praktisk taget alle kriminelle aktiviteter nu indeholder onlinekomponenter, og at mange forbrydelser helt og holdent er flyttet til internettet; er bekymret over, at nye teknologier også gør det muligt fortsat at begå traditionelle forbrydelser på en ikketraditionel måde fra hvor som helst i verden og når som helst; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at foretage afgørende investeringer og engagere sig stærkt politisk for at imødegå disse nye udfordringer; |
| --- | --- |

47.

| 48. | er af den opfattelse, at fremskridt inden for kunstig intelligens udgør en vigtig mulighed for, at den offentlige sektor kan afsløre og forebygge svig, f.eks. ved at styrke Kommissionens centrale analysekapacitet, da IT-værktøjer let kan indsamle, koble og analysere de nødvendige data og afsløre potentielle uregelmæssigheder, svig og korruption; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende et fælles integreret, interoperabelt informations- og overvågningssystem, herunder et fælles datamining- og risikovurderingsværktøj til at tilgå og analysere relevante data og øge kontrollens pålidelighed, med henblik på generel anvendelse, herunder med hjælp fra det tekniske støtteinstrument |
| --- | --- |

48.

| 49. | bemærker, at indsamling af data om dem, der i sidste ende direkte eller indirekte nyder godt af EU-finansiering under delt forvaltning, og til projekter og reformer, der støttes af genopretnings- og resiliensfaciliteten, herunder oplysninger om de reelle ejere af virksomheder, der modtager midler, er nødvendig for at sikre effektiv kontrol og revision, og at reglerne vedrørende indsamling og behandling af sådanne data bør være i overensstemmelse med de gældende databeskyttelsesregler; |
| --- | --- |

49.

| 50. | fremhæver fordelene ved digitale matrikelregistre med hensyn til at tilvejebringe gennemsigtighed om ejerskabsforhold samt med hensyn til at forebygge og bekæmpe korruption; glæder sig over Kommissionens initiativer til gennemførelse af sådanne programmer i hele EU; opfordrer de nationale myndigheder til at samarbejde med Kommissionen om en omfattende gennemførelse af disse programmer; |
| --- | --- |

50.

| 51. | er af den opfattelse, at et centraliseret informations- og overvågningssystem bør omfatte udbudskrav med EU-dækkende, landeopdelte, offentligt tilgængelige data for kontrahenter og ordregivende myndigheder med henblik på systematisk indberetning af specifikke projektdata, fremskridt med hensyn til at nå delmål og de direkte og endelige reelle ejeres identitet (i et standardiseret format); mener, at der bør oprettes et sådant system for at lette dataindsamling, interoperabilitet og behandling på EU-plan og for at sikre effektive kontroller og revisioner; understreger, at systemet bør begrænses til de nødvendige oplysninger, og at det bør være muligt at offentliggøre oplysninger i overensstemmelse med EU-Domstolens faste retspraksis; påpeger imidlertid, at der kan indføres et mellemniveau på nationalt plan (dvs. et decentralt indsamlingssted) for at lette dataindsamlingen, idet der tages hensyn til sproglige forskelle og lokale karakteristika (såsom regionale ansvarsområder); |
| --- | --- |

51.

| 52. | foreslår, at der anvendes systemer til offentliggørelse af finansielle oplysninger/formueangivelse med henblik på forebyggelse, afsløring og efterforskning og/eller retsforfølgelse af korruption med henblik på at fremme ansvarlighed og bevidsthed blandt offentligt ansatte og dermed undgå interessekonflikter; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mener, at dataplatforme kan styrke tilsynsmekanismer og forbedre effektiv informationsdeling med andre offentlige myndigheder; |
| --- | --- |

53.

| 54. | tror på fordelene ved professionalisering og passende lønninger i forbindelse med offentlige udbud, nemlig at tilstedeværelsen af et specialiseret, veluddannet og velbetalt personale inden for offentlige udbud, som deler deres ekspertise, viden og (markeds)kendskab, også på tværs af medlemsstaternes grænser, er en positiv praksis, som skal indføres sammen med andre metoder til forebyggelse af korruption; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer medlemsstaterne til en god udnyttelse af EU-finansiering og -programmer; opfordrer de nationale myndigheder til at samarbejde med OLAF om at uddanne personalet i de forskellige former for svig, tendenser, trusler og risici, korruption og andre ulovlige aktiviteter, der skader EU's finansielle interesser; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 1.

(2)  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65.

(3)  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 56.

(4)  EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29.

(5)  EUT L 156 af 19.6.2018, s. 43.

(6)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

(7)  OLAF, »Tyvende rapport fra Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, 1. januar — 31. december 2019« (2020).

(8)  J. Gallego, M. Prem og J.F. Vargas: »Corruption in the times of Pandemia«, maj 2020.

(9)  SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 og SWD(2020)0160.

(10)  EUT L 437 af 28.12.2020, s. 30.

(11)  EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17.

(12)  EUT L 107 af 26.3.2021, s. 30.

(13)  EUT L 172 af 17.5.2021, s. 110.

(14)  EUT C 272 af 17.8.2020, s. 1.

(15)  https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/europol-launches-european-financial-and-economic-crime-centre

(16)  https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/serious-and-organised-crime-in-eu-corrupting-influence

(17)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0148.

(18)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0337.

(19)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0288.

(20)  EUT L 70 af 16.3.2016, s. 1.

(21)  Bekæmpelse af svig i forbindelse med EU’s udgifter: Der er behov for handling.

(22)  http://ti-health.org/wp-content/uploads/2021/05/For-Whose-Benefit-Transparency-International.pdf

(23)  https://dspace.library.uu.nl/handle/1874/309580

(24)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX%3A32021R0241

(25)  Begge i 2018-priser.

(26)  Studie — »The Largest 50 Beneficients in each EU Member States of CAP and Cohesion Funds« (de 50 største modtagere af midler fra den fælles landbrugspolitik og samhørighedspolitikken i de enkelte EU-medlemsstater), Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Interne Politikker, Temaafdelingen for Budgetanliggender, maj 2021.

(27)  https://ec.europa.eu/health/security/preparedness_response_da

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/58

---

P9_TA(2021)0503

Gennemførelse af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2021 om gennemførelsen af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne (2021/2077(INI))

(2022/C 251/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 194, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 194,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om maksimering af potentialet for energieffektivitet i EU's bygningsmasse (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om maksimering af potentialet for energieffektivitet i EU's bygningsmasse (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om adgang for alle til en anstændig bolig til en overkommelig pris (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om adgang for alle til en anstændig bolig til en overkommelig pris (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. maj 2021 om en europæisk strategi for energisystemintegration (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. maj 2021 om en europæisk strategi for energisystemintegration (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. maj 2021 om en europæisk strategi for brint (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. maj 2021 om en europæisk strategi for brint (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne (5) (bygningsdirektivet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne (5) (bygningsdirektivet),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (6) (direktivet om energieffektivitet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (6) (direktivet om energieffektivitet),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU af 22. oktober 2014 om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer (7) og den planlagte revision af det, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU af 22. oktober 2014 om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer (7) og den planlagte revision af det,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/631 af 17. april 2019 om fastsættelse af præstationsnormer for nye personbilers og nye lette erhvervskøretøjers CO2-emissioner (8) og Kommissionens forslag af 14. juli 2021 om ændring af forordning (EU) 2019/631 for så vidt angår styrkelse af ovennævnte standarder i overensstemmelse med Unionens øgede klimaambitioner (COM(2021)0556), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/631 af 17. april 2019 om fastsættelse af præstationsnormer for nye personbilers og nye lette erhvervskøretøjers CO2-emissioner (8) og Kommissionens forslag af 14. juli 2021 om ændring af forordning (EU) 2019/631 for så vidt angår styrkelse af ovennævnte standarder i overensstemmelse med Unionens øgede klimaambitioner (COM(2021)0556),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og forordning (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og forordning (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (9),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling (EU) 2019/786 af 8. maj 2019 om renovering af bygninger (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling (EU) 2019/786 af 8. maj 2019 om renovering af bygninger (10),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling (EU) 2019/1019 af 7. juni 2019 om modernisering af bygninger (11) |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling (EU) 2019/1019 af 7. juni 2019 om modernisering af bygninger (11)

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640) og Parlamentets beslutning af 15. januar 2020 (12) herom, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640) og Parlamentets beslutning af 15. januar 2020 (12) herom,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2020 om »En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi — For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa« (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2020 om »En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi — For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa« (COM(2020)0098),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 om »En renoveringsbølge for Europa — grønnere bygninger, flere arbejdspladser, bedre levevilkår« (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 om »En renoveringsbølge for Europa — grønnere bygninger, flere arbejdspladser, bedre levevilkår« (COM(2020)0662),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. december 2020 med titlen »Strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet — en europæisk transportsektor, der er klar til fremtiden« (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. december 2020 med titlen »Strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet — en europæisk transportsektor, der er klar til fremtiden« (COM(2020)0789),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. juli 2021 om en strategi for finansiering af omstillingen til en bæredygtig økonomi (COM(2021)0390), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. juli 2021 om en strategi for finansiering af omstillingen til en bæredygtig økonomi (COM(2021)0390),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 25. marts 2021 med titlen "Preliminary analysis of the long-term renovation strategies of 13 Member States (Foreløbig analyse af 13 medlemsstaters langsigtede renoveringsstrategier) (SWD(2021)0069), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 25. marts 2021 med titlen "Preliminary analysis of the long-term renovation strategies of 13 Member States (Foreløbig analyse af 13 medlemsstaters langsigtede renoveringsstrategier) (SWD(2021)0069),

| — | der henviser til »Fit for 55-pakken«, som blev offentliggjort for nylig, |
| --- | --- |

—

der henviser til »Fit for 55-pakken«, som blev offentliggjort for nylig,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54 og til artikel 1, stk. 1, litra e), i og bilag 3 til Formandskonferencens afgørelse af 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54 og til artikel 1, stk. 1, litra e), i og bilag 3 til Formandskonferencens afgørelse af 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger,

| — | der henviser til udtalelse fra Transport- og Turismeudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Transport- og Turismeudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A9-0321/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A9-0321/2021),

| A. | der henviser til, at bygninger tegner sig for 36 % af de samlede drivhusgasemissioner, og at bygningsrenoveringssektoren er et af de centrale områder for reduktion af drivhusgasser og opnåelse af EU's mål om klimaneutralitet og energieffektivitet samt dets mål i den europæiske grønne pagt; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at bygninger tegner sig for 36 % af de samlede drivhusgasemissioner, og at bygningsrenoveringssektoren er et af de centrale områder for reduktion af drivhusgasser og opnåelse af EU's mål om klimaneutralitet og energieffektivitet samt dets mål i den europæiske grønne pagt;

| B. | der henviser til, at en gennemgribende og trinvis renovering af de 210 mio. eksisterende bygninger vil være afgørende for enhver overbevisende strategi, da disse bygninger er de mest energi-ineffektive, og op mod 110 mio. bygninger potentielt har brug for at blive renoveret (13); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at en gennemgribende og trinvis renovering af de 210 mio. eksisterende bygninger vil være afgørende for enhver overbevisende strategi, da disse bygninger er de mest energi-ineffektive, og op mod 110 mio. bygninger potentielt har brug for at blive renoveret (13);

| C. | der henviser til, at 6 % af EU's husholdninger i 2019 var ude af stand til at betale deres forbrugsregninger; der henviser til, at bygningers energieffektivitet kan have en positiv indvirkning på bekæmpelsen af energifattigdom; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at 6 % af EU's husholdninger i 2019 var ude af stand til at betale deres forbrugsregninger; der henviser til, at bygningers energieffektivitet kan have en positiv indvirkning på bekæmpelsen af energifattigdom;

| D. | der henviser til, at bygningsrenoveringsraten ligger meget lavt i øjeblikket, nemlig på ca. 1 % om året, og at raten for gennemgribende renoveringer ligger på 0,2 % om året; der henviser til, at renoveringsprogrammer ikke altid omfatter forbedringer af energieffektiviteten og forøgelse af vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at bygningsrenoveringsraten ligger meget lavt i øjeblikket, nemlig på ca. 1 % om året, og at raten for gennemgribende renoveringer ligger på 0,2 % om året; der henviser til, at renoveringsprogrammer ikke altid omfatter forbedringer af energieffektiviteten og forøgelse af vedvarende energikilder;

| E. | der henviser til, at princippet »energieffektivitet først« i overensstemmelse med definitionen i artikel 2, nr. 18) i forordning (EU) 2018/1999 (14) om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen er et ledende princip i EU's energipolitik for at gøre energiefterspørgsel og energiforsyning mere effektive, navnlig ved hjælp af omkostningseffektive energibesparelser i slutanvendelsen, initiativer vedrørende efterspørgselsreaktion og mere effektiv omdannelse, transmission og distribution af energi; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at princippet »energieffektivitet først« i overensstemmelse med definitionen i artikel 2, nr. 18) i forordning (EU) 2018/1999 (14) om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen er et ledende princip i EU's energipolitik for at gøre energiefterspørgsel og energiforsyning mere effektive, navnlig ved hjælp af omkostningseffektive energibesparelser i slutanvendelsen, initiativer vedrørende efterspørgselsreaktion og mere effektiv omdannelse, transmission og distribution af energi;

| F. | der henviser til, at rumvarme og varmt vand i EU's husholdninger ifølge Kommissionens vurdering alene tegner sig for 79 % af EU-husholdningernes samlede endelige energiforbrug (192,5 Mtoe) (15); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at rumvarme og varmt vand i EU's husholdninger ifølge Kommissionens vurdering alene tegner sig for 79 % af EU-husholdningernes samlede endelige energiforbrug (192,5 Mtoe) (15);

| G. | der henviser til, at den seneste revision af bygningsdirektivet i 2018 gennem direktiv (EU) 2018/844 (16) havde til formål at fremskynde renoveringen af eksisterende bygninger inden 2050 og at støtte modernisering af alle bygninger ved hjælp af intelligente teknologier og en klarere forbindelse til ren mobilitet såvel som at skabe et stabilt miljø for investeringsbeslutninger og sætte forbrugere og virksomheder i stand til at træffe mere kvalificerede valg for at spare energi og penge; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den seneste revision af bygningsdirektivet i 2018 gennem direktiv (EU) 2018/844 (16) havde til formål at fremskynde renoveringen af eksisterende bygninger inden 2050 og at støtte modernisering af alle bygninger ved hjælp af intelligente teknologier og en klarere forbindelse til ren mobilitet såvel som at skabe et stabilt miljø for investeringsbeslutninger og sætte forbrugere og virksomheder i stand til at træffe mere kvalificerede valg for at spare energi og penge;

| H. | der henviser til, at EU siden den seneste revision af bygningsdirektivet har vedtaget målet om at opnå klimaneutralitet senest i 2050; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU siden den seneste revision af bygningsdirektivet har vedtaget målet om at opnå klimaneutralitet senest i 2050;

| I. | der henviser til, at bygningsdirektivet giver medlemsstaterne mandat til at vedtage langsigtede renoveringsstrategier, men hverken pålægger dem at renovere eller fastlægger, hvordan dette skal gøres, og at det heller ikke giver dem klare midler til at kontrollere deres strategier ved at holde dem op imod resultaterne; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at bygningsdirektivet giver medlemsstaterne mandat til at vedtage langsigtede renoveringsstrategier, men hverken pålægger dem at renovere eller fastlægger, hvordan dette skal gøres, og at det heller ikke giver dem klare midler til at kontrollere deres strategier ved at holde dem op imod resultaterne;

| J. | der henviser til, at de langsigtede renoveringsstrategier bør støtte sociale boligers energimæssige ydeevne på tilstrækkelig vis; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at de langsigtede renoveringsstrategier bør støtte sociale boligers energimæssige ydeevne på tilstrækkelig vis;

| K. | der henviser til, at foranstaltninger med hensyn til bygningsautomatik og bygningskontrolsystemer, som er omfattet af det reviderede bygningsdirektiv, endnu ikke er blevet gennemført fuldt ud i medlemsstaterne; der henviser til, at gennemførelsen vil skabe større sikkerhed for investorer og fagfolk; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at foranstaltninger med hensyn til bygningsautomatik og bygningskontrolsystemer, som er omfattet af det reviderede bygningsdirektiv, endnu ikke er blevet gennemført fuldt ud i medlemsstaterne; der henviser til, at gennemførelsen vil skabe større sikkerhed for investorer og fagfolk;

| L. | der henviser til, at direktivet om energieffektivitet pålægger medlemsstaterne at foretage omfattende vurderinger af effektiv opvarmning og køling ved hjælp af vedvarende energikilder med det formål at finde frem til potentialet i opvarmnings- og kølingsløsninger i byggesektoren og foreslå politikker, der kan virkeliggøre potentialet til effektivitet og vedvarende energi; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at direktivet om energieffektivitet pålægger medlemsstaterne at foretage omfattende vurderinger af effektiv opvarmning og køling ved hjælp af vedvarende energikilder med det formål at finde frem til potentialet i opvarmnings- og kølingsløsninger i byggesektoren og foreslå politikker, der kan virkeliggøre potentialet til effektivitet og vedvarende energi;

| M. | der henviser til, at det nye europæiske Bauhaus-initiativ har til formål at fjerne grænsen mellem design og funktion, bæredygtig livsstil, intelligent brug af ressourcer og innovative og inkluderende løsninger; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det nye europæiske Bauhaus-initiativ har til formål at fjerne grænsen mellem design og funktion, bæredygtig livsstil, intelligent brug af ressourcer og innovative og inkluderende løsninger;

| N. | der henviser til, at tilstrækkelig finansiering er nøglen til at udløse renoveringsbølgen; der henviser til, at renovering er et flagskibsområde for investeringer og reformer under genopretnings- og resiliensfaciliteten; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at tilstrækkelig finansiering er nøglen til at udløse renoveringsbølgen; der henviser til, at renovering er et flagskibsområde for investeringer og reformer under genopretnings- og resiliensfaciliteten;

| O. | der henviser til, at elektriske køretøjer er et vigtigt element i EU's omstilling til ren energi baseret på energieffektivitetsforanstaltninger, vedvarende energi, alternative drivmidler og innovative løsninger til forvaltning af energifleksibilitet og med henblik på at nå målet om klimaneutralitet senest i 2050; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at elektriske køretøjer er et vigtigt element i EU's omstilling til ren energi baseret på energieffektivitetsforanstaltninger, vedvarende energi, alternative drivmidler og innovative løsninger til forvaltning af energifleksibilitet og med henblik på at nå målet om klimaneutralitet senest i 2050;

| P. | der henviser til, at bygningsdirektivet supplerer direktiv 2014/94/EU om infrastruktur for alternative brændstoffer ved at skabe et retsgrundlag for etablering af ladestandere i beboelsesejendomme og ikkebeboelsesejendomme; der henviser til, at bygningsdirektivet spiller en central rolle på EU-plan for at støtte intelligent, privat opladning, eftersom størstedelen af genopladningen sandsynligvis vil finde sted på private og offentligt tilgængelige steder, der ikke er beboelsesejendomme; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at bygningsdirektivet supplerer direktiv 2014/94/EU om infrastruktur for alternative brændstoffer ved at skabe et retsgrundlag for etablering af ladestandere i beboelsesejendomme og ikkebeboelsesejendomme; der henviser til, at bygningsdirektivet spiller en central rolle på EU-plan for at støtte intelligent, privat opladning, eftersom størstedelen af genopladningen sandsynligvis vil finde sted på private og offentligt tilgængelige steder, der ikke er beboelsesejendomme;

| Q. | der henviser til, at private opladere til elektriske køretøjer har andre anvendelsesformål og andre tekniske krav end offentlige ladestandere, da de er udstyret med et mindre energiniveau og kræver længere opladningstider, samtidig med at de fortsat i vid udstrækning udgør den billigste opladningsmetode; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at private opladere til elektriske køretøjer har andre anvendelsesformål og andre tekniske krav end offentlige ladestandere, da de er udstyret med et mindre energiniveau og kræver længere opladningstider, samtidig med at de fortsat i vid udstrækning udgør den billigste opladningsmetode;

| R. | der henviser til, at bygningsdirektivet vil skulle afspejle kravene om, at der skal installeres et minimumsantal ladestandere på bygningers parkeringspladser ved at kræve, at der på forhånd føres passende kabler til opladning af elektriske køretøjer; der henviser til, at medlemsstaterne fra 2025 skal fastsætte minimumskrav for ladestandere til alle erhvervsbygninger, både offentlige og private, med mere end 20 parkeringspladser i overensstemmelse med de relevante nationale, regionale og lokale forhold; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at bygningsdirektivet vil skulle afspejle kravene om, at der skal installeres et minimumsantal ladestandere på bygningers parkeringspladser ved at kræve, at der på forhånd føres passende kabler til opladning af elektriske køretøjer; der henviser til, at medlemsstaterne fra 2025 skal fastsætte minimumskrav for ladestandere til alle erhvervsbygninger, både offentlige og private, med mere end 20 parkeringspladser i overensstemmelse med de relevante nationale, regionale og lokale forhold;

Bemærkninger

| 1. | fremhæver, at bestemmelserne i artikel 2a i bygningsdirektivet er nødt til at blive styrket og gennemført effektivt for at sikre, at byggesektoren med succes bidrager til at opnå en reduktion af drivhusgasemissionerne på mindst 55 % senest i 2030 og EU's mål om klimaneutralitet senest i 2050; mener, at det vigtigste mål og de mellemliggende milepæle og indikatorer i bygningsdirektivet også vil skulle tilpasses som følge heraf, da de langsigtede renoveringsstrategier i øjeblikket ikke befinder sig på de niveauer, der er nødvendige for at nå målene i bygningsdirektivet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at bygningsdirektivet og de detaljerede langsigtede renoveringsstrategier bør være en drivkraft til at øge omfanget, hastigheden, den gennemgribende karakter og kvaliteten af renoveringen af Europas bygningsmasse gennem nye innovative politiktiltag som foreslået i meddelelsen om renoveringsbølgen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | beklager, at nogle medlemsstater har indgivet deres langsigtede renoveringsstrategier sent, og at én medlemsstat endda mangler at indgive sin langsigtede renoveringsstrategi; påpeger, at det derfor er vanskeligt at sammenligne medlemsstaternes planer; fremhæver det positive, at det i forbindelse med de sene indgivelser var muligt at knytte forbindelse til nationale genopretningsplaner, der er vedtaget i forbindelse med covid-19-krisen, og EU's seneste politiske initiativer såsom den europæiske grønne pagt og renoveringsbølgen; bemærker imidlertid, at dette har skabt uensartetheder i forhold til de medlemsstater, der indsendte deres langsigtede renoveringsstrategier før deres pandemi-genopretningsplaner; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om betydningen af at stille tilstrækkelige finansielle ressourcer til rådighed gennem NextGenerationEU inden for renovering og bygningers energimæssige ydeevne og effektivitet; mener, at sammenkædning af bygningsrenovering med genopretningsfonde giver medlemsstaterne en økonomisk mulighed og et middel til at mindske drivhusgasemissionerne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at de indgivne langsigtede renoveringsstrategier generelt har overholdt kravene i artikel 2a i bygningsdirektivet, idet de indeholder oplysninger om de forskellige kategorier, der er fastlagt i denne artikel; beklager imidlertid, at detaljeringsgraden og ambitionsniveauet varierer fra den ene langsigtede renoveringsstrategi til den anden; beklager, at flere medlemsstater ikke har fastsat klare milepæle for 2030, 2040 og 2050, som det kræves i artikel 2a i bygningsdirektivet; beklager derudover, at ikke alle langsigtede renoveringsstrategier giver data om reduktion af drivhusgasemissioner, hvilket gør det vanskeligt at vurdere strategiernes ambitioner med hensyn til modvirkning af klimaændringer; mener, at de langsigtede renoveringsstrategier bør arbejde på at skabe klare foranstaltninger og overvågningsværktøjer for at tredoble den årlige renoveringsrate under hensyntagen til de forskellige udgangspunkter og bygningsmasser i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at medlemsstaterne har fokuseret bredt på at dekarbonisere energiforsyningssystemer og på drivhusgasemissioner frem for aktivt at udarbejde foranstaltninger og politikker med det udtrykkelige formål at forbedre bygningers energimæssige ydeevne ved at anvende princippet om energieffektivitet først og dermed reducere det samlede energiforbrug i denne sektor som led i en integreret systemtilgang til energi; understreger, at energieffektivitet og brug af vedvarende energi bør maksimeres i hele energikæden, herunder for elektricitet, varme og gas, og ikke kun for individuelle bygninger; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge, om målene i de langsigtede renoveringsstrategier er i overensstemmelse med renoveringsbølgen, de omfattende vurderinger af opvarmning og køling, der kræves i henhold til direktivet om energieffektivitet og direktivet om energi fra vedvarende energikilder (17), og de nye klima- og energimål for hver medlemsstat i henhold til deres bygningsmasse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme renovering, der prioriterer energisystemintegrering af vedvarende energikilder i bygninger, f.eks. installation af opladningsinfrastruktur til elbiler, varmelagring og tilslutning til intelligente energinet; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at fremme udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener, at borgernes engagement i den grønne omstilling og renovering af bygninger er altafgørende for, at de to kan blive en succes; påpeger, at inddragelse af eksperter og god brug af offentlig ekspertise kan bidrage til at forbedre gennemførelsen; opfordrer medlemsstaterne til at sikre tilstrækkelig gennemsigtighed under hele den offentlige høringsproces om de langsigtede renoveringsstrategier og til at sikre, at processen er inkluderende, ved at lette inddragelse af alle relevante interessenter i overensstemmelse med de specifikke krav i bygningsdirektivet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | beklager, at EU ikke nåede sit energieffektivitetsmål i 2020; fremhæver, at der er en kollektiv ambitionskløft med hensyn til de nationale bidrag inden for rammerne af de nationale energi- og klimaplaner til at nå energieffektivitetsmålet i 2030, og at medlemsstaterne derfor vil være nødt til at optrappe deres indsats betydeligt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | bemærker, at byggeri er en kompleks aktivitet, der kræver tæt koordination mellem et stort antal fagfolk og håndværkere, og beror på brugen af en bred vifte af byggeteknikker og -materialer; mener, at revisionen af bygningsdirektivet skal tage højde for samspillet med andre politikker for bæredygtigt byggeri og materialeneutralitet, for at man kan at opnå en effektiv dekarbonisering af europæiske bygninger; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fremhæver betydningen af såvel bæredygtighed i materialeanvendelse og ressourceforbrug i en bygnings livscyklus — fra udvinding af materiale, opførelse og anvendelse til ophøret med at anvende bygningen og nedrivning af den — som genanvendelse og genbrug, herunder brug af genanvendelige og bæredygtige, naturbaserede materialer såsom træ; fremhæver desuden, at det ved planlægningen af byggeriet bør være muligt at anvende princippet om den cirkulære økonomi i de forskellige faser af byggeprocessen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | støtter brug af bæredygtige, innovative og giftfrie byggematerialer og fremhæver vigtigheden af at styrke byggematerialers cirkularitet ved at gennemføre eller indføre en mærkningsordning for den cirkulære økonomi på grundlag af miljøstandarder og bestemte kriterier for visse materialer; bemærker, at der er behov for yderligere forskning i bæredygtige materialer og bæredygtige processer; fremhæver, at træbaserede materialer kan spille en rolle ved at erstatte fossilbaserede alternativer i opførelsen af bygninger, og fremhæver deres langsigtede kulstoflagringspotentiale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | erkender, at selv om gennemgribende renoveringer har den fordel, at de er en holistisk ændring af en bygnings energimæssige ydeevne, kan trinvise renoveringer og trinvise gennemgribende renoveringer muliggøre mindre indgribende og mere omkostningseffektive renoveringsforanstaltninger, ved at de bliver indrettet efter bestemte »tærskelpunkter«; bemærker, at sådanne anledninger opstår på grund af enten praktiske muligheder, personlige forhold, ejerskifte eller ændring af lejer i udlejningsejendomme; opfordrer medlemsstaterne til at overveje, hvordan »tærskelpunkter« kan anvendes til at stimulere renoveringer; bemærker, at renoveringer i ét trin og renoveringer i flere trin ikke er i konkurrence med hinanden, men begge er gode løsninger afhængigt af den konkrete situation; mener, at trinvise renoveringer og trinvise gennemgribende renoveringer skal gennemføres i overensstemmelse med standarderne for gennemgribende renovering for at undgå fastlåsningseffekter ved at sikre en køreplan for bygningsrenoveringer; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker, at den nuværende definition af næsten energineutrale bygninger i bygningsdirektivet er af kvalitativ karakter og giver medlemsstaterne en bred skønsmargen med hensyn til at fastsætte standarder på det grundlag; opfordrer Kommissionen til at indføre en standard for »gennemgribende renovering«, for at man kan opnå energibesparelser og reduktion af drivhusgasemissioner, såvel som en harmoniseret definition af næsten energineutrale bygninger; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mener, at renoveringer og standarder for nye bygninger bør tage højde for brandsikkerhed og risici forbundet med kraftig seismisk aktivitet, der påvirker bygningers energieffektivitet og levetid, og også bør indeholde høje sundhedsstandarder; opfordrer medlemsstaterne til at udvikle en elektrisk inspektionsordning i betragtning af, at 30 % af brande i hjemmet og 50 % af brandulykker i hjemmet har en elektrisk kilde (18); mener, at renovering af den europæiske bygningsmasse bør have elektriske sikkerhedskontroller og opgraderinger som et integrerende element og bør sikre tilstrækkelig udluftning af røg i tilfælde af brand; understreger, at de langsigtede renoveringsstrategier også bør bidrage til statisk og strukturel styrkelse af bygningsmassen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | gentager, at det er nødvendigt at tage hensyn til tilstedeværelse af asbestholdige produkter i bygninger og at fjerne disse produkter og beskytte bygninger mod udledning af asbest i miljøet, når de opgraderes for at opnå energieffektivitet (19); |
| --- | --- |

17.

| 18. | beklager, at selv om fristen for at gennemføre bygningsdirektivet udløb den 10. marts 2020, har nogle medlemsstater endnu ikke gennemført denne lovgivning fuldt ud; |
| --- | --- |

18.

| 19. | minder om vigtigheden af at indføre passende incitamenter til renovering af bygninger samt finansielle foranstaltninger, der er betinget af energieffektivitetsforbedringer og energibesparelser, i overensstemmelse med artikel 10, stk. 6, i bygningsdirektivet og for at sikre, at renoveringer kan gennemføres til en overkommelig pris; |
| --- | --- |

19.

| 20. | fremhæver betydningen af klare og præcise oplysninger om energimæssig ydeevne og energiomkostninger for potentielle købere og potentielle lejere; anerkender behovet for at forbedre og på bedre vis harmonisere energiattester på tværs af medlemsstaterne for at gøre dem lettere at sammenligne, af bedre kvalitet og mere pålidelige, samtidig med at der tages hensyn til de forskellige udgangspunkter og bygningsmasser i medlemsstaterne; mener derfor, at energiattester bør gøres lettere at få adgang til og læse, og at de bør indeholde praktiske oplysninger om den reelle energimæssige ydeevne, navnlig om en bygnings faktiske CO2-fodaftryk, at de bør digitaliseres, og at de bør indeholde oplysninger fra det lokale marked på EU-plan såvel som oplysninger om indendørs miljøkvalitetsparametre såsom termisk komfort; fremhæver, at energiattester derfor kan anvendes til valgfrie efterspørgselsreaktionstjenester som en reference for lovgivningsmæssige foranstaltninger, finansieringsprogrammer og integrerede renoveringspolitikker; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fremhæver forskellen mellem den reelle energimæssige ydeevne og den ydeevne, der er beregnet via energiattester, hvilket er en kilde til forvirring for brugerne af energiattester; understreger behovet for at samle bygningsrenoveringspasset, den digitale bygningslogbog og intelligensparathedsindikatoren inden for energiattestens rammer for at undgå at få mange forskellige værktøjer og for at skabe større klarhed for forbrugerne; mener, at dette vil lette renoveringer, gøre renoveringer mere gennemgribende, sikre koordinering mellem de forskellige foranstaltninger på sigt og give mulighed for at høste mangfoldige fordele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | minder om, at de langsigtede renoveringsstrategier bør omfatte renoveringsfordele i bredere forstand såsom sundhed, sikkerhed, termisk komfort og indendørs luftkvalitet; bemærker, at ifølge en undersøgelse fra Kommissionen (20) var sundhed det primære incitament hos private boligejere til at foretage energirenoveringer, og var der en klar forbindelse mellem boligens kvalitet, energifattigdom og sundhed; mener, at indendørs luftkvalitet bør medtages i medlemsstaternes indsats for at fremme bygningsrenovering gennem offentlige incitamentsordninger, oplysningskampagner og andre initiativer; opfordrer medlemsstaterne til at forbedre indsamling af oplysninger om indendørs miljøkvalitetsparametre med henblik på at udarbejde minimumsstandarder for indendørs miljøkvalitet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | fremhæver, at ambitiøse mål for gennemgribende og trinvis gennemgribende renovering af den eksisterende bygningsmasse vil kunne skabe op til to millioner arbejdspladser (21), for det meste lokale arbejdspladser, der ikke kan outsources, og navnlig i små og mellemstore virksomheder, og vil kunne levere ren og prismæssigt overkommelig energi til forbrugerne samt skabe forbedringer af beboernes leveforhold; |
| --- | --- |

23.

| 24. | minder om, at offentlige bygninger skal føre an med hensyn til renoveringsrater og med hensyn til at nå målene for dekarbonisering, energi- og omkostningseffektivitet og derved bidrage til at øge bevidstgørelsen og sikre accepten i den brede befolkning; |
| --- | --- |

24.

| 25. | gentager sin opfordring til at fremme et EU-initiativ vedrørende færdigheder, herunder med elementer til fremme af kønsinklusion, sammen med nationale tiltag, for at sætte aktører såsom installatører, arkitekter eller entreprenører i stand til at rådgive, foreskrive eller installere de nødvendige løsninger, herunder digitale, til at levere energieffektivitetsprogrammer og en dekarboniseret bygningsmasse samt til at fokusere på opkvalificering og omskoling af alle aktører, der opererer i bygge- og anlægssektoren; mener, det er nødvendigt, at medlemsstaterne skaber en klar kobling mellem deres nationale langsigtede renoveringsstrategi og passende initiativer til at fremme færdigheder og uddannelse i bygge- og energieffektivitetssektoren; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mener, at principperne om omkostningseffektivitet og omkostningsneutralitet, hvorved huslejestigninger opvejes af energibesparelser, vil mindske energiregningerne for slutforbrugerne; opfordrer medlemsstaterne til systematisk i deres langsigtede renoveringsstrategier at medtage politikker og foranstaltninger til at gøre noget ved energifattigdommen og bygningerne med den dårligste ydeevne i deres nationale bygningsmasse og til at modvirke markedsforvridninger og spekulative opkøb, der fører til højere huslejer, som påvirker lavindkomstlejere uforholdsmæssigt; minder om, at den byrde, der ligger på de mest sårbare forbrugere som følge af udsvingene på energimarkederne, kan mindskes betydeligt ved at forbedre energieffektiviteten i bygninger; understreger behovet for at sikre fleksibel finansiel støtte og mekanismer til disse forbrugere for at bidrage til at bekæmpe energifattigdom; mener dog, at man bør overveje incitamenter til at nedbringe renoveringsomkostningerne for specifikke målgrupper og -sektorer; |
| --- | --- |

26.

| 27. | fremhæver, at bygningsdirektivet bør sikre, at renovering giver et investeringsafkast til boligejere og bygningsejere ved at skabe reelle og målbare forbedringer i bygningers energimæssige ydeevne; understreger, at en tilgang baseret på den målte energi, der spares som følge af renoveringen, vil mindske omkostningerne og øge intensiteten, kvaliteten og omfanget af energieffektivitetsrenoveringer af eksisterende bygninger; opfordrer indtrængende Kommissionen til at undersøge, hvorvidt en revision af det omkostningsoptimale niveau som defineret i artikel 2, nr. 14, er nødvendig som led i revisionen af bygningsdirektivet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | glæder sig over den relative succes, som »one-stop-shops« har, og understreger den aldeles afgørende rolle, de kan spille med hensyn til at forbinde potentielle projekter med markedsaktører, herunder borgere, offentlige myndigheder og projektudviklere, i forbindelse med projekter i mindre målestok; bemærker, at der ikke er nogen fælles forståelse af, hvad en one-stop-shop er, da de eksisterende modeller i EU er forskellige med hensyn til struktur, forvaltning og typen af den ydede bistand; minder om betydningen af at øge bevidstheden om one-stop-shops, herunder på lokalt og regionalt plan; understreger, at one-stop-shops kan spille en betydelig rolle med hensyn til at tackle problemet med langvarige og besværlige tilladelsesprocedurer og med hensyn til at fremme adgang til finansiering til bygningsrenovering og ved at bidrage til at udbrede information om vilkår og betingelser; mener, at one-stop-shops bør rådgive og yde støtte til både enfamilieboliger og beboelsesejendomme og også yde støtte til godkendte installatører; |
| --- | --- |

28.

| 29. | minder om, at artikel 19 i bygningsdirektivet indeholder en revisionsklausul, herunder en efterfølgende evaluering, der skal foretages senest i 2026; fremhæver, at dette bør gøre det muligt at drage lære af gennemførelsen af bygningsdirektivet og tjene til at vurdere de fremskridt, der er gjort med anvendelsen heraf i hele Unionen; |
| --- | --- |

29.

Henstillinger

| 30. | understreger, at bygningsdirektivet er afgørende for en vellykket gennemførelse af renoveringsbølgen og opnåelse af emissionsreduktioner; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at alle aspekter af direktivet gennemføres korrekt, og i den forbindelse rette særlig opmærksomhed mod den sociale boligmasse; opfordrer Kommissionen til fortsat at overvåge denne gennemførelse og til om nødvendigt at træffe foranstaltninger i tilfælde af manglende overholdelse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer Kommissionen til at styrke de nuværende bestemmelser i bygningsdirektivet for at sikre, at medlemsstaternes langsigtede renoveringsstrategier er i overensstemmelse med EU's mål om klimaneutralitet og energimål; fremhæver, at bygningsrenoveringer skal gennemføres med procentsats på 3 % om året for gennemgribende og trinvis gennemgribende renoveringer, for at EU kan opnå klimaneutralitet senest i 2050; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvordan der kan udarbejdes en standardmodel, som medlemsstaterne kan anvende for at sikre, at de opfylder alle kravene i artikel 2a i bygningsdirektivet, og til at harmonisere målsætninger og krav for at sikre en bedre sammenlignelighed af fremskridt og resultater, og en vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner eller eventuel anden EU-finansiering, der er betinget af fuldstændige langsigtede renoveringsstrategier; opfordrer Kommissionen til at oprette et ad hoc-netværk af eksperter, der kan støtte medlemsstaterne i udformningen, overvågningen og gennemførelsen af deres langsigtede renoveringsstrategier; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer Kommissionen til at overveje, hvordan udviklingen og finansieringen af one-stop-shops, der yder rådgivning til borgere og andre interesserede parter, kan fremmes yderligere, herunder gennem strengere foranstaltninger i bygningsdirektivet; er overbevist om, at yderligere vejledning og støtteforanstaltninger, navnlig teknisk bistand, oplysningskampagner, uddannelse og projektfinansiering, kan føre til en højere renoveringsrate; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer medlemsstaterne til at maksimere synergierne mellem deres langsigtede renoveringsstrategier, deres nationale genopretnings- og resiliensplaner og andre genopretningsforanstaltninger og dermed sikre, at NextGenerationEU både yder øjeblikkelig finansiering til gennemgribende og etapevis gennemgribende renoveringer, navnlig med hensyn til bygninger med den dårligste ydeevne og lavindkomsthusstande, og skaber den befordrende ramme for førende markeder for bæredygtig renovering, så de fortsat vokser efter udløbet af finansieringsperioden; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mener, at digitalisering af bygninger og byggeteknikker, hvor en sådan er mulig, kan spille en vigtig rolle ved at øge energieffektiviteten; mener, at revisionen af bygningsdirektivet bør tjene til yderligere at fremme intelligente og fleksible bygningsteknologier i overensstemmelse med princippet om energieffektivitet først og fremme en datacentreret tilgang; tilskynder til anvendelse og iværksættelse af fremspirende teknologier såsom intelligente målere, intelligent opladning, intelligente varmeapparater, lagringsteknologier og energistyringssystemer, der fungerer sammen med energinettet, 3D-modellering og -simulering og kunstig intelligens med det formål at fremme reduktionen af kulstofemissioner i alle faser af en bygnings livscyklus, begyndende med planlægnings- og designfasen og fortsættende til konstruktion, drift og renovering; |
| --- | --- |

36.

| 37. | fremhæver, at det at have aktuelle, pålidelige og fyldestgørende oplysninger om ydeevnen hos hele bygningsmassen i EU er af afgørende betydning for udarbejdelsen og gennemførelsen af effektive politikker med det formål at øge sektorens energieffektivitet; noterer sig, at der også bør anvendes digitale teknologier til at støtte kortlægningen af den eksisterende bygningsmasse og støtte udrulningen af en langsigtet renoveringsstrategier; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mener, at der bør anvendes en datacentreret tilgang for at sikre en bredere tilgængelighed af aggregerede og anonymiserede data for boligejere, lejere og tredjeparter, som kan anvende dem til at optimere energiforbruget, herunder gennem GDPR-sikre samtykkeordninger, samt til statistiske og forskningsmæssige formål; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre effektiv, ambitiøs og konsekvent implementering af den godkendte ordning for indikatoren for intelligensparathed overalt i EU; påpeger, at indikatoren for intelligensparathed bør tjene til at opnå renoveringsbølgen og energisystemintegreringen, idet den støtter indførelse af intelligente og fleksible bygninger; anerkender, at indikatoren for intelligensparathed vil hjælpe med yderligere at tilskynde til, at nye bygninger udformes og opføres som nulenergibygninger; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mener, at de langsigtede renoveringsstrategier bør give flere detaljer om langsigtede foranstaltninger og integreret planlægning af infrastruktur baseret på en køreplan med konkrete politikker og en tidslinje med klare milepæle for 2030, 2040 og 2050 for at skabe et mere stabilt miljø for investorer, udviklere, boligejere og lejere og gøre noget ved bygningers effekt i hele deres livscyklus; understreger, at medlemsstaterne skal forbedre adgangen til en række finansielle og skattemæssige mekanismer til at støtte mobilisering af private investeringer og fremme offentlige og private partnerskaber; efterlyser tiltag til fremme af lån, der har energieffektivitet som et kriterium for lavere renter; |
| --- | --- |

40.

| 41. | fremhæver, at bygningsdirektivet bør sikre, at renovering giver valuta for pengene og et investeringsafkast til boligejere og bygningsejere, lavere energiretninger og forbedret bæredygtighed ved at etablere reelle og målbare forbedringer i bygningers energimæssige ydeevne; understreger, at en tilgang baseret på den faktiske energi, der spares som følge af renoveringen, vil mindske omkostningerne og øge både kvaliteten og omfanget af energieffektivitetsrenoveringer af bygninger; |
| --- | --- |

41.

| 42. | fremhæver potentialet i grøn infrastruktur såsom grønne tage og mure til at forbedre bygningers energimæssige ydeevne og fremme tilpasning til og afbødning af klimaforandringer og biodiversitet, navnlig i byområder; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer til, at medlemsstaterne anvender de langsigtede renoveringsstrategier til at gennemføre innovative politikker for aktivt at inddrage borgerne i udarbejdelsen og gennemførelsen heraf såvel som i energieffektivitetsprogrammer; understreger vigtigheden af at mobilisere og inddrage interessenter, herunder borgere, lokale kommuner, boligselskaber og byggefagfolk, i udvikling af integrerede planer og gennemførelsesstrategier for dekarbonisering af bygninger; |
| --- | --- |

43.

| 44. | anerkender de forskellige konstruktions- og renoveringsdynamikker, der hersker for forskellige typer bygninger (offentlige og private, ikke-boliger og boliger) i medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til at skabe en ramme for indførelse af minimumsstandarder for energimæssig ydeevne, redegørelse for forskellige udgangspunkter og forskellig bygningsmasse i medlemsstaterne, navnlig bygninger af særlig arkitektonisk eller historisk værdi, for at øge renoveringsraterne hurtigere og synliggøre hele værdikæden med hensyn til forventede forbedringer og for at stimulere innovation, samtidig med at der sikres overkommelige priser, navnlig for personer med lave indkomster og personer i sårbare situationer; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle en integreret og indoptaget ramme, som omfatter relevant finansiering af og teknisk bistand til gradvis indførelse af minimumsstandarder for energimæssig ydeevne, som i sidste ende vil sikre opnåelsen af milepælene for 2030, 2040 og 2050 som fastsat i deres langsigtede renoveringsstrategier; understreger, at sådanne minimumsstandarder vil kunne bidrage til at bane vejen for klimaneutralitet i byggesektoren senest i 2050 og kan give markedet synlighed og sikkerhed for så vidt angår den eksisterende bygningsmasses transformation; anerkender, at medlemsstaterne har fleksibilitet til at udarbejde de nødvendige foranstaltninger til at tage højde for forskellige økonomiske, klimamæssige, politiske, sociale og byggemæssige forhold; mener, at der bør stilles særlige finansielle instrumenter og incitamenter til rådighed for bygninger med tekniske, arkitektoniske, kulturarvsrelaterede eller historiske begrænsninger, som måske ikke kan renoveres til en rimelig pris i forhold til ejendommens værdi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer Kommissionen til at knytte de langsigtede renoveringsstrategier sammen med de relevante bestemmelser i direktivet om energieffektivitet og direktivet om energi fra vedvarende energikilder, der drejer sig om effektiv fjernvarme og fjernkøling og fremme af vedvarende energi i byggesektoren, f.eks. solenergi, termisk og geotermisk energi, samt en give en større rolle til energilagring og egetforbrug som svar på net- og mikronetsignaler, samtidig med at det anerkendes, at fossile brændstoffer, navnlig naturgas, i øjeblikket anvendes i opvarmningssystemer til bygninger; bemærker, at forbrugerne har brug for støtte til at skifte væk fra fossile brændstoffer; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre bestemmelserne i artikel 14 og artikel 15, stk. 4, i bygningsdirektivet og give borgere og fagfolk klare detaljerede oplysninger om, hvordan bygnings-, automatiserings- og kontrolsystemet kan levere de obligatoriske kapaciteter hurtigst muligt for at sikre, at alle de forberedende foranstaltninger træffes hurtigst muligt og inden fristen, som er 2025; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje at anvende værktøjer eller tjeklister, som er udviklet af eksperter og fagfolk, i forbindelse med gennemførelsen af disse bestemmelser; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer medlemsstaterne til at målrette dekarboniseringen af opvarmning og køling i bygninger i overensstemmelse med prioriteterne for renoveringsbølgen og til at overveje incitamentsordninger, og i den forbindelse have fokus på de mest sårbare forbrugere, med henblik på at erstatte gamle, fossilbaserede og ineffektive varmesystemer i bygninger, herunder ved at indføre udskiftningsmål i overensstemmelse med de langsigtede renoveringsstrategier; |
| --- | --- |

48.

| 49. | minder om sit krav om, at den næste revision skal evaluere behovet for at øge kravene til opladningsinfrastruktur i bygningsdirektivet under hensyntagen til behovet for at sikre netstabilitet, f.eks. ved at indføre intelligente opladningsfunktioner, og for at fremme bæredygtig mobilitet, såvel som at den skal anlægge en integreret, systematisk og cirkulær tilgang til udvikling af både byer og landdistrikter i overensstemmelse med god byplanlægning og gode transportruter; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tilskynder medlemsstaterne til at overveje, hvordan de på bedst mulig vis kan høste fordelene ved en distriktsbaseret tilgang til omfattende renoveringer i samarbejde med interessenter og lokalsamfund; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at ladestandere i bygninger er klar til intelligent opladning, og til at bringe kravene i tråd med det reviderede direktiv om energi fra vedvarende energikilder; opfordrer medlemsstaterne til at udvikle en ramme, der kan bidrage til at forenkle og fremskynde indførelse af ladestandere i nye og eksisterende beboelsesejendomme og erhvervsbygninger, til at fjerne eventuelle lovgivningsmæssige hindringer og til at fremme passende metoder til at sikre let adgang for og opbevaring af cykler i forbindelse med design af bygninger; |
| --- | --- |

51.

| 52. | glæder sig over Kommissionens anerkendelse af betydningen af elektromobilitet ved at indføre minimumskrav for parkeringspladser over en vis størrelse og anden minimumsinfrastruktur for mindre bygninger; understreger, at udrulningen af denne opladningsinfrastruktur skal støttes yderligere; |
| --- | --- |

52.

| 53. | understreger den vigtige rolle, som renovering af eksisterende bygninger og udformning af nye bygninger kan spille med hensyn til at fremme anvendelsen af elektriske køretøjer såsom biler, varevogne, cykler og motorcykler ved at tilvejebringe både tilstrækkelig parkeringsplads og opladningsinfrastruktur og således bidrage til en overordnet dekarbonisering af transportsektoren; bemærker, at bygninger i forbindelse med sådan en renovering kan gøres sundere, grønnere og blive indbyrdes forbundne inden for et boligområde samt opnå større modstandsdygtighed over for de negative virkninger af klimaændringer; opfordrer Kommissionen til at overveje at udvide anvendelsesområdet for mobilitet i bygningsdirektivet ved at indføre minimumskrav, hvor det er muligt, til parkeringsinfrastruktur for cykler og ladestandere til elcykler i forskellige typer bygninger; |
| --- | --- |

53.

| 54. | glæder sig over anerkendelsen af betydningen af krav om forberedelse af kabelføring i nye beboelsesejendomme og erhvervsejendomme som en af betingelserne for hurtig etablering af ladestandere; opfordrer Kommissionen til at tilskynde til, at sådanne krav medtages i de nationale politikrammer; |
| --- | --- |

54.

| 55. | understreger, at ladestanderes tilgængelighed er et af incitamenterne for en privat ejer til at vælge en elektromobilitetsløsning; bemærker imidlertid, at det eksisterende bygningsdirektiv kun fastsætter krav til kabelføringsinfrastruktur i nye ejendomme og ejendomme, der gennemgår omfattende renoveringsarbejder, med mere end ti parkeringspladser; påpeger, at direktivet giver mulighed for et fravalg, hvis omkostningerne til genopladnings- og kabelføringsanlæg overstiger 7 % af de samlede omkostninger ved større renovering af bygningen; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at udføre en omkostningsanalyse for at undersøge mulighederne for at tilskynde udviklere til at medtænke passende infrastruktur til brugere af elektriske køretøjer; |
| --- | --- |

55.

| 56. | minder om, at medlemsstaterne skal fastsætte krav om opsætning af et minimum af ladestandere ved alle erhvervsejendomme, der har mere end 20 parkeringspladser, senest den 1. januar 2025; bemærker i denne henseende betydningen af at udpege mangler i gennemførelsen af det eksisterende bygningsdirektiv, og at en revision heraf bør medtage bestemmelser, der yderligere tilskynder til og letter etableringen af privat og offentlig opladningsinfrastruktur i beboelses- og erhvervsejendomme; |
| --- | --- |

56.

| 57. | understreger, at elektromobilitetsløsninger skal være lettilgængelige for alle; fremhæver i denne forbindelse behovet for at renovere bygninger, herunder parkeringspladser, for at forbedre adgangen hertil for personer med nedsat mobilitet; understreger endvidere behovet for at reservere lagerplads til mobilitetsanordninger i renoverede og nye bygninger, herunder til kørestole og rullestole; |
| --- | --- |

57.

| 58. | glæder sig over anerkendelsen af de foranstaltninger, der er nødvendige for at lette og udrulle etableringen af opladningsinfrastruktur, ved at håndtere hindringer såsom skæv incitamentsfordeling og administrative byrder; påpeger dog de administrative hindringer, der fortsat findes på nationalt og lokalt plan med hensyn til planlægning af infrastruktur og godkendelsesprocedurerne for opladningsinfrastruktur, og som hæmmer udrulningen af opladningsinfrastruktur i nye og eksisterende beboelses- og erhvervsejendomme; understreger, at der er behov for yderligere tiltag for at fjerne sådanne åbenlyse administrative hindringer; |
| --- | --- |

58.

| 59. | understreger, at opladning af elektriske køretøjer i beboelsesejendomme og erhvervsbygninger skal supplere offentligt tilgængelig opladningsinfrastruktur for at sikre elektriske køretøjers opladningskapacitet; fremhæver behovet for at øge investeringer i elektromobilitet og udbrede en opladningsinfrastruktur, der kan yde intelligent opladning, hvilket kan lette spidsbelastningsperioder ved efterspørgselsstyring og skabe billigere og mere effektive energinet, der kræver mindre produktionskapacitet og infrastruktur; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mener, at installation af offentlig, halvoffentlig og privat intelligent opladningsinfrastruktur fortsat er en central forudsætning for at fremme markedsudbredelsen af elektriske køretøjer; opfordrer derfor til flere investeringer i bygninger og mobilitet, fremme af innovation og brug af digitale værktøjer til elektromobilitet; |
| --- | --- |

60.

| 61. | påpeger, at relevant EU-lovgivning bør lette indførelsen af sådanne ladestandere til elektriske køretøjer i forbindelse med renoveringer, nybyggeri og nye anlæg; fremhæver betydningen af investeringer i offentlige ladestationer langs hovednetkorridorer og i det samlede net, men understreger, at disse kun kan være et supplement til det meget større antal ladestandere, der vil være behov for i byområder; påpeger, at den mest omkostningseffektive og praktiske måde at fremskynde bilflådernes overgang til elektricitet på er at stille ladestandere til rådighed i nærheden af boliger og arbejdspladser, hvor de fungerer som et grundlæggende supplement til den nødvendige, men dyrere infrastruktur til hurtig opladning; |
| --- | --- |

61.

| 62. | fremhæver betydningen af at sikre inklusiv, sammenhængende og bæredygtig mobilitet for alle europæere og regioner, herunder regionerne i den yderste periferi; understreger betydningen af at fremme alternative, inklusive, sikre og bæredygtige transportformer og den respektive infrastruktur dertil; opfordrer medlemsstaterne til at sikre socioøkonomisk og territorial samhørighed, når de udformer deres krav til etablering af et minimumsantal ladestandere; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at udpege og håndtere eventuelle sociale, økonomiske, retlige, lovgivningsmæssige og administrative hindringer for en hurtig udvikling af ladestandere; |
| --- | --- |

62.

| 63. | anerkender betydningen af at bevare de eksisterende grønne områder i byerne og et bæredygtigt afløbssystem i bymæssig bebyggelse i videst muligt omfang i forbindelse med planlægningen af opførelsen af opladningsinfrastruktur og parkeringspladser ved beboelses- og erhvervsejendomme; |
| --- | --- |

63.

| 64. | noterer sig, at kun få medlemsstater har meldt om lovende fremskridt med hensyn til opladningsinfrastruktur til elektriske køretøjer i bygninger og på parkeringspladser; udtrykker bekymring over de manglende fremskridt i andre medlemsstater og opfordrer til, at flere data gøres hurtigere tilgængelige; bemærker, at de fleste medlemsstater har fremlagt skøn over anvendelsen af elektriske køretøjer og mål for etablering af elektriske ladestandere for 2020; påpeger imidlertid, at kun to tredjedele af medlemsstaterne leverede data om målene for 2025 og 2030; |
| --- | --- |

64.

| 65. | påpeger, at flere lokale myndigheder er begyndt at udarbejde dekarboniseringsplaner, der også omfatter fastsættelse af bindende frister for forbud mod anvendelse af køretøjer med forbrændingsmotorer; opfordrer disse myndigheder til at sikre, at deres planer omfatter målrettet finansiel og teknisk støtte til at tilpasse deres bygningsmasse med henblik på at nå deres dekarboniseringsplaner; |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  EUT C 385 af 22.9.2021, s. 68.

(2)  EUT C 456 af 10.11.2021, s. 145.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0240.

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0241.

(5)  EUT L 153 af 18.6.2010, s. 13.

(6)  EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1.

(7)  EUT L 307 af 28.10.2014, s. 1.

(8)  EUT L 111 af 25.4.2019, s. 13.

(9)  EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1.

(10)  EUT L 127 af 16.5.2019, s. 34.

(11)  EUT L 165 af 21.6.2019, s. 70.

(12)  EUT C 270 af 7.7.2021, s. 2.

(13)  Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker, Temaafdelingen for Økonomisk og Videnskabelig Politik: Boosting Building Renovation: What Potential and value for Europa? (Fremme af bygningsrenovering: Hvilket potentiale og hvilken værdi for Europa?), oktober 2016.

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1).

(15)  Undersøgelse med titlen »Mapping and analyses of the current and future (2020-2030) heating/cooling fuel deployment (fossil/renewables)« (Kortlægning og analyse af den nuværende og fremtidige (2020-2030) anvendelse af brændsel til opvarmning/køling (fossil/vedvarende energi), marts 2017.

(16)  EUT L 156 af 19.6.2018, s. 75.

(17)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

(18)  Forum for European Electrical Domestic Safety (FEEDS), »In the news: the European Parliament calls on Member States to develop an electrical inspection regime« (I nyhederne: Europa-Parlamentet opfordrer medlemsstaterne til at udvikle en kontrolordning for elektriske installationer).

(19)  Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2021 med henstillinger til Kommissionen om beskyttelse af arbejdstagere mod asbest (Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0427).

(20)  Comprehensive study of building energy renovation activities and the uptake of nearly zero-energy buildings in the EU (Omfattende undersøgelse af energirenoveringsaktiviteter i bygninger og udbredelsen af næsten energineutrale bygninger i EU) november 2019.

(21)  Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation« (COM(2020)0456).

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/69

---

P9_TA(2021)0504

Udfordringer og perspektiver for multilaterale systemer for våbenkontrol og nedrustning for så vidt angår masseødelæggelsesvåben

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2021 om udfordringer og perspektiver for multilaterale systemer for våbenkontrol og nedrustning for så vidt angår masseødelæggelsesvåben (2020/2001(INI))

(2022/C 251/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 14. februar 2019 om INF-traktatens fremtid og konsekvenserne for EU (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. februar 2019 om INF-traktatens fremtid og konsekvenserne for EU (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2020 med henstillinger til Kommissionen om en ramme for etiske aspekter af kunstig intelligens, robotteknologi og relaterede teknologier (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2020 med henstillinger til Kommissionen om en ramme for etiske aspekter af kunstig intelligens, robotteknologi og relaterede teknologier (2),

| — | der henviser til sin henstilling af 21. oktober 2020 til Rådet og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om forberedelsen af gennemgangsprocessen for den 10. ikkespredningstraktat (NPT), kernevåbenkontrol og mulighederne for atomnedrustning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 21. oktober 2020 til Rådet og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om forberedelsen af gennemgangsprocessen for den 10. ikkespredningstraktat (NPT), kernevåbenkontrol og mulighederne for atomnedrustning (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik — årsberetning 2020 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik — årsberetning 2020 (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om autonome våbensystemer (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om autonome våbensystemer (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. januar 2013 om henstillingerne fra gennemgangskonferencen for ikkespredningstraktaten vedrørende skabelsen af et Mellemøsten uden masseødelæggelsesvåben (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. januar 2013 om henstillingerne fra gennemgangskonferencen for ikkespredningstraktaten vedrørende skabelsen af et Mellemøsten uden masseødelæggelsesvåben (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 27. oktober 2016 om nuklear sikkerhed og ikkespredning (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. oktober 2016 om nuklear sikkerhed og ikkespredning (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/821 af 20. maj 2021 om en EU-ordning for kontrol med eksport, mæglervirksomhed, teknisk bistand, transit og overførsel i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse (8) (»forordningen om produkter med dobbelt anvendelse«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/821 af 20. maj 2021 om en EU-ordning for kontrol med eksport, mæglervirksomhed, teknisk bistand, transit og overførsel i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse (8) (»forordningen om produkter med dobbelt anvendelse«),

| — | der henviser til de årlige statusrapporter om gennemførelsen af Den Europæiske Unions strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (navnlig rapporterne fra 2019 (9) og 2020 (10)), |
| --- | --- |

—

der henviser til de årlige statusrapporter om gennemførelsen af Den Europæiske Unions strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (navnlig rapporterne fra 2019 (9) og 2020 (10)),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2010/212/FUSP af 29. marts 2010 vedrørende Den Europæiske Unions holdning med henblik på gennemgangskonferencen i 2010 mellem parterne i traktaten om ikke-spredning af kernevåben (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2010/212/FUSP af 29. marts 2010 vedrørende Den Europæiske Unions holdning med henblik på gennemgangskonferencen i 2010 mellem parterne i traktaten om ikke-spredning af kernevåben (11),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1656 af 6. november 2020 om EU-støtte til aktiviteter udført af Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) på området nuklear sikkerhed og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1656 af 6. november 2020 om EU-støtte til aktiviteter udført af Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) på området nuklear sikkerhed og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (12),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2020/901 af 29. juni 2020 om EU-støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO) med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2020/901 af 29. juni 2020 om EU-støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO) med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (13),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2019/938 af 6. juni 2019 til støtte for en tillidsskabende proces, der fører til oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2019/938 af 6. juni 2019 til støtte for en tillidsskabende proces, der fører til oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben (14),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) 2018/1542 af 15. oktober 2018 om restriktive foranstaltninger mod spredning og brug af kemiske våben (15) og Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2020/1480 af 14. oktober 2020 om gennemførelse af forordning (EU) 2018/1542 om restriktive foranstaltninger mod spredning og brug af kemiske våben (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) 2018/1542 af 15. oktober 2018 om restriktive foranstaltninger mod spredning og brug af kemiske våben (15) og Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2020/1480 af 14. oktober 2020 om gennemførelse af forordning (EU) 2018/1542 om restriktive foranstaltninger mod spredning og brug af kemiske våben (16),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2020/906 af 29. juni 2020 om ændring af afgørelse (FUSP) 2019/615 om Unionens støtte til aktiviteter forud for gennemgangskonferencen i 2020 mellem parterne i traktaten om ikkespredning af kernevåben (NPT) (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2020/906 af 29. juni 2020 om ændring af afgørelse (FUSP) 2019/615 om Unionens støtte til aktiviteter forud for gennemgangskonferencen i 2020 mellem parterne i traktaten om ikkespredning af kernevåben (NPT) (17),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2019/97 af 21. januar 2019 til støtte for konventionen om forbud mod biologiske våben og toksinvåben inden for rammerne af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2019/97 af 21. januar 2019 til støtte for konventionen om forbud mod biologiske våben og toksinvåben inden for rammerne af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (18),

| — | der henviser til Det Nordatlantiske Råds erklæring af 15. december 2020 om ikrafttrædelsen af traktaten om forbud mod kernevåben, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Nordatlantiske Råds erklæring af 15. december 2020 om ikrafttrædelsen af traktaten om forbud mod kernevåben,

| — | der henviser til Det Nordatlantiske Råds erklæring af 3. februar 2021 om forlængelsen af den nye START-traktat, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Nordatlantiske Råds erklæring af 3. februar 2021 om forlængelsen af den nye START-traktat,

| — | der henviser til NATO's 16. årlige konference den 10. november 2020 om masseødelæggelsesvåben, våbenkontrol, nedrustning og ikkespredning, |
| --- | --- |

—

der henviser til NATO's 16. årlige konference den 10. november 2020 om masseødelæggelsesvåben, våbenkontrol, nedrustning og ikkespredning,

| — | der henviser til Det Nordatlantiske Råds erklæring af 18. juni 2021 om Open Skies-traktaten, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Nordatlantiske Råds erklæring af 18. juni 2021 om Open Skies-traktaten,

| — | der henviser til erklæring af 2. august 2019 fra NATO's generalsekretær om INF-traktatens ophør, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 2. august 2019 fra NATO's generalsekretær om INF-traktatens ophør,

| — | der henviser til tale af NATO's generalsekretær den 10. november 2020 ved NATO's 16. årlige konference om masseødelæggelsesvåben, våbenkontrol, nedrustning og ikkespredning, |
| --- | --- |

—

der henviser til tale af NATO's generalsekretær den 10. november 2020 ved NATO's 16. årlige konference om masseødelæggelsesvåben, våbenkontrol, nedrustning og ikkespredning,

| — | der henviser til FN's nedrustningsdagsorden 2018 med titlen »Sikring af vores fælles fremtid«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's nedrustningsdagsorden 2018 med titlen »Sikring af vores fælles fremtid«,

| — | der henviser til erklæring fra FN's generalsekretær António Guterres af 24. oktober 2020 om ikrafttrædelsen af traktaten om forbud mod kernevåben, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring fra FN's generalsekretær António Guterres af 24. oktober 2020 om ikrafttrædelsen af traktaten om forbud mod kernevåben,

| — | der henviser til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling (SDG'er), og navnlig mål 16 om fremme af fredelige og inkluderende samfund med henblik på bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling (SDG'er), og navnlig mål 16 om fremme af fredelige og inkluderende samfund med henblik på bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til afgørelse fra Konferencen af Deltagende Stater under konventionen om kemiske våben af 21. april 2021 vedrørende Den Syriske Arabiske Republiks besiddelse og anvendelse af kemiske våben, |
| --- | --- |

—

der henviser til afgørelse fra Konferencen af Deltagende Stater under konventionen om kemiske våben af 21. april 2021 vedrørende Den Syriske Arabiske Republiks besiddelse og anvendelse af kemiske våben,

| — | der henviser til den fælles omfattende handlingsplan (JCPOA — atomaftalen med Iran) fra 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles omfattende handlingsplan (JCPOA — atomaftalen med Iran) fra 2015,

| — | der henviser til erklæring fra E3 (19) af 19. august 2021 om JCPOA, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring fra E3 (19) af 19. august 2021 om JCPOA,

| — | der henviser til IAEA's 64. Generalforsamling, som blev afholdt den 21.-25. september 2020 i Wien, |
| --- | --- |

—

der henviser til IAEA's 64. Generalforsamling, som blev afholdt den 21.-25. september 2020 i Wien,

| — | der henviser til tale af præsidenten for Den Franske Republik den 7. februar 2020 om Frankrigs forsvar og afskrækkelsesstrategi, |
| --- | --- |

—

der henviser til tale af præsidenten for Den Franske Republik den 7. februar 2020 om Frankrigs forsvar og afskrækkelsesstrategi,

| — | der henviser til fælles erklæring af 16. juni 2021 fra USA's og Ruslands præsident om strategisk stabilitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles erklæring af 16. juni 2021 fra USA's og Ruslands præsident om strategisk stabilitet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0324/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0324/2021),

| A. | der henviser til, at masseødelæggelsesvåben, navnlig kernevåben, udgør en alvorlig trussel mod menneskers sikkerhed på lang sigt; der henviser til, at en robust og omfattende våbenkontrol-, ikkesprednings- og nedrustningsarkitektur, som bygger på bindende traktater og robuste tillidsskabende mekanismer, og som forstærkes af en pålidelig og gennemsigtig kontrolprocedure, er afgørende for at opbygge og opretholde fred, stabilitet, forudsigelighed, sikkerhed, bæredygtig udvikling og økonomisk og social udvikling, for at nedtrappe de eksisterende spændinger mellem stater og for at mindske sandsynligheden for væbnet konflikt med uforudsigelige og katastrofale humanitære, miljømæssige, sociale og økonomiske følger; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at masseødelæggelsesvåben, navnlig kernevåben, udgør en alvorlig trussel mod menneskers sikkerhed på lang sigt; der henviser til, at en robust og omfattende våbenkontrol-, ikkesprednings- og nedrustningsarkitektur, som bygger på bindende traktater og robuste tillidsskabende mekanismer, og som forstærkes af en pålidelig og gennemsigtig kontrolprocedure, er afgørende for at opbygge og opretholde fred, stabilitet, forudsigelighed, sikkerhed, bæredygtig udvikling og økonomisk og social udvikling, for at nedtrappe de eksisterende spændinger mellem stater og for at mindske sandsynligheden for væbnet konflikt med uforudsigelige og katastrofale humanitære, miljømæssige, sociale og økonomiske følger;

| B. | der henviser til, at de centrale våbenkontroltraktater, der trådte i kraft ved afslutningen af den kolde krig, i den nuværende anspændte europæiske og globale situation for nylig er blevet svækket eller afviklet; der henviser til, at spændingerne og den manglende tillid blandt parterne i NPT er blevet forøget i de seneste år og forværret af en tiltagende forringelse af de bilaterale forbindelser mellem USA og Rusland og de efterfølgende skridt, som Rusland har taget for at revurdere de nukleare aspekter af sin militærdoktrin; der henviser til, at der er opstået et nyt internationalt klima baseret på tiltagende magtkampe; der henviser til, at EU i dette nye miljø, hvor den nødvendige stabilitet og forudsigelighed for den europæiske og globale sikkerhedsarkitektur ikke er garanteret, har indledt en refleksionsproces om mulighederne for at styrke sin strategiske autonomi; der henviser til, at en fornyet global våbenkontrol- og nedrustningsindsats i en verden med global indbyrdes afhængighed er afgørende for EU's sikkerhed; der henviser til, at USA og Den Russiske Føderation forpligtede sig til en dialog om integreret strategisk stabilitet den 16. juni 2021; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de centrale våbenkontroltraktater, der trådte i kraft ved afslutningen af den kolde krig, i den nuværende anspændte europæiske og globale situation for nylig er blevet svækket eller afviklet; der henviser til, at spændingerne og den manglende tillid blandt parterne i NPT er blevet forøget i de seneste år og forværret af en tiltagende forringelse af de bilaterale forbindelser mellem USA og Rusland og de efterfølgende skridt, som Rusland har taget for at revurdere de nukleare aspekter af sin militærdoktrin; der henviser til, at der er opstået et nyt internationalt klima baseret på tiltagende magtkampe; der henviser til, at EU i dette nye miljø, hvor den nødvendige stabilitet og forudsigelighed for den europæiske og globale sikkerhedsarkitektur ikke er garanteret, har indledt en refleksionsproces om mulighederne for at styrke sin strategiske autonomi; der henviser til, at en fornyet global våbenkontrol- og nedrustningsindsats i en verden med global indbyrdes afhængighed er afgørende for EU's sikkerhed; der henviser til, at USA og Den Russiske Føderation forpligtede sig til en dialog om integreret strategisk stabilitet den 16. juni 2021;

| C. | der henviser til, at EU sigter mod at være en global aktør for fred og støtter den regelbaserede internationale orden; der henviser til, at våbenkontrol og ikkespredning af kernevåben er selve grundlaget for EU-projektet og har været det fra begyndelsen, navnlig gennem oprettelsen af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom); der henviser til, at EU, gennem sin strategi mod masseødelæggelsesvåben, bidrager til nedrustning og forebyggelse og spredning af masseødelæggelsesvåben; der henviser til, at strategien også bør fokusere på nye trusler såsom autonome våbensystemer og andre nye og disruptive teknologier; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU sigter mod at være en global aktør for fred og støtter den regelbaserede internationale orden; der henviser til, at våbenkontrol og ikkespredning af kernevåben er selve grundlaget for EU-projektet og har været det fra begyndelsen, navnlig gennem oprettelsen af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom); der henviser til, at EU, gennem sin strategi mod masseødelæggelsesvåben, bidrager til nedrustning og forebyggelse og spredning af masseødelæggelsesvåben; der henviser til, at strategien også bør fokusere på nye trusler såsom autonome våbensystemer og andre nye og disruptive teknologier;

| D. | der henviser til, at NPT i de mere end 50 år, den har eksisteret, med sine tre gensidigt forstærkende søjler har vist sig at være og fortsat er en hjørnesten i den globale våbenkontrolarkitektur og et effektivt redskab til at opretholde international fred og sikkerhed ved at sikre, at langt størstedelen af signatarstaterne overholder deres ikkespredningsforpligtelser gennem gennemførelse af strenge beskyttelsesforanstaltninger og normer mod erhvervelse af kernevåben; der henviser til, at vi forventer, at artikel 6 i NPT bliver opfyldt; der henviser til, at den 10. NPT-gennemgangskonference er blevet udsat på grund af covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at NPT i de mere end 50 år, den har eksisteret, med sine tre gensidigt forstærkende søjler har vist sig at være og fortsat er en hjørnesten i den globale våbenkontrolarkitektur og et effektivt redskab til at opretholde international fred og sikkerhed ved at sikre, at langt størstedelen af signatarstaterne overholder deres ikkespredningsforpligtelser gennem gennemførelse af strenge beskyttelsesforanstaltninger og normer mod erhvervelse af kernevåben; der henviser til, at vi forventer, at artikel 6 i NPT bliver opfyldt; der henviser til, at den 10. NPT-gennemgangskonference er blevet udsat på grund af covid-19-pandemien;

| E. | der henviser til, at der ikke findes nogen international mekanisme til regulering af eksport af stærkt beriget uran til atomubåde; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der ikke findes nogen international mekanisme til regulering af eksport af stærkt beriget uran til atomubåde;

| F. | der henviser til, at IAEA har spillet en afgørende rolle i forbindelse med gennemførelsen af NPT; der henviser til, at tillægsprotokollen i væsentlig grad udvider IAEA's evne til at kontrollere for hemmelige nukleare anlæg; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at IAEA har spillet en afgørende rolle i forbindelse med gennemførelsen af NPT; der henviser til, at tillægsprotokollen i væsentlig grad udvider IAEA's evne til at kontrollere for hemmelige nukleare anlæg;

| G. | der henviser til, at spændingerne og mistilliden blandt NPT-parterne har været stigende i de seneste år; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at spændingerne og mistilliden blandt NPT-parterne har været stigende i de seneste år;

| H. | der henviser til, at traktaten om forbud mod kernevåben (TPNW) trådte i kraft den 22. januar 2021 som følge af en bevægelse, som omfatter forskellige lande og regioner, og som har til formål at henlede opmærksomheden på de katastrofale humanitære konsekvenser af enhver brug af kernevåben; der henviser til, at tre EU-medlemsstater er deltagende stater i TPNW; der henviser til, at seks EU-medlemsstater deltog i TPNW-forhandlingerne i FN's Generalforsamling, og fem stemte for vedtagelsen af den nye traktat; der henviser til, at ingen NATO-medlemmer og ingen stater, der besidder atomvåben, er deltagende stater i TPNW; der henviser til, at Rådet ikke har fastlagt nogen holdning til TPNW; der henviser til, at det er ønskværdigt, at alle stater, som er part i NPT, og alle atomstater inddrages og aktivt deltager for at opnå meningsfulde resultater i den globale nedrustningsindsats; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at traktaten om forbud mod kernevåben (TPNW) trådte i kraft den 22. januar 2021 som følge af en bevægelse, som omfatter forskellige lande og regioner, og som har til formål at henlede opmærksomheden på de katastrofale humanitære konsekvenser af enhver brug af kernevåben; der henviser til, at tre EU-medlemsstater er deltagende stater i TPNW; der henviser til, at seks EU-medlemsstater deltog i TPNW-forhandlingerne i FN's Generalforsamling, og fem stemte for vedtagelsen af den nye traktat; der henviser til, at ingen NATO-medlemmer og ingen stater, der besidder atomvåben, er deltagende stater i TPNW; der henviser til, at Rådet ikke har fastlagt nogen holdning til TPNW; der henviser til, at det er ønskværdigt, at alle stater, som er part i NPT, og alle atomstater inddrages og aktivt deltager for at opnå meningsfulde resultater i den globale nedrustningsindsats;

| I. | der henviser til, at JCPOA er et resultat af multilateralt diplomati under ledelse af EU; der henviser til, at parterne i JCPOA fra 2015 — EU, Kina, Rusland, Iran og USA — har indledt indirekte forhandlinger om genoptagelsen af gennemførelsen af JCPOA for Iran og USA; der henviser til, at USA i 2018 genindførte sanktioner, og Iran fjernede begrænsningerne for sin produktion af beriget uran; der henviser til, at Iran ikke længere anvender tillægsprotokollen og gennemfører den ændrede kode 3.1 i de subsidiære ordninger til Irans kontrolaftale, samtidig med at landet intensiverer sine uranberigelsesprogrammer til militærbrug; der henviser til, at dette udgør en trussel mod regional og international fred og sikkerhed og mod den globale nedrustnings- og ikkespredningsindsats; der henviser til, at Irans regering og nye præsident stadig skal vise, at de agter at overholde JCPOA og søge at indgå i en konstruktiv og fredelig dialog med EU; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at JCPOA er et resultat af multilateralt diplomati under ledelse af EU; der henviser til, at parterne i JCPOA fra 2015 — EU, Kina, Rusland, Iran og USA — har indledt indirekte forhandlinger om genoptagelsen af gennemførelsen af JCPOA for Iran og USA; der henviser til, at USA i 2018 genindførte sanktioner, og Iran fjernede begrænsningerne for sin produktion af beriget uran; der henviser til, at Iran ikke længere anvender tillægsprotokollen og gennemfører den ændrede kode 3.1 i de subsidiære ordninger til Irans kontrolaftale, samtidig med at landet intensiverer sine uranberigelsesprogrammer til militærbrug; der henviser til, at dette udgør en trussel mod regional og international fred og sikkerhed og mod den globale nedrustnings- og ikkespredningsindsats; der henviser til, at Irans regering og nye præsident stadig skal vise, at de agter at overholde JCPOA og søge at indgå i en konstruktiv og fredelig dialog med EU;

| J. | der henviser til, at traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger (CTBT) endnu ikke er blevet ratificeret af alle parter; der henviser til, at otte stater, herunder USA og Kina, stadig skal ratificere CTBT, inden den kan træde i kraft; der henviser til, at EU konsekvent har fremmet CTBT's bidrag til fred, sikkerhed, nedrustning og ikkespredning; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger (CTBT) endnu ikke er blevet ratificeret af alle parter; der henviser til, at otte stater, herunder USA og Kina, stadig skal ratificere CTBT, inden den kan træde i kraft; der henviser til, at EU konsekvent har fremmet CTBT's bidrag til fred, sikkerhed, nedrustning og ikkespredning;

| K. | der henviser til, at nedrustningskonferencen, efter 25 års stilstand, stadig ikke formelt har indledt forhandlinger om forslaget til traktat om forbud mod produktion af fissilt materiale (Fissile Material Cut-off Treaty), som ville forbyde produktion af fissilt materiale til fremstilling af kernevåben eller andre nukleare sprænglegemer; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at nedrustningskonferencen, efter 25 års stilstand, stadig ikke formelt har indledt forhandlinger om forslaget til traktat om forbud mod produktion af fissilt materiale (Fissile Material Cut-off Treaty), som ville forbyde produktion af fissilt materiale til fremstilling af kernevåben eller andre nukleare sprænglegemer;

| L. | der henviser til, at USA og Rusland — efter at traktaten om afskaffelse af mellemdistancekernevåben (INF) er mislykkedes, som følge af USA's udtræden af den i august 2019, efter at Rusland systematisk havde undladt at opfylde sine forpligtelser i henhold til INF-traktaten ved at anvende et SSC-8-missilsystem, som kan fremføre kernevåben — nu ikke længere har forbud mod at bygge og anvende denne kategori af våben og deltage i et nyt våbenkapløb, navnlig i Europa og Asien; der henviser til, at Ruslands aggressive adfærd i nabolandene har øget truslen om militær konfrontation; der henviser til, at Rusland for nylig har flyttet flere ballistiske missilsystemer, som kan fremføre kernevåben, og som menes at kunne overstige en rækkevidde på 500 km, tæt på sin grænse til EU; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at USA og Rusland — efter at traktaten om afskaffelse af mellemdistancekernevåben (INF) er mislykkedes, som følge af USA's udtræden af den i august 2019, efter at Rusland systematisk havde undladt at opfylde sine forpligtelser i henhold til INF-traktaten ved at anvende et SSC-8-missilsystem, som kan fremføre kernevåben — nu ikke længere har forbud mod at bygge og anvende denne kategori af våben og deltage i et nyt våbenkapløb, navnlig i Europa og Asien; der henviser til, at Ruslands aggressive adfærd i nabolandene har øget truslen om militær konfrontation; der henviser til, at Rusland for nylig har flyttet flere ballistiske missilsystemer, som kan fremføre kernevåben, og som menes at kunne overstige en rækkevidde på 500 km, tæt på sin grænse til EU;

| M. | der henviser til, at USA og Den Russiske Føderation er nået til enighed om at forlænge den nye strategiske traktat om reduktion af våben (START-traktat) med fem år; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at USA og Den Russiske Føderation er nået til enighed om at forlænge den nye strategiske traktat om reduktion af våben (START-traktat) med fem år;

| N. | der henviser til, at præsidentinitiativerne på det nukleare område (Presidential Nuclear Initiatives (PNIs)), som er frivillige ensidige foranstaltninger, har ført til betydelige reduktioner i både de amerikanske og russiske deployerede arsenaler; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at præsidentinitiativerne på det nukleare område (Presidential Nuclear Initiatives (PNIs)), som er frivillige ensidige foranstaltninger, har ført til betydelige reduktioner i både de amerikanske og russiske deployerede arsenaler;

| O. | der henviser til, at jordbaserede ballistiske missiler og krydsermissiler med en rækkevidde på mellem 500 og 5 500 km anses for at være særligt farlige på grund af deres korte flyvetid, dødelighed og manøvreevne, vanskelighederne ved at opfange dem og deres evne til at bære nukleare sprængladninger; der henviser til, at der i de seneste år er opstået en ny generation af krydsermissiler og taktiske missiler; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at jordbaserede ballistiske missiler og krydsermissiler med en rækkevidde på mellem 500 og 5 500 km anses for at være særligt farlige på grund af deres korte flyvetid, dødelighed og manøvreevne, vanskelighederne ved at opfange dem og deres evne til at bære nukleare sprængladninger; der henviser til, at der i de seneste år er opstået en ny generation af krydsermissiler og taktiske missiler;

| P. | der henviser til, at Kina i de seneste år har intensiveret udviklingen af sin konventionelle kapacitet, missilkapacitet og nukleare kapacitet betydeligt; der henviser til, at Kina har udvist manglende gennemsigtighed og modvilje mod at indlede drøftelser om sin potentielle deltagelse i multilaterale instrumenter til kontrol med kernevåben, hvilket har gjort det muligt for Kina uhindret at lagre et stort arsenal af teknologisk avancerede mellemdistanceballistiske missiler såsom Dong-Feng 26'erne; der henviser til, at EU bør koordinere med ligesindede partnere for at indgå i intensive diplomatiske bestræbelser med Kina med henblik på at udvikle en funktionel arkitektur for våbenkontrol, nedrustning og ikkespredning og beskytte EU's sikkerhedsinteresser; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Kina i de seneste år har intensiveret udviklingen af sin konventionelle kapacitet, missilkapacitet og nukleare kapacitet betydeligt; der henviser til, at Kina har udvist manglende gennemsigtighed og modvilje mod at indlede drøftelser om sin potentielle deltagelse i multilaterale instrumenter til kontrol med kernevåben, hvilket har gjort det muligt for Kina uhindret at lagre et stort arsenal af teknologisk avancerede mellemdistanceballistiske missiler såsom Dong-Feng 26'erne; der henviser til, at EU bør koordinere med ligesindede partnere for at indgå i intensive diplomatiske bestræbelser med Kina med henblik på at udvikle en funktionel arkitektur for våbenkontrol, nedrustning og ikkespredning og beskytte EU's sikkerhedsinteresser;

| Q. | der henviser til, at Frankrig og Det Forenede Kongerige, som er de eneste europæiske lande med kernevåben, begge deler det synspunkt, at et minimum af troværdig nuklear afskrækkelse er afgørende for Europa og NATO's kollektive sikkerhed; der henviser til, at Frankrig siden Det Forenede Kongeriges udtræden af EU nu er den eneste medlemsstat med kernevåben og fortsat moderniserer sit atomarsenal; der henviser til, at den franske præsident Emmanuel Macron i 2020 foreslog at indlede en »strategisk dialog« med villige europæiske partnere om den potentielle rolle, som Frankrigs nukleare afskrækkelse spiller i »vores kollektive sikkerhed«; der henviser til, at Det Forenede Kongerige har meddelt, at det vil hæve loftet for sit samlede kernevåbenlager med mere end 40 % til 260 operativt tilgængelige sprænghoveder, og at det vil gøre sin nukleare position mere uigennemsigtig ved ikke længere at angive tal om sit arsenal; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Frankrig og Det Forenede Kongerige, som er de eneste europæiske lande med kernevåben, begge deler det synspunkt, at et minimum af troværdig nuklear afskrækkelse er afgørende for Europa og NATO's kollektive sikkerhed; der henviser til, at Frankrig siden Det Forenede Kongeriges udtræden af EU nu er den eneste medlemsstat med kernevåben og fortsat moderniserer sit atomarsenal; der henviser til, at den franske præsident Emmanuel Macron i 2020 foreslog at indlede en »strategisk dialog« med villige europæiske partnere om den potentielle rolle, som Frankrigs nukleare afskrækkelse spiller i »vores kollektive sikkerhed«; der henviser til, at Det Forenede Kongerige har meddelt, at det vil hæve loftet for sit samlede kernevåbenlager med mere end 40 % til 260 operativt tilgængelige sprænghoveder, og at det vil gøre sin nukleare position mere uigennemsigtig ved ikke længere at angive tal om sit arsenal;

| R. | der henviser til, at Israel ikke er part i NPT; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Israel ikke er part i NPT;

| S. | der henviser til, at en række andre stater har erhvervet de videnskabelige, teknologiske og industrielle kapaciteter, der er nødvendige for at fremstille ballistiske missiler og krydsermissiler; der henviser til, at Indien og Pakistan har erklæret, at de er i besiddelse af kernevåben; der henviser til, at begge lande ikke er part i NPT; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at en række andre stater har erhvervet de videnskabelige, teknologiske og industrielle kapaciteter, der er nødvendige for at fremstille ballistiske missiler og krydsermissiler; der henviser til, at Indien og Pakistan har erklæret, at de er i besiddelse af kernevåben; der henviser til, at begge lande ikke er part i NPT;

| T. | der henviser til, at risikoen for, at et atomarsenal falder i hænderne på terrororganisationer, giver anledning til bekymring; der henviser til, at hemmelig spredning blandt slyngelstater fortsat udgør en risiko, hvilket Abdul Qadeer Khan-netværket har demonstreret; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at risikoen for, at et atomarsenal falder i hænderne på terrororganisationer, giver anledning til bekymring; der henviser til, at hemmelig spredning blandt slyngelstater fortsat udgør en risiko, hvilket Abdul Qadeer Khan-netværket har demonstreret;

| U. | der henviser til, at Haagadfærdskodeksen mod spredning af ballistiske missiler (HCoC) indbefatter en dimension, som vedrører ikkespredning af missiler, selv om den ikke er juridisk bindende; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Haagadfærdskodeksen mod spredning af ballistiske missiler (HCoC) indbefatter en dimension, som vedrører ikkespredning af missiler, selv om den ikke er juridisk bindende;

| V. | der henviser til, at Open Skies-traktaten, som har været i kraft siden 2002, havde til formål at opbygge tillid, tiltro og gensidig forståelse mellem Rusland og USA og dets europæiske allierede; der henviser til, at Rusland i mange år har undladt at opfylde sine forpligtelser i henhold til Open Skies-traktaten; der henviser til, at USA og Rusland successivt trak sig ud af traktaten; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Open Skies-traktaten, som har været i kraft siden 2002, havde til formål at opbygge tillid, tiltro og gensidig forståelse mellem Rusland og USA og dets europæiske allierede; der henviser til, at Rusland i mange år har undladt at opfylde sine forpligtelser i henhold til Open Skies-traktaten; der henviser til, at USA og Rusland successivt trak sig ud af traktaten;

| W. | der henviser til, at konventionen om forbud mod kemiske våben (CWC) er verdens første multilaterale nedrustningsaftale, der indeholder bestemmelser om kontrollerbar afskaffelse af en hel kategori af masseødelæggelsesvåben; der henviser til, at den retlige norm mod anvendelse af kemiske våben i løbet af det seneste årti er blevet overtrådt adskillige gange, bl.a. af den syriske regering og Rusland; der henviser til, at CWC skal tilpasses nye industrielle produktionsprocesser, en innovativ kemisk industri og fremkomsten af nye aktører; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at konventionen om forbud mod kemiske våben (CWC) er verdens første multilaterale nedrustningsaftale, der indeholder bestemmelser om kontrollerbar afskaffelse af en hel kategori af masseødelæggelsesvåben; der henviser til, at den retlige norm mod anvendelse af kemiske våben i løbet af det seneste årti er blevet overtrådt adskillige gange, bl.a. af den syriske regering og Rusland; der henviser til, at CWC skal tilpasses nye industrielle produktionsprocesser, en innovativ kemisk industri og fremkomsten af nye aktører;

| X. | der henviser til, at EU har været fuldt engageret i de internationale bestræbelser på at forbedre biosikkerheden og biodiversiteten gennem gennemførelsen af konventionen om forbud mod biologiske våben (BWC); der henviser til, at 13 lande endnu ikke er part i BWC; der henviser til, at BWC blev vedtaget uden kontrolmekanismer for sikring af overholdelse; der henviser til, at forhandlingerne om en verifikationsprotokol blev standset for 20 år siden; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at EU har været fuldt engageret i de internationale bestræbelser på at forbedre biosikkerheden og biodiversiteten gennem gennemførelsen af konventionen om forbud mod biologiske våben (BWC); der henviser til, at 13 lande endnu ikke er part i BWC; der henviser til, at BWC blev vedtaget uden kontrolmekanismer for sikring af overholdelse; der henviser til, at forhandlingerne om en verifikationsprotokol blev standset for 20 år siden;

| Y. | der henviser til, at Den Demokratiske Folkerepublik Koreas (DPRK's) aktiviteter og programmer vedrørende ballistiske missiler, kernevåben og masseødelæggelsesvåben samt spredning og eksport af disse våben udgør en alvorlig trussel mod den internationale fred og sikkerhed samt den globale nedrustnings- og ikkespredningsindsats; der henviser til, at DPRK's lederskab ofte forsøger at anvende sit kernevåbenprogram til at aftvinge politiske og økonomiske indrømmelser fra det internationale samfund, samtidig med at det fortsat udbreder sin teknologi til kort- og mellemdistancemissiler sammen med sin nukleare knowhow; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at Den Demokratiske Folkerepublik Koreas (DPRK's) aktiviteter og programmer vedrørende ballistiske missiler, kernevåben og masseødelæggelsesvåben samt spredning og eksport af disse våben udgør en alvorlig trussel mod den internationale fred og sikkerhed samt den globale nedrustnings- og ikkespredningsindsats; der henviser til, at DPRK's lederskab ofte forsøger at anvende sit kernevåbenprogram til at aftvinge politiske og økonomiske indrømmelser fra det internationale samfund, samtidig med at det fortsat udbreder sin teknologi til kort- og mellemdistancemissiler sammen med sin nukleare knowhow;

| Z. | der henviser til, at stigningen i den humanitære nedrustning har sat spørgsmålstegn ved de traditionelle nedrustningsmetoder fra den kolde krig; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at stigningen i den humanitære nedrustning har sat spørgsmålstegn ved de traditionelle nedrustningsmetoder fra den kolde krig;

| AA. | der henviser til, at antallet af kvinder, der er involveret i bestræbelserne på at udrydde masseødelæggelsesvåben, fortsat er alarmerende lavt, bl.a. inden for ikkesprednings- og nedrustningsdiplomati; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at antallet af kvinder, der er involveret i bestræbelserne på at udrydde masseødelæggelsesvåben, fortsat er alarmerende lavt, bl.a. inden for ikkesprednings- og nedrustningsdiplomati;

| AB. | der henviser til, at klimarelaterede risici kan have en negativ indvirkning på EU's strategiske sikkerhedsmiljø; der henviser til, at bestræbelser mod nedrustning og ikkespredning af masseødelæggelsesvåben i høj grad bidrager til bæredygtig udvikling, global sikkerhed, forudsigelighed, langsigtet stabilitet og beskyttelse af eksistensgrundlag, miljøet og planeten; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at klimarelaterede risici kan have en negativ indvirkning på EU's strategiske sikkerhedsmiljø; der henviser til, at bestræbelser mod nedrustning og ikkespredning af masseødelæggelsesvåben i høj grad bidrager til bæredygtig udvikling, global sikkerhed, forudsigelighed, langsigtet stabilitet og beskyttelse af eksistensgrundlag, miljøet og planeten;

| AC. | der henviser til, at covid-19-pandemien har vist, at der er behov for at øge EU's kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare (CBRN) forsvarsberedskab og bevidsthed, øge samarbejdet mellem og investeringerne i den civile og militære CBRN-sektor, udvikle forebyggende foranstaltninger og genopretningsforanstaltninger inden for rammerne af den eksisterende EU-civilbeskyttelsesmekanisme, opbygge en europæisk pulje af CBRN-ekspertise og fremme forbindelsen mellem sundhed og sikkerhed; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at covid-19-pandemien har vist, at der er behov for at øge EU's kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare (CBRN) forsvarsberedskab og bevidsthed, øge samarbejdet mellem og investeringerne i den civile og militære CBRN-sektor, udvikle forebyggende foranstaltninger og genopretningsforanstaltninger inden for rammerne af den eksisterende EU-civilbeskyttelsesmekanisme, opbygge en europæisk pulje af CBRN-ekspertise og fremme forbindelsen mellem sundhed og sikkerhed;

| 1. | fremhæver på ny sit fulde engagement i bevarelsen af effektive internationale ordninger for våbenkontrol, nedrustning og ikkespredning som en hjørnesten i den globale og den europæiske sikkerhed; minder om sit tilsagn om at føre politikker, der sigter mod yderligere reduktion og afskaffelse af alle atomarsenaler og skabe betingelserne for at opnå en verden uden atomvåben og kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare våben; opfordrer til en fornyet multilateral våbenkontrol- og nedrustningsorden, der inddrager alle aktører; |
| --- | --- |

1.

| 2. | er foruroliget over den fortsatte udhuling af den globale ikkesprednings-, nedrustnings- og våbenkontrolarkitektur, som forværres af den hurtige udvikling af nye potentielt destabiliserende systemer såsom våbensystemer med kunstig intelligens (KI) og hypersoniske missil- og droneteknologier; fremhæver behovet for navnlig at behandle spørgsmålet om hypersonisk missilteknologi, som øger risikoen for, at kernevåben bliver anvendt som reaktion på et angreb; frygter, at udtræden af, eller manglende forlængelse af, store våbenkontroltraktater i alvorlig grad vil skade de internationale våbenkontrolsystemer, der har sørget for en vis stabilitet, og vil underminere forbindelserne mellem kernevåbenstater; understreger, at der er et presserende behov for at genopbygge tillid på tværs af grænserne; er foruroliget over og stærkt imod enhver anvendelse af masseødelæggelsesvåben som et middel til at løse geopolitiske konflikter; |
| --- | --- |

2.

| 3. | er bekymret over den beslutning om revurdering, som flere stater har truffet vedrørende det nukleare aspekt af deres militære doktriner; opfordrer alle kernevåbenstater til at leve op til deres ansvar og overveje at mindske kernevåbens rolle og betydning i deres militære og sikkerhedsmæssige koncepter, doktriner og politikker; glæder sig over, at USA, som led i den igangværende evaluering af den nukleare statusrapport (Nuclear Posture Review), har til hensigt at vurdere mulighederne for at mindske kernevåbens betydning i sin nationale sikkerhedsstrategi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bekræfter sin fulde støtte til NPT og dens tre gensidigt forstærkende søjler som et af de mest bredt anerkendte juridisk bindende instrumenter og som en hjørnesten i ordningen for ikkespredning af kernevåben; minder om, at NPT har bidraget til at opretholde et bredt sæt normer vedrørende nedrustning og fredelig anvendelse af kerneenergi, samtidig med at den håndhæver normen om ikkespredning af kernevåben; forventer, at kernevåbenstater tager skridt i god tro til at opfylde deres traktatmæssige forpligtelser for at vise deres reelle engagement i nuklear nedrustning ved at træffe de konkrete foranstaltninger, der er fastlagt i den endelige NPT fra 2010, og ved at styrke ikkespredningsnormen og udvide IAEA's sikkerhedskapacitet; advarer om, at NPT's fremtid ikke bør tages for givet og opfordrer de deltagende stater til at gøre deres yderste for at bidrage til et vellykket og ambitiøst resultat af den kommende 10. gennemgangskonference i alle dens søjler — nedrustning, ikkespredning og fredelig anvendelse af kerneenergi — ved at nå til enighed om en væsentlig sluterklæring, der yderligere styrker NPT og bidrager til at bevare den strategiske stabilitet og forhindre et nyt våbenkapløb; opfordrer alle stater til at undertegne, tiltræde og forblive engageret i NPT; opfordrer den 10. NPT-gennemgangskonference til at drøfte smuthullet i NPT for så vidt angår eksport af atomfremdriftsreaktorer til militære formål; opfordrer EU's medlemsstater til at sende deres højest rangerende politikere til gennemgangskonferencen; opfordrer derfor alle deltagende stater i NPT til konstruktivt at engagere sig i NPT-rammen og nå til enighed om realistiske, effektive, håndgribelige, gensidige og kontrollerbare foranstaltninger, der kan bidrage til at nå det fælles mål om nuklear nedrustning; |
| --- | --- |

4.

| 5. | insisterer på, at det er nødvendigt at sikre, at EU spiller en stærk og konstruktiv rolle med hensyn til at udvikle og styrke de globale regelbaserede ikkespredningsbestræbelser og våbenkontrol- og nedrustningsarkitekturen med det langsigtede mål om at afskaffe alle kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare våben ved at benytte alle tilgængelige instrumenter til fulde; glæder sig over det arbejde, som EU's særlige udsending for nedrustning og ikkespredning har udført i forbindelse med dette spørgsmål; opfordrer Rådet til at slå til lyd for, at EU taler med én stemme i internationale fora for nedrustning, ikkespredning og våbenkontrol, og til at fremme tillidsskabende foranstaltninger blandt alle parter i NPT med henblik på at mindske spændingerne og mistilliden; understreger, at det er nødvendigt at anvende det arbejde, der udføres i forbindelse med processen for det strategiske kompas, til fuldt ud at indarbejde spørgsmål om spredning af masseødelæggelsesvåben i den fælles forståelse af trusler og til at opnå en fælles strategisk kultur på dette område; opfordrer Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til at indlede en refleksionsproces om konsekvenserne af brexit for dens nedrustnings- og ikkespredningspolitik; |
| --- | --- |

5.

| 6. | glæder sig over EU's betydelige fortsatte finansielle bidrag til bl.a. FN's Kontor for Nedrustningsanliggender, IAEA, Organisationen for Forbud mod Kemiske Våben (OPCW) og FN's generalsekretærs mekanisme til efterforskning af påstået brug af kemiske og biologiske våben eller toksinvåben (SGM); |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger den afgørende betydning af uddannelse og bevidstgørelse; opfordrer derfor til, at den tilgængelige ekspertise inden for ikkespredning og våbenkontrol, herunder inden for området kvantecomputing, i EU styrkes, og at videreuddannelsen af personale på EU- og medlemsstatsniveau forbedres; understreger behovet for at styrke båndene mellem den private og den offentlige sektor, den akademiske verden, tænketanke og civilsamfundsorganisationer; glæder sig i denne forbindelse over den fortsatte finansielle støtte til European Nuclear Education Network (det europæiske netværk for nuklear uddannelse), EU's konsortium for ikkespredning og nedrustning og det europæiske center for uddannelse i nuklear sikkerhed; understreger potentialet for samarbejde om uddannelsesprojekter med Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarsakademi; opfordrer til yderligere investeringer i uddannelse om nedrustning og fremme af unges engagement; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fremhæver det udvidede mandat til rapportering, koordinering og håndhævelse vedrørende gennemsigtighed og det udvidede anvendelsesområde for forpligtelserne i forordningen om produkter med dobbelt anvendelse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer EU-delegationerne til at sætte spørgsmålene om global og regional nedrustning, ikkespredning og våbenkontrol højt på dagsordenen for politisk dialog med lande uden for EU for at sikre, at EU bidrager i bestræbelserne på at universalisere eksisterende nedrustnings-, våbenkontrol- og ikkespredningstraktater og -instrumenter; anmoder EU-Udenrigstjenesten om at arbejde intensivt på at styrke den faglige uddannelse og kapacitetsopbygningen hos vores nærmeste partnere, navnlig naboskabs- og udvidelseslandene, inden for nedrustning, ikkespredning og våbenkontrol vedrørende masseødelæggelsesvåben; glæder sig over EU's bidrag til at afbøde CBRN-risici på verdensplan ved at yde bistand til partnerlande og roser initiativet vedrørende EU's CBRN-ekspertisecentre for risikobegrænsning, der finansieres under instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer EU til at styrke sit lederskab inden for bistand til ofre og udbedring af miljøskaber som reaktion på konsekvenserne af atomprøvesprængninger i de berørte områder; anmoder næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) om at foreslå foranstaltninger, som EU og dets medlemsstater kan gennemføre for at styrke EU's rolle i denne henseende; |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig over NATO's støtte til og fremme af dialog mellem allierede og partnere for at sætte dem i stand til at opfylde deres ikkespredningsforpligtelser; understreger, at NATO-allierede fortsat skal være fast besluttede på at skabe betingelserne for yderligere reduktion og langsigtet afskaffelse af atomarsenalet og for en verden uden kernevåben på grundlag af gensidighed og juridisk bindende og kontrollerbare traktater; understreger, at alle stater skal indgå i en konstruktiv og troværdig dialog om dette spørgsmål i de relevante internationale og bilaterale fora; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger sin fulde støtte til det arbejde, som FN's Kontor for Nedrustningsanliggender udfører, til FN's generalsekretærs ambitiøse dagsorden for nedrustning og til de multilaterale samtaleorienterede processer og forhandlinger under FN's auspicier; understreger behovet for at sikre inddragelse af alle interessenter, civilsamfundet og den akademiske verden og for en meningsfuld og mangfoldig deltagelse af borgere i debatter om nedrustning og ikkespredning; |
| --- | --- |

12.

| 13. | støtter de tillidsskabende foranstaltninger, der er vedtaget af Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa, som vigtige bidrag til at begrænse misforståelser eller fejlberegninger og sikre større åbenhed og gennemsigtighed; opfordrer alle kernevåbenstater til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at øge gennemsigtigheden med hensyn til deres atomvåbenarsenaler; |
| --- | --- |

13.

| 14. | glæder sig over EU's tilsagn om at bidrage til oprettelsen af en zone uden masseødelæggelsesvåben i Mellemøsten i overensstemmelse med resolutionen om Mellemøsten fra 1995-konferencen om gennemgang og forlængelse af traktaten om ikkespredning af kernevåben mellem parterne i denne traktat og EU's fremme af tillidsskabende foranstaltninger til støtte for denne proces på en fuldstændig, kontrollerbar og uigenkaldelig måde; |
| --- | --- |

14.

| 15. | er bekymret over DPRK's fortsatte nukleare og ballistiske aktiviteter i strid med talrige resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd og landets udvikling af nye kapaciteter; gentager sit ønske om at arbejde hen imod en fuldstændig, uigenkaldelig og kontrollerbar atomafrustning af Den Koreanske Halvø og mener, at EU bør fortsætte sine bestræbelser på at afskaffe alle masseødelæggelsesvåben på Den Koreanske Halvø; opfordrer indtrængende DPRK til øjeblikkeligt at opgive sine nukleare aktiviteter og missilaktiviteter og andre programmer for så vidt angår masseødelæggelsesvåben og fremføringssystemer, til fuldt ud at overholde alle relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd og til hurtigt at undertegne og ratificere CTBT og vende tilbage til NPT; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer de stater, som ikke er omfattet af NPT-rammen, og som er i besiddelse af kernevåben, til at afstå fra spredning af enhver form for militærrelateret nuklear teknologi og til at blive part i NPT; |
| --- | --- |

16.

| 17. | noterer sig ikrafttrædelsen af traktaten om forbud mod kernevåben og anerkender dens vision for en atomvåbenfri verden; minder om, at NPT's rolle som et uundværligt forum for forfølgelsen af målet om nuklear nedrustning og sikring af international stabilitet og kollektiv sikkerhed ikke må svækkes; understreger betydningen af NPT, som 191 stater er part i, fremhæver nødvendigheden af at sikre, at den er effektiv, og opfordrer derfor alle deltagende stater i NPT til konstruktivt at engagere sig i NPT-rammen og nå til enighed om realistiske, effektive, håndgribelige, gensidige og kontrollerbare foranstaltninger, der kan bidrage til at nå det endelige fælles langsigtede mål om nuklear nedrustning; er af den opfattelse, at traktaten om forbud mod kernevåben ikke bør svække medlemsstaternes sikkerhed; |
| --- | --- |

17.

| 18. | minder om den centrale rolle, som IAEA spiller som garant for deltagende staters overholdelse af bestemmelserne i NPT; fremhæver, at IAEA's kontrolaktiviteter er afgørende for at forhindre spredning af kernevåben; opfordrer de stater, der endnu ikke har gjort det, til hurtigst muligt at ratificere og gennemføre IAEA-tillægsprotokollen; opfordrer de stater, der ikke længere anvender tillægsprotokollen, til igen at overholde den; |
| --- | --- |

18.

| 19. | fremhæver IAEA's afgørende rolle i forbindelse med overvågning og kontrol af Irans overholdelse af kontrolaftalen og roser navnlig den centrale rolle, den har spillet siden den 23. februar 2021, ved at etablere en midlertidig bilateral teknisk forståelse med Iran, som gør det muligt for IAEA at fortsætte sine nødvendige kontrol- og overvågningsaktiviteter; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bekræfter sin fulde støtte til JCPOA som et centralt element i den globale arkitektur for nuklear ikkespredning; understreger, at en fuld gennemførelse af aftalen er afgørende for europæisk sikkerhed og for stabilitet og sikkerhed i Mellemøsten og på verdensplan; glæder sig over EU's fortsatte engagement med Iran i spørgsmål vedrørende civilt nukleart samarbejde og de foranstaltninger, der er truffet for at gennemføre projekter til at forbedre den nukleare sikkerhed i henhold til bilag III til JCPOA; opfordrer Iran til øjeblikkeligt at indstille sine nukleare aktiviteter, som overtræder JCPOA, hvilket bør gå hånd i hånd med ophævelsen af alle atomrelaterede sanktioner; opfordrer alle parter til at genoptage forhandlingerne med henblik på igen at overholde aftalen fuldt ud og effektivt; |
| --- | --- |

20.

| 21. | bekræfter, at ikrafttrædelsen og ratificeringen af CTBT som et stærkt tillidsskabende instrument fortsat er et vigtigt mål i EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben; bemærker, at CTBT er blevet ratificeret af 170 stater, og påpeger, at otte lande stadig mangler at gøre det, for at CTBT kan træde i kraft; glæder sig over EU's diplomatiske bestræbelser på at nå ud til ikke-signatarstater for at anmode om deres tilsagn om ratificering af CTBT og universel tilslutning hertil; glæder sig over EU's støtte, bl.a. via finansielle bidrag, til aktiviteterne i CTBT-organisationens Forberedende Kommission med henblik på at styrke dens kontrol- og overvågningskapaciteter; opfordrer alle stater, der ikke har undertegnet CTBT, til at tiltræde den og opfordrer indtrængende alle stater, der har undertegnet, men ikke ratificeret CTBT, til at gøre dette; opfordrer alle stater til at afstå fra atomprøvesprængninger; |
| --- | --- |

21.

| 22. | gentager sin mangeårige støtte til indledningen af forhandlinger om traktaten om forbud mod produktion af fissilt materiale til fremstilling af kernevåben eller andre nukleare sprænglegemer og opfordrer alle kernevåbenstater, der ikke har gjort det, til at vedtage et øjeblikkeligt moratorium for produktion af fissilt materiale til fremstilling af kernevåben og andre nukleare sprænglegemer; |
| --- | --- |

22.

| 23. | gentager sin dybe beklagelse over USA's og Den Russiske Føderations udtrædelse af INF-traktaten efter Ruslands vedvarende manglende overholdelse af den og over den manglende kommunikation mellem parterne; er navnlig bekymret over, at jordbaserede mellemdistancemissiler kan dukke op igen i det europæiske operationsområde i tiden efter INF-traktaten, og over et nyt våbenkapløb og remilitarisering i Europa; glæder sig over USA's og Ruslands tilsagn om fortsat at arbejde hen imod opfyldelsen af deres erklærede fælles mål om at sikre forudsigelighed på det strategiske område og mindske risikoen for væbnet konflikt og truslen om atomkrig; opfordrer indtrængende begge parter til at benytte denne lejlighed til at skabe et ambitiøst grundlag for at genoptage forhandlingerne om en ny våbenkontrolarkitektur og risikobegrænsende foranstaltninger, der tager hensyn til den skiftende geopolitiske kontekst og fremkomsten af nye magter; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer alle andre lande, navnlig Kina, som er i besiddelse af eller i færd med at udvikle interkontinentale missilsystemer og mellemdistancemissilsystemer, til at engagere sig i bestræbelserne på at gøre den traktat, der skal efterfølge INF, multilateral og universel, idet der tages hensyn til den seneste udvikling inden for våbensystemer, og til aktivt at deltage i drøftelser om eventuelle andre våbenkontrolaftaler; |
| --- | --- |

24.

| 25. | bemærker med bekymring den igangværende modernisering og udvidelse af Kinas atomarsenal, herunder hypersoniske missiler, som kan fremføre kernevåben; opfordrer Kina til at engagere sig aktivt og i god tro i internationale forhandlinger om våbenkontrol, nedrustning og ikkespredning; |
| --- | --- |

25.

| 26. | bemærker med bekymring Ruslands hyppige overtrædelse af internationale normer og traktater og dets stadig mere fjendtlige atomretorik mod medlemsstaterne; opfordrer indtrængende Rusland til at opgive sine fjendtlige aktiviteter og til igen at overholde internationale normer; er navnlig bekymret over Ruslands afprøvning af kernevåben og opbygning af dets flåde af kernedrevne og konventionelt drevne isbrydere i Arktis; understreger, at sådanne aktiviteter strider mod målet om at bevare stabilitet og fred og også kan være meget farlige for det skrøbelige miljø i Arktis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | glæder sig meget over USA's og Den Russiske Føderations beslutning om at forlænge den nye START-traktat som et vigtigt bidrag til den kommende 10. NPT-gennemgangskonference og til gennemførelsen af artikel VI i den nye START-traktat; understreger, at dens forlængelse bør danne grundlag for forhandlinger om en ny våbenkontrolaftale, der vil omfatte både opstillede og ikkeopstillede, samt strategiske og ikkestrategiske, våben; opfordrer begge signatarer til grundigt at vurdere alle muligheder med hensyn til det omfang, den anvendelse og den kategori af våben, der skal være omfattet, og opfordrer til dialog med andre kernevåbenlande og deres deltagelse i forhandlingerne om en eventuel ny våbenkontrolaftale, navnlig Kina, i lyset af landets fortsatte forøgelse og modernisering af sit atomvåbenarsenal, og Det Forenede Kongerige og Frankrig; opfordrer alle kernevåbenstater til at bekræfte princippet om, at en atomkrig ikke kan vindes og aldrig må finde sted; |
| --- | --- |

27.

| 28. | fremhæver betydningen af præsidentinitiativerne på det nukleare område, som har til formål at reducere deployerede »taktiske« kernevåben med kort rækkevidde; bemærker med bekymring Ruslands igangværende programmer for modernisering af sine ikke-strategiske kernevåben, hvilket rejser spørgsmål om landets overholdelse af målene for præsidentinitiativerne på det nukleare område; minder om, at præsidentinitiativerne på det nukleare område, på trods af deres ikkebindende karakter, har spillet en afgørende rolle i våbenkontrolarkitekturen, og opfordrer både USA og Den Russiske Føderation til at overholde deres forpligtelser med hensyn til ikkestrategiske kernevåben og til at øge gennemsigtigheden med hensyn til arsenaler, deployeringer og status for deres respektive våben, modernisering og udvikling af nye våben; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at det internationale samfund skal arbejde på foranstaltninger for at imødegå risikoen for spredning af missiler; opfordrer stater med et betydeligt antal krydsermissiler til som et første skridt at fokusere på tillids- og gennemsigtighedsforanstaltninger, herunder forhandling og vedtagelse af adfærdskodekser for deployering og anvendelse af krydsermissiler; opfordrer NF/HR til at indgå i en dialog med eksportstaterne for at sikre, at de fuldt ud tilslutter sig og koordinerer indsatsen gennem missilteknologiregimet, som er den eneste eksisterende multilaterale ordning, der omfatter overførsel af missiler og missilrelateret udstyr; |
| --- | --- |

29.

| 30. | glæder sig over den indsats, som NF/HR har gjort for at fremme HCoC, som er det eneste multilaterale instrument til gennemsigtighed og tillidsskabelse i forbindelse med spredning af ballistiske missiler, med henblik på yderligere at bidrage til bestræbelserne på at begrænse spredningen af ballistiske missiler, der kan bære masseødelæggelsesvåben; opfordrer NF/HR til at stå i spidsen for bestræbelserne på større tilpasning mellem HCoC og andre våbenkontrolinstrumenter; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger den afgørende rolle, som Open Skies-traktaten spiller i de transatlantiske forbindelser, og dens værdifulde bidrag til den globale våbenkontrolarkitektur, tillidsopbygning, gennemsigtighed omkring de militære aktiviteter, der udføres af signatarstaterne, og langsigtet europæisk og global stabilitet; fremhæver, at Open Skies-traktaten gav mindre europæiske stater kapacitet til at overvåge deres naboer og holde dem ansvarlige for deres militære aktiviteter; beklager den russiske Statsdumas nylige vedtagelse af et lovforslag om tilbagetrækning og USA's udtræden af Open Skies-traktaten; opfordrer de øvrige signatarstater til at fortsætte gennemførelsen af traktaten; opfordrer indtrængende USA og Den Russiske Føderation til at genoptage forhandlingerne med henblik på at vende tilbage til traktaten og til dens fuldstændige, effektive og kontrollerbare gennemførelse; opfordrer indtrængende de øvrige stater til yderligere at styrke traktaten som en tillidsskabende foranstaltning ved at udvide dens anvendelsesområde til at omfatte udveksling mellem forskere, katastrofeberedskab, miljøovervågning og andre opgaver; |
| --- | --- |

31.

| 32. | er foruroliget over den trussel, som kemisk krigsførelse udgør efter den mest omfattende og vedvarende brug af kemiske våben i årtier; er især bekymret over visse statslige og ikkestatslige aktørers øgede kapacitet til at producere forbudte kemiske agenser hurtigere og med begrænsede muligheder for at opdage en sådan produktion; insisterer på, at det er nødvendigt at opretholde den globale etiske norm mod kemiske våben ved at forhindre straffrihed for anvendelsen heraf; opfordrer til, at den nyligt vedtagne globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner anvendes effektivt med henblik på at opretholde denne norm; glæder sig over Rådets vedtagelse af en horisontal sanktionsordning for at gøre noget ved de stigende overtrædelser i produktionen, lagringen, brugen og spredningen af kemiske våben; gentager sin dybe bekymring over drabsforsøget på Aleksej Navalnyj og Sergej og Julia Skripal med den forbudte nervegift novitjok, der betragtes som et kemisk våben i henhold til CWC; glæder sig over de sanktioner, der blev pålagt russiske embedsmænd den 14. oktober 2020 som reaktion på denne åbenlyse overtrædelse af internationale normer og Ruslands internationale forpligtelser; opfordrer indtrængende Rusland til at give afgørende svar på forgiftningen af Kreml-kritikeren, Aleksej Navalnyj, således som en gruppe af 45 vestlige lande har anmodet om i henhold til OPCW's regler; |
| --- | --- |

32.

| 33. | roser den internationale rolle, som OPCW har spillet i forbindelse med den verificerede destruktion af kemiske agenser; fordømmer på det kraftigste udviklingen og den udbredte brug af kemiske våben i stater, der er medlemmer af CWC, og fordømmer de talrige menneskerettighedskrænkelser og grusomheder, som Bashar al-Assads regime i Den Syriske Arabiske Republik har begået; understreger, at der skal sikres ansvarlighed for sådanne alvorlige overtrædelser af CWC; glæder sig over den beslutning, der blev truffet på den 25. samling i Konferencen af Deltagende Stater i CWC, om at suspendere visse af Syriens rettigheder og privilegier inden for rammerne af OPCW; glæder sig over EU's fortsatte støtte til SGM, samtidig med at det understreger vigtigheden af at sikre dens ansvarlighed; fordømmer forsøgene på at undergrave SGM's uafhængige karakter ved at underordne den FN's Sikkerhedsråd; |
| --- | --- |

33.

| 34. | gentager sin fulde støtte til BWC, som forbyder anvendelsen af farlige vira, bakterier og giftige stoffer på mennesker; glæder sig over EU's finansielle bidrag direkte til BWC og til støtte for styrkelsen af biosikkerheden uden for EU; opfordrer NF/HR til at fortsætte sine bestræbelser på at fremme universel anvendelse af BWC; påpeger nødvendigheden af at intensivere indsatsen for at indføre en juridisk bindende mekanisme til at kontrollere overholdelsen af BWC; opfordrer alle parter, herunder USA, til at vende tilbage til forhandlingerne gennem BWC's ad hoc-gruppe; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger det vigtige arbejde, der udføres af EU-Satellitcentret med hensyn til at anvende rumaktiver, satellitbilleder og geospatiale efterretninger til at overvåge overholdelsen af nedrustnings- og ikkespredningsforpligtelserne for så vidt angår masseødelæggelsesvåben; |
| --- | --- |

35.

| 36. | påpeger de hurtige fremskridt, der er gjort i udviklingen af systemer, der bygger på kunstig intelligens, på det militære område; gentager derfor sin opfordring til EU om at gå i spidsen for internationale reguleringsmæssige bestræbelser på at sikre, at udviklingen og anvendelsen af kunstig intelligens til militære formål overholder de strenge grænser, der er fastsat i folkeretten, herunder den humanitære folkeret og menneskerettighedslovgivningen; opfordrer EU til også at bane vejen for globale forhandlinger for at ajourføre alle eksisterende instrumenter til våbenkontrol, nedrustning og ikkespredning, således at der tages hensyn til systemer, som bygger på kunstig intelligens, og som anvendes i forbindelse med krigsførelse; understreger, at nye teknologier, som ikke er omfattet af folkeretten, bør vurderes ud fra princippet om medmenneskelighed og de offentlige samvittighedsbud; opfordrer NF/HR, medlemsstaterne og Det Europæiske Råd til at vedtage en fælles holdning om autonome våbensystemer, der sikrer meningsfuld menneskelig kontrol over våbensystemers kritiske funktioner; insisterer på, at EU støtter bestræbelserne i FN's konvention om visse konventionelle våben, hvorved de høje kontraherende parter bidrager til arbejdet i gruppen af regeringseksperter om nye teknologier vedrørende dødbringende autonome våbensystemer med henblik på at nå til enighed om et juridisk bindende instrument, der vil forbyde fuldautomatiske våben uden meningsfuld menneskelig kontrol; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer EU til at øge sine investeringer i kapaciteter inden for kunstig intelligens, der modsvares af medlemsstaternes operationelle koncepter; understreger, at den voksende betydning af kunstig intelligens også kræver et øget samarbejde med ligesindede partnere; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger behovet for at sikre og integrere kvinders lige, fulde og meningsfulde deltagelse i nedrustnings- og ikkespredningskonferencer og -fora, herunder nedrustningsdiplomati og alle beslutningsprocesser i forbindelse med nedrustning; |
| --- | --- |

38.

| 39. | påpeger behovet for at træffe yderligere foranstaltninger til at bekæmpe finansieringen af spredningen af masseødelæggelsesvåben med henblik på at forstyrre overførsel af teknologi og viden til fjendtlige ikkestatslige aktører, og påpeger den potentielle trussel, som CBRN-terrorisme udgør for vores kollektive sikkerhed; påpeger behovet for, at EU fremmer ansvarlig videnskab med henblik på at forhindre misbrug af videnskabelig forskning og eksperimenter; understreger behovet for at bekæmpe CBRN-materialesmugling og ulovlig handel og for at forebygge risici for omledning; opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at tage dette spørgsmål op i deres forventede fælles meddelelse om en strategisk tilgang til støtte for afvæbning, demobilisering og reintegration af tidligere kombattanter; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger behovet for at øge bestræbelserne på yderligere at styrke EU's beredskab og indsats mod CBRN-trusler gennem udvikling af dekontaminerings-, lageropbygnings- og overvågningskapaciteter under EU's eksisterende civilbeskyttelsesmekanisme; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  EUT C 449 af 23.12.2020, s. 149.

(2)  EUT C 404 af 6.10.2021, s. 63.

(3)  EUT C 404 af 6.10.2021, s. 240.

(4)  EUT C 456 af 10.11.2021, s. 78.

(5)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 86.

(6)  EUT C 440 af 30.12.2015, s. 97.

(7)  EUT C 215 af 19.6.2018, s. 202.

(8)  EUT L 206 af 11.6.2021, s. 1.

(9)  EUT C 341 af 13.10.2020, s. 1.

(10)  EUT C 298 af 26.7.2021, s. 1.

(11)  EUT L 90 af 10.4.2010, s. 8.

(12)  EUT L 372 I af 9.11.2020, s. 4.

(13)  EUT L 207 af 30.6.2020, s. 15.

(14)  EUT L 149 af 7.6.2019, s. 63.

(15)  EUT L 259 af 16.10.2018, s. 12.

(16)  EUT L 341 af 15.10.2020, s. 1.

(17)  EUT L 207 af 30.6.2020, s. 36.

(18)  EUT L 19 af 22.1.2019, s. 11.

(19)  Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige.

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/80 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/80

---

P9_TA(2021)0505

Nye retningslinjer for EU's humanitære indsats

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2021 om nye retningslinjer for EU's humanitære indsats (2021/2163(INI))

(2022/C 251/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 208 og 214 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 208 og 214 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1257/96 af 20. juni 1996 om humanitær bistand (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1257/96 af 20. juni 1996 om humanitær bistand (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/836 af 20. maj 2021 om ændring af afgørelse nr. 1313/2013/EU om en EU-civilbeskyttelsesmekanisme (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/836 af 20. maj 2021 om ændring af afgørelse nr. 1313/2013/EU om en EU-civilbeskyttelsesmekanisme (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947 af 9. juni 2021 om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa, og om ændring og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2014/EU og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1601 og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947 af 9. juni 2021 om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa, og om ændring og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2014/EU og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1601 og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009 (3),

| — | der henviser til den fælles erklæring fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen om den europæiske konsensus om humanitær bistand fra 2008 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen om den europæiske konsensus om humanitær bistand fra 2008 (4),

| — | der henviser til den fjerde Genèvekonvention af 12. august 1949 om beskyttelse af civile personer i krigstid, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fjerde Genèvekonvention af 12. august 1949 om beskyttelse af civile personer i krigstid,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2003/335/RIA af 8. maj 2003 om efterforskning og strafforfølgning af folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2003/335/RIA af 8. maj 2003 om efterforskning og strafforfølgning af folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser (5),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 26. november 2018 om styrkelse af den globale fødevare- og ernæringssikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 26. november 2018 om styrkelse af den globale fødevare- og ernæringssikkerhed,

| — | der henviser til EU's retningslinjer om fremme af overholdelse af den humanitære folkeret (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer om fremme af overholdelse af den humanitære folkeret (6),

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2286 af 3. maj 2016 om beskyttelse af sårede og syge, sundhedspersonale og humanitært personale under væbnet konflikt, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2286 af 3. maj 2016 om beskyttelse af sårede og syge, sundhedspersonale og humanitært personale under væbnet konflikt,

| — | der henviser til rapporten fra FN's generalsekretær af 23. august 2016 om resultatet af det humanitære verdenstopmøde og de tilsagn, som deltagerne i topmødet gav, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's generalsekretær af 23. august 2016 om resultatet af det humanitære verdenstopmøde og de tilsagn, som deltagerne i topmødet gav,

| — | der henviser til aftalen »The Grand Bargain«, som blev undertegnet den 23. maj 2016, til de årlige uafhængige rapporter herom, navnlig den fra 2021, og til »The Grand Bargain 2.0 framework and annexes«, som blev fremlagt på det årlige Grand Bargain-møde den 15.-17. juni 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen »The Grand Bargain«, som blev undertegnet den 23. maj 2016, til de årlige uafhængige rapporter herom, navnlig den fra 2021, og til »The Grand Bargain 2.0 framework and annexes«, som blev fremlagt på det årlige Grand Bargain-møde den 15.-17. juni 2021,

| — | der henviser til rapporten fra FN's Højkommissariat for Flygtninge fra juli 2021 om anvendelsen af fleksibel finansiering i 2020 og ajourføringerne heraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's Højkommissariat for Flygtninge fra juli 2021 om anvendelsen af fleksibel finansiering i 2020 og ajourføringerne heraf,

| — | der henviser til Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030, som blev vedtaget på FN's tredje verdenskonference om reduktion af katastroferisici, som blev afholdt den 14.-18. marts 2015 i Sendai, Japan, og resultaterne af de globale platforme for reduktion af katastroferisici, som blev afholdt i Cancún i 2017 og i Genève i 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030, som blev vedtaget på FN's tredje verdenskonference om reduktion af katastroferisici, som blev afholdt den 14.-18. marts 2015 i Sendai, Japan, og resultaterne af de globale platforme for reduktion af katastroferisici, som blev afholdt i Cancún i 2017 og i Genève i 2019,

| — | der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og til verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og til verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG),

| — | der henviser til »Global Humanitarian Overview 2021« fra FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender og de månedlige opdateringer heraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til »Global Humanitarian Overview 2021« fra FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender og de månedlige opdateringer heraf,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2021»Et EU med ligestilling: Strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030« (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2021»Et EU med ligestilling: Strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030« (COM(2021)0101),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2021 om EU's humanitære indsats: nye udfordringer, samme principper (COM(2021)0110) og Rådets efterfølgende konklusioner af 20. maj 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2021 om EU's humanitære indsats: nye udfordringer, samme principper (COM(2021)0110) og Rådets efterfølgende konklusioner af 20. maj 2021,

| — | der henviser til sine beslutninger om humanitær bistand, navnlig beslutning af 11. december 2013 om EU's strategi til styrkelse af resiliens og nedbringelse af katastroferisici i udviklingslande: erfaringer fra fødevaresikkerhedskriser (7), af 26. november 2015 om undervisning for børn i nødsituationer og under langvarige kriser (8), af 16. december 2015 om forberedelse af det humanitære verdenstopmøde: udfordringer og muligheder for humanitær bistand (9), af 1. juni 2017 om modstandsdygtighed som en strategisk prioritet i EU's optræden udadtil (10), af 17. april 2018 om gennemførelse af instrumentet for udviklingssamarbejde, instrumentet for humanitær bistand og Den Europæiske Udviklingsfond (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger om humanitær bistand, navnlig beslutning af 11. december 2013 om EU's strategi til styrkelse af resiliens og nedbringelse af katastroferisici i udviklingslande: erfaringer fra fødevaresikkerhedskriser (7), af 26. november 2015 om undervisning for børn i nødsituationer og under langvarige kriser (8), af 16. december 2015 om forberedelse af det humanitære verdenstopmøde: udfordringer og muligheder for humanitær bistand (9), af 1. juni 2017 om modstandsdygtighed som en strategisk prioritet i EU's optræden udadtil (10), af 17. april 2018 om gennemførelse af instrumentet for udviklingssamarbejde, instrumentet for humanitær bistand og Den Europæiske Udviklingsfond (11),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A9-0328/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A9-0328/2021),

| A. | der henviser til, at de humanitære behov ligger på et rekordhøjt niveau, idet 238 millioner mennesker har behov for bistand i 2021, hovedsagelig på grund af konflikter, men også på grund af systemiske faktorer som klimaforandringer, naturkatastrofer, miljøforringelse, global befolkningstilvækst, fødevareusikkerhed, begrænsede vandressourcer og fejlslagen regeringsførelse; der henviser til, at stigningen i de humanitære behov og deres tiltagende kompleksitet berører alle verdensmålene og påpeger en foruroligende mangel på globale fremskridt med 2030-dagsordenen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de humanitære behov ligger på et rekordhøjt niveau, idet 238 millioner mennesker har behov for bistand i 2021, hovedsagelig på grund af konflikter, men også på grund af systemiske faktorer som klimaforandringer, naturkatastrofer, miljøforringelse, global befolkningstilvækst, fødevareusikkerhed, begrænsede vandressourcer og fejlslagen regeringsførelse; der henviser til, at stigningen i de humanitære behov og deres tiltagende kompleksitet berører alle verdensmålene og påpeger en foruroligende mangel på globale fremskridt med 2030-dagsordenen;

| B. | der henviser til, at covid-19-pandemien har forværret allerede eksisterende skrøbelighed og ulighed, forøget de humanitære behov — navnlig en kraftig stigning i forekomsten af sult og et manglende udbud af fødevarer — idet næsten 300 millioner mennesker er i fare for at ende i akut fødevareusikkerhed, og over 40 millioner mennesker oplever fødevareusikkerhed i katastrofal grad — og har vanskeliggjort den humanitære indsats på grund af grænselukninger og andre begrænsninger såsom dem, som parter i væbnede konflikter har forsøgt at indføre; der henviser til, at stigningen i de humanitære behov til dels skyldes utilstrækkelig udviklingsbistand til at afhjælpe drivkræfterne bag skrøbeligheden; der henviser til, at den humanitære bistand til alle skrøbelige situationer ifølge Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling steg med 38 % fra 2015 til 2016, mens den programmerbare udviklingsbistand til skrøbelige situationer ikke steg i samme periode (12); der henviser til, at den humanitære bistand mellem 2014 og 2018 tegnede sig for den næststørste andel af bidragene til officiel udviklingsbistand for alle de 29 lande i Komitéen for Udviklingsbistand (13); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at covid-19-pandemien har forværret allerede eksisterende skrøbelighed og ulighed, forøget de humanitære behov — navnlig en kraftig stigning i forekomsten af sult og et manglende udbud af fødevarer — idet næsten 300 millioner mennesker er i fare for at ende i akut fødevareusikkerhed, og over 40 millioner mennesker oplever fødevareusikkerhed i katastrofal grad — og har vanskeliggjort den humanitære indsats på grund af grænselukninger og andre begrænsninger såsom dem, som parter i væbnede konflikter har forsøgt at indføre; der henviser til, at stigningen i de humanitære behov til dels skyldes utilstrækkelig udviklingsbistand til at afhjælpe drivkræfterne bag skrøbeligheden; der henviser til, at den humanitære bistand til alle skrøbelige situationer ifølge Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling steg med 38 % fra 2015 til 2016, mens den programmerbare udviklingsbistand til skrøbelige situationer ikke steg i samme periode (12); der henviser til, at den humanitære bistand mellem 2014 og 2018 tegnede sig for den næststørste andel af bidragene til officiel udviklingsbistand for alle de 29 lande i Komitéen for Udviklingsbistand (13);

| C. | der henviser til, at covid-19-pandemien på den ene side har skabt en række logistiske hindringer for internationale organisationer, der udfører bistandsoperationer, men at disse logistiske udfordringer på den anden side har bidraget til en række ændringer i måden, hvorpå bistandsprogrammerne gennemføres, navnlig med hensyn til at forstærke betydningen af at forankre den humanitære bistand i lokalsamfundet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at covid-19-pandemien på den ene side har skabt en række logistiske hindringer for internationale organisationer, der udfører bistandsoperationer, men at disse logistiske udfordringer på den anden side har bidraget til en række ændringer i måden, hvorpå bistandsprogrammerne gennemføres, navnlig med hensyn til at forstærke betydningen af at forankre den humanitære bistand i lokalsamfundet;

| D. | der henviser til, at omkring 108 millioner mennesker i 2018 havde behov for international humanitær bistand som følge af storme, oversvømmelser, tørke og naturbrande; der henviser til, at mere end 200 millioner mennesker i 2050 kan have behov for humanitær bistand hvert år som følge af klimarelaterede katastrofer og de socioøkonomiske konsekvenser af klimaforandringerne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at omkring 108 millioner mennesker i 2018 havde behov for international humanitær bistand som følge af storme, oversvømmelser, tørke og naturbrande; der henviser til, at mere end 200 millioner mennesker i 2050 kan have behov for humanitær bistand hvert år som følge af klimarelaterede katastrofer og de socioøkonomiske konsekvenser af klimaforandringerne;

| E. | der henviser til, at kvinder og piger rammes hårdest af katastrofer; der henviser til, at risikoen for, at teenagepiger ikke går i skole, er forøget med 90 % i konfliktområder, at 70 % af kvinderne i humanitære nødsituationer er i øget risiko for at blive udsat for kønsbaseret vold, og at mere end 70 % af dem, der oplever kronisk sult, er kvinder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at kvinder og piger rammes hårdest af katastrofer; der henviser til, at risikoen for, at teenagepiger ikke går i skole, er forøget med 90 % i konfliktområder, at 70 % af kvinderne i humanitære nødsituationer er i øget risiko for at blive udsat for kønsbaseret vold, og at mere end 70 % af dem, der oplever kronisk sult, er kvinder;

| F. | der henviser til, at EU's humanitære luftbro, der blev etableret som reaktion på de transportmæssige begrænsninger, som pandemien forårsagede, i høj grad har bidraget til at få lukket kritiske huller i den humanitære indsats ved at lette transporten af bistand, nødhjælp og humanitært personale; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU's humanitære luftbro, der blev etableret som reaktion på de transportmæssige begrænsninger, som pandemien forårsagede, i høj grad har bidraget til at få lukket kritiske huller i den humanitære indsats ved at lette transporten af bistand, nødhjælp og humanitært personale;

| G. | der henviser til, at den øgede hyppighed og intensitet af klimarelaterede katastrofer giver næring til konflikter og holder flere mennesker fanget i langvarige fordrivelser på måder, som man aldrig tidligere har set, samtidig med at en række langvarige kriser stadig ikke er løst; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den øgede hyppighed og intensitet af klimarelaterede katastrofer giver næring til konflikter og holder flere mennesker fanget i langvarige fordrivelser på måder, som man aldrig tidligere har set, samtidig med at en række langvarige kriser stadig ikke er løst;

| H. | der henviser til, at de stigende humanitære behov ikke er blevet matchet med tilstrækkelige ressourcer, hvilket har ført til et hastigt voksende finansieringsunderskud: I 2020 blev mindre end halvdelen af FN's appeller om humanitær bistand imødekommet, og pr. august 2021 var der kun 10,9 mia. USD til rådighed til at dække behov svarende til 36,6 mia. USD (30 % af det samlede beløb) (14); der henviser til, at finansieringen i 2020, som ikke vedrørte indsatsen mod covid-19-pandemien, fra de 20 største offentlige donorer faldt til under 2019-niveauet (15); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de stigende humanitære behov ikke er blevet matchet med tilstrækkelige ressourcer, hvilket har ført til et hastigt voksende finansieringsunderskud: I 2020 blev mindre end halvdelen af FN's appeller om humanitær bistand imødekommet, og pr. august 2021 var der kun 10,9 mia. USD til rådighed til at dække behov svarende til 36,6 mia. USD (30 % af det samlede beløb) (14); der henviser til, at finansieringen i 2020, som ikke vedrørte indsatsen mod covid-19-pandemien, fra de 20 største offentlige donorer faldt til under 2019-niveauet (15);

| I. | der henviser til, at finansieringen af humanitær bistand på verdensplan fortsat er stærkt afhængig af et meget begrænset antal donorer, idet de ti største tegner sig for omkring 85 % af den samlede finansiering; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at finansieringen af humanitær bistand på verdensplan fortsat er stærkt afhængig af et meget begrænset antal donorer, idet de ti største tegner sig for omkring 85 % af den samlede finansiering;

| J. | der henviser til, at humanitær bistand er en central søjle i EU's optræden udadtil, og til, at EU's og medlemsstaternes samlede finansiering i 2020 udgjorde 36 % af den humanitære bistand på verdensplan — den største andel i verden; der henviser til, at bidragsniveauet varierer inden for EU, idet fire medlemsstater og Kommissionen tegner sig for omkring 90 % af alle EU's humanitære midler; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at humanitær bistand er en central søjle i EU's optræden udadtil, og til, at EU's og medlemsstaternes samlede finansiering i 2020 udgjorde 36 % af den humanitære bistand på verdensplan — den største andel i verden; der henviser til, at bidragsniveauet varierer inden for EU, idet fire medlemsstater og Kommissionen tegner sig for omkring 90 % af alle EU's humanitære midler;

| K. | der henviser til, at det fornyede tilsagn fra signatarerne af »Grand Bargain 2.0« om at sikre, at den humanitære indsats er så lokal som mulig og så international som nødvendigt, indebærer en forpligtelse til at yde mindst 25 % af den humanitære bistand så direkte som muligt til lokale og nationale aktører; der henviser til, at dette mål imidlertid langt fra er nået; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det fornyede tilsagn fra signatarerne af »Grand Bargain 2.0« om at sikre, at den humanitære indsats er så lokal som mulig og så international som nødvendigt, indebærer en forpligtelse til at yde mindst 25 % af den humanitære bistand så direkte som muligt til lokale og nationale aktører; der henviser til, at dette mål imidlertid langt fra er nået;

| L. | der henviser til, at det nuværende finansieringsunderskud på udviklingsområdet gør det absolut nødvendigt at forbedre det humanitære systems effektivitet, virkningsfuldhed, synlighed, risikodeling, gennemsigtighed og ansvarlighed og sikre, at flere lande bidrager til den humanitære indsats, således at bistanden opfylder de berørte befolkningers behov, som det senest blev fremhævet i »Grand Bargain 2.0«, der fokuserer på lokal forankring og kvalitetspræget finansiering som centrale resultatskabende prioriteter; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det nuværende finansieringsunderskud på udviklingsområdet gør det absolut nødvendigt at forbedre det humanitære systems effektivitet, virkningsfuldhed, synlighed, risikodeling, gennemsigtighed og ansvarlighed og sikre, at flere lande bidrager til den humanitære indsats, således at bistanden opfylder de berørte befolkningers behov, som det senest blev fremhævet i »Grand Bargain 2.0«, der fokuserer på lokal forankring og kvalitetspræget finansiering som centrale resultatskabende prioriteter;

| M. | der henviser til, at »kvalitetspræget finansiering« udgør en af de to resultatskabende prioriteter i »Grand Bargain 2.0«; der henviser til, at der i søjle to i det politiske forum på højt plan om humanitær finansiering i 2016 opfordres til en udvidelse af det humanitære ressourcegrundlag gennem partnerskaber med nye eller fremspirende bilaterale donorer og den private sektor gennem fremme af pengeoverførsler og islamisk social finansiering (16); der henviser til, at den humanitære bistand fra private donorer allerede er stigende, idet den er forøget med 9 % fra 6,2 mia. USD i 2018 til et rekordniveau på 6,8 mia. USD i 2019 (17); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at »kvalitetspræget finansiering« udgør en af de to resultatskabende prioriteter i »Grand Bargain 2.0«; der henviser til, at der i søjle to i det politiske forum på højt plan om humanitær finansiering i 2016 opfordres til en udvidelse af det humanitære ressourcegrundlag gennem partnerskaber med nye eller fremspirende bilaterale donorer og den private sektor gennem fremme af pengeoverførsler og islamisk social finansiering (16); der henviser til, at den humanitære bistand fra private donorer allerede er stigende, idet den er forøget med 9 % fra 6,2 mia. USD i 2018 til et rekordniveau på 6,8 mia. USD i 2019 (17);

| N. | der henviser til, at Kommissionen har foreslået at iværksætte et pilotprojekt om blandingsfinansiering for i væsentlig grad at øge ressourcegrundlaget for den humanitære indsats og har opfordret til yderligere inddragelse af den private sektor med henblik herpå; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Kommissionen har foreslået at iværksætte et pilotprojekt om blandingsfinansiering for i væsentlig grad at øge ressourcegrundlaget for den humanitære indsats og har opfordret til yderligere inddragelse af den private sektor med henblik herpå;

| O. | der henviser til, at opsplitningen af den humanitære bistand fortsat er en vedvarende udfordring, idet der er en overvældende mængde af donorer og bistandsorganisationer og en manglende koordinering mellem deres aktiviteter og projekter; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at opsplitningen af den humanitære bistand fortsat er en vedvarende udfordring, idet der er en overvældende mængde af donorer og bistandsorganisationer og en manglende koordinering mellem deres aktiviteter og projekter;

| P. | der henviser til, at donorerne tilskynder til anvendelse af konsortieorganisationer i forbindelse med udviklingssamarbejde og humanitær bistand; der henviser til, at konsortieorganisationer i forhold til andre metoder typisk er kendetegnet ved større mål og flere ressourcer; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at donorerne tilskynder til anvendelse af konsortieorganisationer i forbindelse med udviklingssamarbejde og humanitær bistand; der henviser til, at konsortieorganisationer i forhold til andre metoder typisk er kendetegnet ved større mål og flere ressourcer;

| Q. | der henviser til, at imødegåelsen af humanitære kriser ikke blot kræver øget finansiering, men også en beslutsom politisk indsats for at mindske behovene ved at forebygge og afslutte konflikter, beskytte grundlæggende menneskerettigheder, fremme bæredygtig udvikling, mindske risici og sårbarheder, bekæmpe og tilpasse sig klimaforandringer, bekæmpe korruption i forbindelse med tildelingen af midler og afhjælpe den manglende gennemsigtighed i forbindelserne med lokale organisationer; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at imødegåelsen af humanitære kriser ikke blot kræver øget finansiering, men også en beslutsom politisk indsats for at mindske behovene ved at forebygge og afslutte konflikter, beskytte grundlæggende menneskerettigheder, fremme bæredygtig udvikling, mindske risici og sårbarheder, bekæmpe og tilpasse sig klimaforandringer, bekæmpe korruption i forbindelse med tildelingen af midler og afhjælpe den manglende gennemsigtighed i forbindelserne med lokale organisationer;

| R. | der henviser til, at grundlæggende normer og principper anfægtes rundt om i verden gennem regelmæssige overtrædelser af den humanitære folkeret, herunder angreb på civile, nødhjælpsarbejdere og sundhedspersonale, oveni de voksende forhindringer for leveringen af humanitær bistand; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at grundlæggende normer og principper anfægtes rundt om i verden gennem regelmæssige overtrædelser af den humanitære folkeret, herunder angreb på civile, nødhjælpsarbejdere og sundhedspersonale, oveni de voksende forhindringer for leveringen af humanitær bistand;

| S. | der henviser til, at angrebene på nødhjælpsarbejdere er steget dramatisk i de senere år; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at angrebene på nødhjælpsarbejdere er steget dramatisk i de senere år;

| 1. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om EU's humanitære indsats: nye udfordringer, samme principper og dens konkrete forslag til at forbedre leveringen af humanitær bistand; opfordrer til en hurtig gennemførelse af disse forslag i tæt samråd og samarbejde med humanitære partnere for at sikre, at bistanden er forudsigelig, ikke er fragmenteret og ikke overlapper andre foranstaltninger; gentager, at EU's humanitære bistand i overensstemmelse med den europæiske konsensus om humanitær bistand altid skal ydes udelukkende på grundlag af veldefinerede og forud vurderede behov, være i fuld overensstemmelse med de humanitære principper om medmenneskelighed, neutralitet, upartiskhed og uafhængighed og have særligt fokus på de udfordringer, som sårbare grupper, såsom personer med handicap, minoriteter og andre stærkt marginaliserede mennesker, konfronteres med, når de forsøger at få adgang til humanitær bistand; opfordrer Kommissionen til at sætte princippet om, at »ingen lades i stikken«, i centrum for den nye tilgang til den humanitære indsats; glæder sig over Kommissionens initiativ med at integrere uddannelse i nødsituationer for at forhindre, at børn dropper ud af skolen, navnlig i tilfælde af langvarige konflikter; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker med bekymring den kraftige forøgelse af finansieringsunderskuddet for så vidt angår humanitær bistand, idet de store donorer skærer ned på finansieringen på et tidspunkt, hvor behovene er voksende; understreger de ekstreme forskelle i bidragene, både på globalt plan og fra de enkelte EU-lande; opfordrer Kommissionen til at tilvejebringe et solidt årligt budget til EU's humanitære bistand for at sikre rettidig, forudsigelig og fleksibel finansiering af humanitær bistand fra begyndelsen af hvert regnskabsår, både til at håndtere langvarige kriser og reagere på nye kriser og til at opretholde en øremærket finansieringsramme inden for solidaritets- og nødhjælpsreserven til humanitære kriser uden for EU for at bevare den eksisterende kapacitet til hurtigt at mobilisere yderligere midler i tilfælde af nye, eskalerende eller pludseligt opståede nødsituationer; opfordrer til, at EU slår til lyd for større international ansvarsfordeling og en forøgelse af de humanitære midler; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gå foran med et godt eksempel og bidrage med en fast andel af deres bruttonationalindkomst til humanitær bistand; opfordrer Kommissionen til at rapportere om de beløb, der er udbetalt i humanitær bistand fra EU og på verdensplan; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil til at udarbejde en strategi for langsigtet samarbejde med tredjelande, navnlig nye donorer, ved at udnytte EU's bilaterale, regionale og multilaterale diplomati til at udvide kredsen af donorlande, der bidrager til den humanitære bistand på frivillig basis; understreger, at et bidrag fra yderligere donorlande ville gøre det muligt at øge det beløb, der er nødvendigt for at imødegå internationale humanitære kriser; bemærker med bekymring, at der ikke er nogen formel ordning vedrørende humanitær bistand i handels- og samarbejdsaftalen mellem EU og Det Forenede Kongerige, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde hen imod et formelt partnerskab mellem EU og Det Forenede Kongerige om humanitær bistand; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fremhæver Kommissionens tilsagn om at mobilisere privat finansiering og inddrage den private sektor yderligere i EU's humanitære bistand og iværksættelsen af et pilotinitiativ vedrørende blandingsfinansiering over EU's humanitære budget i 2021; opfordrer Kommissionen til at give Parlamentet flere oplysninger og en skriftlig vurdering af gennemførelsen af pilotprojektet om blandingsfinansiering med henblik på humanitære indsatser og vurdere overensstemmelsen heraf med målene for EU's optræden udadtil; fremhæver potentialet i blandingsinitiativer, herunder humanitære obligationer og katastroferisikoforsikringsordninger, herunder fuld udnyttelse af Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling Plus til humanitære formål; understreger imidlertid, at en yderligere inddragelse af den private sektor kræver en analyse af de resultater, der hidtil er opnået gennem samarbejde, og at man udelukkende fremmer partnerskaber, der er i overensstemmelse med målene for EU's optræden udadtil og internationale humanitære principper; |
| --- | --- |

4.

| 5. | er stærkt foruroliget over det stigende antal alvorlige overtrædelser af den humanitære folkeret og menneskerettighedslovgivningen; opfordrer til, at der oprettes en EU-koordineringsmekanisme med henblik på at udvikle en sammenhængende EU-tilgang til den humanitære folkeret, overvåge overtrædelser og slå til lyd for at sikre, at den humanitære folkeret overholdes, herunder ved at gøre brug af de relevante politiske, bistandsmæssige, handelsmæssige og økonomiske løftestænger i EU's optræden udadtil; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og medlemsstaterne til at holde nøje øje med overtrædelser af den humanitære folkeret og til at medtage overtrædelser af den humanitære folkeret som et kriterium for at opføre enkeltpersoner eller enheder på listerne i de relevante EU-sanktionsordninger i overensstemmelse med EU's retningslinjer for fremme af overholdelsen af den humanitære folkeret; bemærker, at sanktioner og restriktive foranstaltninger, der træffes inden for rammerne af EU's fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, skal være i overensstemmelse med den humanitære folkeret og ikke må hindre leveringen af humanitær bistand; understreger, at det er nødvendigt konsekvent at medtage undtagelser for humanitær bistand i ordninger for restriktive foranstaltninger og at yde den nødvendige støtte og vejledning til partnerne, så de kan anvende disse undtagelser effektivt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke den humanitære folkeret og til med alle midler at retsforfølge og straffe dem, der bruger sult som et krigsvåben, for at modvirke de udbredte krænkelser af retten til mad under konflikter, den tilbagevendende anvendelse af sult som krigsførelse og nægtelse af adgang for nødhjælpsarbejdere; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer EU og dets medlemsstater til hurtigt at efterleve de tilsagn, de gav på det humanitære verdenstopmøde og som led i Grand Bargain-aftalen; fremhæver vigtigheden af at gøre den humanitære bistand mere effektiv ved at øge den fleksible finansiering gennem ikkeøremærkede, »blødt« øremærkede og flerårige midler, som er skræddersyet til lokale sammenhænge, behovsbaseret og menneskecentreret, samt ved at mindske den administrative byrde for humanitære partnere ved at harmonisere og forenkle donorforslag og rapporteringskrav, finansiere nationale og lokale aktører og fremme innovative løsninger, blandt andre bestræbelser; minder om, at langvarige kriser stadig er humanitære situationer, og opfordrer EU og dets medlemsstater til at udtænke konkrete løsninger med henblik på en effektiv tildeling af humanitær bistand og udviklingsbistand til partnere, der arbejder i disse situationer; tilskynder EU og dets medlemsstater til at indføre foranstaltninger i tilskudsaftalerne med partnere for at sikre tilstrækkelig programfleksibilitet for disse partnere, så de hurtigt kan skifte fra udviklingsaktiviteter til katastrofeberedskab i tilfælde af en pludselig nødsituation, herunder i finansieringen fra det nye instrument for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at opretholde og fremme en realistisk dialog om risikodeling mellem de relevante afdelinger, med deres humanitære partnere og med andre interessenter på grundlag af nylige og tidligere indhøstede erfaringer for løbende at bestræbe sig på at forbedre de eksisterende finansieringsregler ved at gøre dem mere effektive, navnlig i perioder med meget ustabile humanitære kriser; påpeger, at risikobevidsthed har vist sig at være et effektivt redskab til risikoreduktion; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger den særlige betydning af at støtte lokale aktører og opfordrer indtrængende Kommissionen til at udvikle en ambitiøs politik for lokal forankring, herunder at fremme gennemsigtighed, gøre brug af partnernes ekspertise og erfaring og beskrive, hvordan man kan yde mere og bedre støtte til lokale respondenter for at styrke deres kapacitet, sætte dem i stand til at gøre brug af alle de instrumenter, der er til rådighed, og sikre deres inddragelse i beslutningsprocesserne, samtidig med at spørgsmålet om gensidig ansvarlighed og risikodeling adresseres, da en styrkelse af lokale respondenter er en vigtig faktor for at mindske behovet for international humanitær bistand i fremtiden; opfordrer Kommissionen til at sikre, at kvinders lige deltagelse og myndiggørelse integreres eksplicit i alle nye mekanismer for at styrke de lokale aktørers rolle i den humanitære indsats; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at lokal forankring i forbindelse med covid-19-pandemien bidrager til at levere en sundhedsindsats, der er tilpasset udviklingslandenes kontekst for at undgå europæisk forudindtagethed, navnlig for så vidt angår inddæmningsprotokoller og forebyggelseskampagner; opfordrer til, at udbredelsen af et eurocentrisk perspektiv på nødsituationer i passende omfang udfordres gennem en yderligere lokal forankring af den humanitære indsats; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fremhæver de udfordringer, som klimaforandringerne frembyder, og glæder sig over tilsagnene om yderligere at integrere klimaforandringernes konsekvenser og miljøfaktorer i den humanitære indsats, styrke sårbare regioners modstandsdygtighed over for klimaforandringer og opbygge sårbare lokalsamfunds modstandsdygtighed over for klimaforandringer ved hjælp af katastrofeberedskab og foregribende foranstaltninger via en tilgang med »tripelsammenhæng«, som involverer oprindelige folk og lokalsamfund, i betragtning af de specifikke behov for bistand og beskyttelse hos de befolkningsgrupper, der er ramt af katastrofer, og de negative virkninger af klimaforandringer, navnlig fordrevne personer og værtssamfund; glæder sig desuden over tilsagnene om at gøre EU's humanitære bistand mere miljømæssigt bæredygtig og spore klimarelaterede udgifter; opfordrer Kommissionen til at stille de nødvendige midler til rådighed til klimatilpasning og nedbringelse af katastroferisici, bl.a. gennem instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa, og til at fremskynde gennemførelsen af tilsagnene fra Sendai i EU's optræden udadtil; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over de konkrete resultater af EU's humanitære luftbro og idéen om at oprette en europæisk humanitær beredskabskapacitet for at udbedre manglerne i EU's humanitære indsats; opfordrer til, at medlemsstaterne og de humanitære partnere høres regelmæssigt om eventuelle nye initiativer fra Kommissionens side, som bør bygge oven på — og ikke kopiere — de humanitære aktørers eksisterende kapacitet og EU-mekanismer såsom civilbeskyttelsesmekanismen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at selv om humanitær bistand har til formål at tackle øjeblikkelige, livstruende situationer, forårsages kriser af drivkræfter, der kræver langsigtede løsninger, eftersom underliggende skrøbelighed er en væsentlig forløber for humanitære kriser; opfordrer Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil til at vedtage en meddelelse, der udvikler en klar politik for sammenhængen mellem humanitær bistand, udvikling og fred, for at slå bro over kløfterne mellem de enkelte politikområder og samtidig sikre, at den særlige retlige karakter af og principperne for den humanitære bistand respekteres; understreger, at denne »neksustilgang« baseret på sammenhængen mellem humanitær bistand, udvikling og fred bør styrke modstandsdygtigheden og fremme bæredygtige løsninger, mens verdensmålene bør anvendes som en ramme for en sådan tilgang, idet 2030-dagsordenen giver en enestående mulighed for at tackle de grundlæggende årsager til skrøbelighed og konflikt med udgangspunkt i bl.a. ikkestatslige organisationers (NGO'ers) praktiske erfaringer; opfordrer EU og medlemsstaterne til hurtigt at gennemføre denne neksustilgang med særligt fokus på at tackle skrøbelighed, forebygge konflikter, bekæmpe sult, håndtere fordrivelser i forbindelse med katastrofer og de negative virkninger af klimaforandringer, tilvejebringe uddannelses- og indkomstmuligheder, støtte tidlig genopretning, styrke beredskabskapaciteten og skabe selvhjulpenhed og modstandsdygtighed; opfordrer Kommissionen til at offentliggøre en vurdering af operationaliseringen af sammenhængen mellem humanitær bistand og udviklingsbistand i de seks pilotlande, der blev udpeget i 2017; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen til at foretage en vurdering af tidligere erfaringer med og programmer om kønsrelaterede spørgsmål, da der er et voksende behov for at tackle disse i betragtning af kvinders iøjnefaldende rolle som ofre for konflikter og katastrofer; opfordrer til, at der gennemføres mere håndgribelige elementer af kønsmainstreaming i den fremtidige humanitære indsats, herunder kontekstspecifikke, kønssensitive analyser, samtidig med at rettighederne for sårbare grupper, herunder kvinder, piger og personer fra LGBTIQ-samfundet, beskyttes; støtter tilvejebringelsen af uhindret adgang til gratis offentlige sundhedstjenester og bestræbelserne på at mindske dødelighed og sygelighed og fremhæver behovet for at styrke beredskabet over for pandemier og epidemier; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at gennemføre og fremme Nanseninitiativets dagsorden for beskyttelse af fordrevne personer i forbindelse med katastrofer og klimaforandringer; fremhæver betydningen af samarbejde mellem aktører inden for humanitær bistand, udvikling, katastroferisikoreduktion og klimaforandringer for at mindske risikoen for fordrivelse i forbindelse med katastrofer og de negative virkninger af klimaforandringer og for at imødekomme behov for bistand og beskyttelse; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer til, at der lægges særlig vægt på ernæring som en grundlæggende rettighed for alle for at sikre fødevaresikkerhed og styrke fødevaresystemernes modstandsdygtighed over for økonomiske, klimamæssige og menneskeskabte chokvirkninger; opfordrer til, at EU's handlingsplan for ernæring revideres med henblik på at tackle alle former for fejlernæring i humanitære og udviklingsmæssige sammenhænge i overensstemmelse med Rådets konklusioner fra november 2018; |
| --- | --- |

17.

| 18. | gentager Kommissionens tilsagn om og igangværende bestræbelser på at fremme synligheden af og bevidstheden om EU's humanitære bistand blandt forskellige interessenter i hele EU, herunder NGO'er, og på at styrke EU's synlighed i dets optræden udadtil; |
| --- | --- |

18.

| 19. | glæder sig over meddelelsen om EU's første humanitære forum nogensinde, som skal holdes i januar 2022; understreger, at forummet bør være inkluderende, tilgængeligt, involvere partnere, der implementerer humanitær bistand, tilstræbe at øge synligheden af EU's humanitære bistand og dets partneres arbejde, fremme en strategisk dialog om EU's humanitære politik, tilvejebringe politisk støtte til og bevidsthed om karakteren af princip- og behovsbaseret humanitær bistand fra EU og fremskynde gennemførelsen af de centrale foranstaltninger, der er beskrevet i Kommissionens meddelelse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  EFT L 163 af 2.7.1996, s. 1.

(2)  EUT L 185 af 26.5.2021, s. 1.

(3)  EUT L 209 af 14.6.2021, s. 1.

(4)  EUT C 25 af 30.1.2008, s. 1.

(5)  EUT L 118 af 14.5.2003, s. 12.

(6)  EUT C 303 af 15.12.2009, s. 12.

(7)  EUT C 468 af 15.12.2016, s. 120.

(8)  EUT C 366 af 27.10.2017, s. 151.

(9)  EUT C 399 af 24.11.2017, s. 106.

(10)  EUT C 307 af 30.8.2018, s. 177.

(11)  EUT C 390 af 18.11.2019, s. 33.

(12)  Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling, »States of Fragility 2018« af 17. juli 2018.

(13)  Nomura, S., Sakamoto, H., Ishizuka, A., Shimizu, K. og Shibuya, K., »Tracking sectoral allocation of official development assistance: a comparative study of the 29 Development Assistance Committee countries, 2011-2018«, Global Health Action, januar 2021.

(14)  FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggenders finansielle sporingstjeneste, bidrag til humanitær bistand 2021.

(15)  Development Initiatives, Global Humanitarian Assistance Report 2021.

(16)  Højniveaupanelet om humanitær finansiering, rapport af 17. januar 2016 til FN's generalsekretær med titlen »Too important to fail — addressing the humanitarian financing gap«.

(17)  Development Initiatives, Global Humanitarian Assistance Report, 2021.

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/87 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/87

---

P9_TA(2021)0506

Samarbejde om bekæmpelse af organiseret kriminalitet på det vestlige Balkan

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2021 om samarbejde om bekæmpelse af organiseret kriminalitet på det vestlige Balkan (2021/2002(INI))

(2022/C 251/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til de relevante FN-konventioner, navnlig De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og protokollerne hertil (Palermoprotokollen af 2000) og De Forenede Nationers konvention mod korruption, |
| --- | --- |

—

der henviser til de relevante FN-konventioner, navnlig De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og protokollerne hertil (Palermoprotokollen af 2000) og De Forenede Nationers konvention mod korruption,

| — | der henviser til Europarådets strafferetlige og civilretlige konventioner om korruption, som blev åbnet for undertegnelse i Strasbourg henholdsvis den 27. januar 1999 og den 4. november 1999, samt Europarådets Ministerkomités resolution (98)7 og (99)5 af henholdsvis 5. maj 1998 og 1. maj 1999, ved hvilke Sammenslutningen af Stater mod Korruption (GRECO) blev oprettet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets strafferetlige og civilretlige konventioner om korruption, som blev åbnet for undertegnelse i Strasbourg henholdsvis den 27. januar 1999 og den 4. november 1999, samt Europarådets Ministerkomités resolution (98)7 og (99)5 af henholdsvis 5. maj 1998 og 1. maj 1999, ved hvilke Sammenslutningen af Stater mod Korruption (GRECO) blev oprettet,

| — | der henviser til den europæiske konvention om gensidig retshjælp i straffesager, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention om gensidig retshjælp i straffesager,

| — | der henviser til den europæiske konvention om overførsel af retsforfølgning i straffesager, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention om overførsel af retsforfølgning i straffesager,

| — | der henviser til Europarådets konvention om hvidvask, efterforskning, beslaglæggelse og konfiskation af udbytte fra strafbare handlinger samt finansiering af terrorisme, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention om hvidvask, efterforskning, beslaglæggelse og konfiskation af udbytte fra strafbare handlinger samt finansiering af terrorisme,

| — | der henviser til Europarådets konvention om IT-kriminalitet (Budapestkonventionen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention om IT-kriminalitet (Budapestkonventionen),

| — | der henviser til aktiviteterne i Ekspertkomitéen for Evaluering af Foranstaltninger til Bekæmpelse af Hvidvaskning af Penge og Finansiering af Terrorisme (MONEYVAL) og henstillingerne fra Den Finansielle Aktionsgruppe, |
| --- | --- |

—

der henviser til aktiviteterne i Ekspertkomitéen for Evaluering af Foranstaltninger til Bekæmpelse af Hvidvaskning af Penge og Finansiering af Terrorisme (MONEYVAL) og henstillingerne fra Den Finansielle Aktionsgruppe,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 26. juni 2018, 18. juni 2019 og 25. marts 2020 om udvidelse og stabiliserings- og associeringsprocessen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 26. juni 2018, 18. juni 2019 og 25. marts 2020 om udvidelse og stabiliserings- og associeringsprocessen,

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2018/1788 af 19. november 2018 til støtte for Clearinginstitutionen for Kontrol med Håndvåben og Lette Våben i Sydøst- og Østeuropa til gennemførelsen af den regionale køreplan for bekæmpelse af ulovlig våbenhandel på Vestbalkan (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2018/1788 af 19. november 2018 til støtte for Clearinginstitutionen for Kontrol med Håndvåben og Lette Våben i Sydøst- og Østeuropa til gennemførelsen af den regionale køreplan for bekæmpelse af ulovlig våbenhandel på Vestbalkan (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. februar 2018 med titlen »Et troværdigt udvidelsesperspektiv for landene på Vestbalkan og et øget engagement heri fra Den Europæiske Unions side« (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. februar 2018 med titlen »Et troværdigt udvidelsesperspektiv for landene på Vestbalkan og et øget engagement heri fra Den Europæiske Unions side« (COM(2018)0065),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. juli 2020 om strategien for EU's sikkerhedsunion (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. juli 2020 om strategien for EU's sikkerhedsunion (COM(2020)0605),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. juli 2020 om EU's handlingsplan for 2020-2025 om ulovlig handel med skydevåben (COM(2020)0608), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. juli 2020 om EU's handlingsplan for 2020-2025 om ulovlig handel med skydevåben (COM(2020)0608),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. april 2021 om en EU-strategi til bekæmpelse af organiseret kriminalitet 2021-2025 (COM(2021)0170) og det ledsagende arbejdsdokument med titlen »EMPACT, the flagship EU instrument for cooperation to fight organised and serious international crime« (SWD(2021)0074), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. april 2021 om en EU-strategi til bekæmpelse af organiseret kriminalitet 2021-2025 (COM(2021)0170) og det ledsagende arbejdsdokument med titlen »EMPACT, the flagship EU instrument for cooperation to fight organised and serious international crime« (SWD(2021)0074),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. april 2021 om EU's strategi for bekæmpelse af menneskehandel 2021-2025 (COM(2021)0171), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. april 2021 om EU's strategi for bekæmpelse af menneskehandel 2021-2025 (COM(2021)0171),

| — | der henviser til aftalerne om operationelt og strategisk samarbejde mellem Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og Albanien, Bosnien-Hercegovina, Montenegro, Nordmakedonien og Serbien og til samarbejdsaftalen mellem Kosovos retshåndhævende myndigheder og Europol, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalerne om operationelt og strategisk samarbejde mellem Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og Albanien, Bosnien-Hercegovina, Montenegro, Nordmakedonien og Serbien og til samarbejdsaftalen mellem Kosovos retshåndhævende myndigheder og Europol,

| — | der henviser til samarbejdsaftalerne mellem Eurojust og Albanien, Montenegro, Nordmakedonien og Serbien, |
| --- | --- |

—

der henviser til samarbejdsaftalerne mellem Eurojust og Albanien, Montenegro, Nordmakedonien og Serbien,

| — | der henviser til aftalerne om samarbejde om grænseforvaltning mellem Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex) og Albanien, Bosnien-Hercegovina, Montenegro, Nordmakedonien og Serbien, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalerne om samarbejde om grænseforvaltning mellem Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex) og Albanien, Bosnien-Hercegovina, Montenegro, Nordmakedonien og Serbien,

| — | der henviser til Berlinprocessen og de tilsagn om bekæmpelse af korruption, som landene på Vestbalkan afgav i 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Berlinprocessen og de tilsagn om bekæmpelse af korruption, som landene på Vestbalkan afgav i 2018,

| — | der henviser til Europols trusselsvurdering af grov og organiseret kriminalitet af 12. april 2021 og dets trusselsvurdering af organiseret internetkriminalitet af 5. oktober 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europols trusselsvurdering af grov og organiseret kriminalitet af 12. april 2021 og dets trusselsvurdering af organiseret internetkriminalitet af 5. oktober 2020,

| — | der henviser til rapporten fra FN's Kontor for Narkotikakontrol og Kriminalitetsbekæmpelse (UNODC) med titlen »Measuring Organised Crime in the Western Balkans«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's Kontor for Narkotikakontrol og Kriminalitetsbekæmpelse (UNODC) med titlen »Measuring Organised Crime in the Western Balkans«,

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2016 om bekæmpelse af menneskehandel som led i EU's eksterne forbindelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2016 om bekæmpelse af menneskehandel som led i EU's eksterne forbindelser (2),

| — | der henviser til sin henstilling af 19. juni 2020 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om Vestbalkan efter topmødet i 2020 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 19. juni 2020 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om Vestbalkan efter topmødet i 2020 (3),

| — | der henviser til sine beslutninger fra 2019-2020 om Kommissionens rapporter om Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kosovo, Montenegro, Nordmakedonien og Serbien, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger fra 2019-2020 om Kommissionens rapporter om Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kosovo, Montenegro, Nordmakedonien og Serbien,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0298/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0298/2021),

| A. | der henviser til, at organiseret kriminalitet er blevet et centralt spørgsmål i forbindelse med internationale anliggender og en trussel for fred og udvikling, som kræver en fælles og koordineret reaktion fra EU, dets medlemsstater og internationale partnere; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at organiseret kriminalitet er blevet et centralt spørgsmål i forbindelse med internationale anliggender og en trussel for fred og udvikling, som kræver en fælles og koordineret reaktion fra EU, dets medlemsstater og internationale partnere;

| B. | der henviser til, at effektiv bekæmpelse af organiseret kriminalitet er en del af EU-tiltrædelsesprocessen, navnlig i grundprincipklyngen og forhandlingerne om kapitel 24 om retfærdighed, frihed og sikkerhed; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at effektiv bekæmpelse af organiseret kriminalitet er en del af EU-tiltrædelsesprocessen, navnlig i grundprincipklyngen og forhandlingerne om kapitel 24 om retfærdighed, frihed og sikkerhed;

| C. | der henviser til, at korruption og organiseret kriminalitet fortsat giver anledning til alvorlig bekymring på hele det vestlige Balkan, hvilket også kan have negative virkninger for EU-medlemsstaterne; der henviser til, at organiserede kriminelle netværk er tæt forbundne og rodfæstede i både EU-medlemsstater og tredjelande; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at korruption og organiseret kriminalitet fortsat giver anledning til alvorlig bekymring på hele det vestlige Balkan, hvilket også kan have negative virkninger for EU-medlemsstaterne; der henviser til, at organiserede kriminelle netværk er tæt forbundne og rodfæstede i både EU-medlemsstater og tredjelande;

| D. | der henviser til, at den europæiske integrationsproces for landene på Vestbalkan er direkte afhængig af en normalisering af deres forbindelser både med hinanden og med EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den europæiske integrationsproces for landene på Vestbalkan er direkte afhængig af en normalisering af deres forbindelser både med hinanden og med EU's medlemsstater;

| E. | der henviser til, at organiseret kriminalitet på Vestbalkan er et strukturelt problem med dybt rodfæstede forbindelser til erhvervslivet og statslige institutioner og et af symptomerne på erobring af staten (»state capture«), som reformer i forbindelse med EU-integrationsprocessen har til formål at overvinde; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at organiseret kriminalitet på Vestbalkan er et strukturelt problem med dybt rodfæstede forbindelser til erhvervslivet og statslige institutioner og et af symptomerne på erobring af staten (»state capture«), som reformer i forbindelse med EU-integrationsprocessen har til formål at overvinde;

| F. | der henviser til, at organiseret kriminalitet og korruption går hånd i hånd med hvidvaskning af penge, skatteunddragelse, klientelisme og straffrihed; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at organiseret kriminalitet og korruption går hånd i hånd med hvidvaskning af penge, skatteunddragelse, klientelisme og straffrihed;

| G. | der henviser til, at organiserede kriminelle grupper samarbejder godt på tværs af grænser og etniske skel i sammenligning med politiet og retsmyndighederne i landene på Vestbalkan, som har akut behov for en forbedret koordinering; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at organiserede kriminelle grupper samarbejder godt på tværs af grænser og etniske skel i sammenligning med politiet og retsmyndighederne i landene på Vestbalkan, som har akut behov for en forbedret koordinering;

| H. | der henviser til, at organiserede kriminelle grupper samarbejder med grupper fra lande i det bredere europæiske naboskabsområde om aktiviteter såsom menneskehandel, smugling af migranter, smugling af artefakter og hvidvaskning af penge; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at organiserede kriminelle grupper samarbejder med grupper fra lande i det bredere europæiske naboskabsområde om aktiviteter såsom menneskehandel, smugling af migranter, smugling af artefakter og hvidvaskning af penge;

| I. | der henviser til, at harmoniserede retlige rammer og den effektive gennemførelse heraf, uafhængige organer til bekæmpelse af korruption og kriminalitet og reel politisk vilje er afgørende for udryddelsen af organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at harmoniserede retlige rammer og den effektive gennemførelse heraf, uafhængige organer til bekæmpelse af korruption og kriminalitet og reel politisk vilje er afgørende for udryddelsen af organiseret kriminalitet;

| J. | der henviser til, at retsforfølgelser og domfældelser ifølge UNODC's rapport med titlen »Measuring Organised Crime in the Western Balkans« har tendens til at fokusere på lavt rangerende kriminelle organisationer, idet gruppeledere oftere nyder straffrihed på Vestbalkan; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at retsforfølgelser og domfældelser ifølge UNODC's rapport med titlen »Measuring Organised Crime in the Western Balkans« har tendens til at fokusere på lavt rangerende kriminelle organisationer, idet gruppeledere oftere nyder straffrihed på Vestbalkan;

| K. | der henviser til, at civilsamfundsorganisationer (CSO'er) har etableret sig som vigtige interessenter i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet og korruption i hele regionen og spiller en afgørende rolle, navnlig i forbindelse med overvågning og evaluering af politikker til bekæmpelse af korruption; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at civilsamfundsorganisationer (CSO'er) har etableret sig som vigtige interessenter i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet og korruption i hele regionen og spiller en afgørende rolle, navnlig i forbindelse med overvågning og evaluering af politikker til bekæmpelse af korruption;

| L. | der henviser til, at der er behov for mere forskning og mere pålidelige data om organiseret kriminalitet for bedre at kunne udforme effektive politiske løsninger på organiseret kriminalitet og korruption i regionen; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der er behov for mere forskning og mere pålidelige data om organiseret kriminalitet for bedre at kunne udforme effektive politiske løsninger på organiseret kriminalitet og korruption i regionen;

| M. | der henviser til, at uddannelse spiller en central rolle med hensyn til at forebygge kriminalitet og fremme en lovlighedskultur; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at uddannelse spiller en central rolle med hensyn til at forebygge kriminalitet og fremme en lovlighedskultur;

| N. | der henviser til, at truslen fra organiserede kriminelle grupper med oprindelse på Vestbalkan fejlagtigt er blevet brugt som et argument mod EU-tiltrædelse i visse lande og derfor bør imødegås ordentligt med henblik på at fremme yderligere skridt i EU-tiltrædelsesprocessen for landene på Vestbalkan; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at truslen fra organiserede kriminelle grupper med oprindelse på Vestbalkan fejlagtigt er blevet brugt som et argument mod EU-tiltrædelse i visse lande og derfor bør imødegås ordentligt med henblik på at fremme yderligere skridt i EU-tiltrædelsesprocessen for landene på Vestbalkan;

| O. | der henviser til, at landene på Vestbalkan for at opfylde kriterierne for EU-medlemskab skal gennemføre omfattende reformer på afgørende områder og levere konkrete resultater i forbindelse med reformer af retsvæsenet og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at landene på Vestbalkan for at opfylde kriterierne for EU-medlemskab skal gennemføre omfattende reformer på afgørende områder og levere konkrete resultater i forbindelse med reformer af retsvæsenet og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet;

| P. | der henviser til, at styrkelse af retsstatsprincippet og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet er hjørnestenene i EU's strategi for Vestbalkan fra 2018; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at styrkelse af retsstatsprincippet og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet er hjørnestenene i EU's strategi for Vestbalkan fra 2018;

| Q. | der henviser til, at der blev afsat ca. 64 mio. EUR til projekter vedrørende bekæmpelse af organiseret kriminalitet på Vestbalkan under instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA II), som har finansieret en lang række nationale projekter og multilandeprojekter til støtte for en mere effektiv retspleje i sager om organiseret kriminalitet og korruption på Vestbalkan, herunder gennem overvågning af retssager; der henviser til, at IPA III også indeholder specifikke mål om at udvikle effektive redskaber til at forebygge og bekæmpe organiseret kriminalitet, menneskehandel og ulovlig våbenhandel, narkotikahandel og hvidvaskning af penge; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der blev afsat ca. 64 mio. EUR til projekter vedrørende bekæmpelse af organiseret kriminalitet på Vestbalkan under instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA II), som har finansieret en lang række nationale projekter og multilandeprojekter til støtte for en mere effektiv retspleje i sager om organiseret kriminalitet og korruption på Vestbalkan, herunder gennem overvågning af retssager; der henviser til, at IPA III også indeholder specifikke mål om at udvikle effektive redskaber til at forebygge og bekæmpe organiseret kriminalitet, menneskehandel og ulovlig våbenhandel, narkotikahandel og hvidvaskning af penge;

Situationen overordnet set

| 1. | understreger, at organiseret kriminalitet og korruption først og fremmest skader borgerne i landene på Vestbalkan, da disse fænomener undergraver deres ret til sikkerhed og social samhørighed samt deres tillid til det demokratiske system, skaber hindringer for demokratiske reformer og hæmmer tiltrædelsesprocessen, samtidig med at det også har potentiel og negativ indvirkning på EU-medlemsstaternes sikkerhed og stabilitet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at det, at landene på Vestbalkan fratages et europæisk perspektiv, snarere forværrer end forbedrer situationen med hensyn til organiseret kriminalitet, og at den kan forbedres ved at fremme EU-integrationsprocessen og samarbejdet med medlemsstaterne; understreger, at bekæmpelse af organiseret kriminalitet og fremme af integrationen i EU er gensidigt forstærkende processer, og at det derfor er nødvendigt at fremskynde EU-integrationsprocessen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | er af den opfattelse, at det er kontraproduktivt at knytte visumliberaliseringen for Kosovo sammen med bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, da isolation tilskynder til kriminelle aktiviteter; understreger endnu en gang, at Kosovo har opfyldt alle kriterier for visumliberalisering, og opfordrer Rådet til snarest at indrømme visumliberalisering; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bemærker, at retsstaten og bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet er de afgørende områder, på hvilke landene på Vestbalkan skal vise konkrete resultater for at gøre større fremskridt på deres vej mod EU; opfordrer dem indtrængende til i væsentlig grad at optrappe deres bestræbelser på at fremme de nødvendige reformer og opfordrer EU til som en prioritet i udvidelsespolitikken at fremme korrekt gennemførelse og anvendelse af de relevante internationale instrumenter, der støtter retsstatsprincippet og bekæmper korruption og organiseret kriminalitet gennem finansiel bistand og praktisk samarbejde; |
| --- | --- |

4.

| 5. | glæder sig over offentliggørelsen af EU-strategien for bekæmpelse af organiseret kriminalitet 2021-2025 den 14. april 2021 og opfordrer indtrængende EU til at intensivere det internationale samarbejde om bekæmpelse af organiseret kriminalitet, navnlig med landene på Vestbalkan, med henblik på effektivt at imødegå denne grænseoverskridende trussel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker, at manglen på beskæftigelsesmuligheder, korruption, misinformation, elementer af erobring af staten, ulighed, udenlandsk indblanding fra ikke-demokratiske regimer som Rusland og Kina og den langsomme EU-tiltrædelsesproces er blandt de faktorer, der gør samfundene på Vestbalkan sårbare over for organiseret kriminalitet; opfordrer indtrængende myndighederne i landene på Vestbalkan og deres internationale partnere, navnlig EU, til at intensivere deres bestræbelser på at tackle disse udfordringer, som ødelægger ustabilitet, undergraver integrationen og forsinker den demokratiske og økonomiske udvikling; |
| --- | --- |

6.

| 7. | beklager manglen på reel politisk vilje blandt dele af den lokale politiske elite til at bekæmpe organiseret kriminalitet og korruption og fjerne ethvert element af erobring af staten; |
| --- | --- |

7.

| 8. | beklager retsvæsenets manglende uafhængighed og i mange tilfælde dårlige funktion i landene på Vestbalkan og opfordrer indtrængende til, at der anlægges en mere strategisk tilgang til at tackle de udfordringer, som den organiserede kriminalitet skaber; opfordrer EU til at yde yderligere bistand for at fremme en kultur præget af professionalisme og resultater på det strafferetlige område og til at forbedre dommerstandens integritet; bemærker, at selv om der er gjort visse fremskridt med retsreformer, er der stadig behov for en betydelig indsats for at opnå konkrete resultater; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer indtrængende landene på Vestbalkan til fuldt ud at afhjælpe manglerne i deres strafferetssystemer, herunder retssagernes længde; opfordrer EU og andre internationale partnere til at udstikke yderligere retningslinjer for de retshåndhævende myndigheder og retsvæsenet med henblik på at styrke strafferettens professionalisme og resultater; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over, at landene på Vestbalkan har gennemført EU-standarder og internationale standarder for inddrivelse af aktiver i national lovgivning samt andre bestræbelser på at bekæmpe organiseret kriminalitet i regionen, såsom udviklingen af statslige koordineringsmekanismer og særlige domstole og retshåndhævende enheder; beklager imidlertid, at gennemførelsen fortsat er lav, og opfordrer indtrængende myndighederne på Vestbalkan til at etablere en solid resultatliste med hensyn til at inddrive sådanne aktiver til gavn for alle deres borgere og til at gøre konfiskation af udbytte og redskaber fra kriminalitet til en prioritet i bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet; opfordrer til, at EU yder bistand til at støtte passende kapacitet for retshåndhævende myndigheder samt passende betingelser og ressourcer, idet der navnlig lægges vægt på behovet for at øge ekspertisen inden for finansiel kriminalteknik i anklagemyndighedens kontorer; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer landene på Vestbalkan til at koncentrere deres indsats for at få ram på kriminelle organisationer som helhed ud over enkeltsager og derved skabe en ordentlig resultatliste over retsforfølgelse og domfældelse af højt profilerede kriminelle; bemærker, at korrekt identifikation og korrekt efterforskning af kriminel aktivitet som »organiseret« er afgørende for den strafferetlige respons; opfordrer indtrængende de relevante myndigheder til at udfylde de lovgivningsmæssige huller, der afslører informanter og whistleblowere, og til at beskytte dem og deres nære slægtninge mod at blive chikaneret, sagsøgt eller truet med henblik på at øge kapaciteten til at optrevle organiserede kriminelle grupper og til med held at bekæmpe korruption og organiseret kriminalitet; opfordrer til udveksling af bedste praksis med medlemsstater, der har haft ekstraordinært gode resultater i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet; opfordrer medlemsstaterne til at støtte vidnebeskyttelsesordninger, herunder gennem flytning; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer landene på Vestbalkan til at føre en vedholdende resultatliste med hensyn til bekæmpelse af organiseret kriminalitet, korruption og hvidvaskning af penge og til at udarbejde periodiske nationale rapporter om dette spørgsmål samt til at styrke det interinstitutionelle samarbejde, herunder om indsamling og udveksling af efterretninger, med henblik på bedre at forstå og bekæmpe organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | gentager, at det er nødvendigt at udrydde politiske og forvaltningsmæssige forbindelser til organiseret kriminalitet gennem klare beskyttelsesforanstaltninger mod korruption og effektiv retsforfølgning af højt profilerede korruptionssager; opfordrer EU til at øge støtten til konsolidering af meritbaserede offentlige forvaltninger; er stærkt foruroliget over rapporter og beskyldninger om forbindelser mellem højtstående politikere og organiserede kriminelle grupper, mens retssystemet er ineffektivt med hensyn til at behandle disse krav; understreger, at byggesektoren på Vestbalkan er blandt de mest sårbare over for organiseret kriminalitet og korruption; |
| --- | --- |

13.

| 14. | er bekymret over, at covid-19-pandemien er blevet udnyttet af kriminelle organisationer, herunder gennem misbrug af direkte offentlige indkøb af vigtigt medicinsk udstyr og tjenester til sundhedsstrukturer, salg af forfalskede covid-19-certifikater og den stigende praksis med loansharking; opfordrer myndighederne på Vestbalkan til at træffe foranstaltninger mod forfalskede vacciner og vaccinationskort; opfordrer Kommissionen til at kæde budgetstøtte sammen med klare mål for bekæmpelse af korruption; fremhæver nødvendigheden af at indføre robuste mekanismer til at overvåge gennemførelsen i dette øjemed; |
| --- | --- |

14.

| 15. | minder om, at IPA III indeholder strenge betingelser, og at finansieringen skal tilpasses eller endog suspenderes i tilfælde af en betydelig tilbagegang eller vedvarende mangel på fremskridt inden for de såkaldte »grundlæggende elementer«, navnlig på retsstatsområdet og de grundlæggende rettigheder, herunder bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet; understreger, at det er i EU's egne sikkerhedsinteresser og dets ansvar at garantere, at EU-midler ikke bliver kontraproduktive ved at styrke klientelistiske netværk af korrupte politikere og privilegerede virksomheder; |
| --- | --- |

15.

| 16. | bemærker, at forbindelserne mellem organiseret kriminalitet, politik og virksomheder eksisterede før opløsningen af Jugoslavien og er fortsat siden 1990'erne; fordømmer de ansvarlige myndigheders åbenlyse mangel på vilje til at åbne de tidligere jugoslaviske arkiver; gentager derfor sin opfordring til at åbne arkiverne fra det tidligere Jugoslavien, og navnlig til at give adgang til sagsakterne fra den tidligere jugoslaviske efterretningstjeneste (UDBA) og den jugoslaviske folkehærs hemmelige tjeneste (KOS) og til, at sagsakterne gives tilbage til de respektive regeringer, hvis de anmoder herom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | fremhæver betydningen af samarbejde og udveksling af efterretninger med medlemsstaterne, med internationale partnere som USA, Canada og Det Forenede Kongerige og med internationale organisationer såsom NATO, GRECO, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) og UNODC; |
| --- | --- |

17.

| 18. | glæder sig over USA's fornyede konstruktive engagement på Vestbalkan, herunder dets fokus på bekæmpelse af korruption; fremhæver i denne forbindelse det amerikanske dekret om gennemførelse af sanktioner over for personer, der bidrager til den destabiliserende situation på Vestbalkan, samt USA's indsats rettet mod enkeltpersoner og enheder på grund af betydelige korruptionshandlinger; opfordrer EU til grundigt at vurdere en eventuel tilpasning til sådanne foranstaltninger; |
| --- | --- |

18.

Særlige former for organiseret kriminalitet

| 19. | bemærker, at landene på Vestbalkan er oprindelses-, bestemmelses- og transitlande for menneskehandel, som hovedsagelig involverer kvinder og piger, der handles med henblik på seksuel udnyttelse; bemærker, at menneskehandel er den forbrydelse, der har den største andel af forbindelser til organiseret kriminalitet; opfordrer de relevante myndigheder til at fokusere mere på forebyggelse og styrkelse af modstandsdygtigheden hos grupper, der er sårbare over for risikoen for menneskehandel, idet det understreger nødvendigheden af en tværsektoriel tilgang, der tager hensyn til kønsaspektet; glæder sig over de fælles foranstaltninger, der er gennemført med internationale partnere, herunder Interpol og Europol, og som har ført til anholdelser af mistænkte menneskehandlere og menneskesmuglere; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bemærker, at landene på Vestbalkan fungerer som transitkorridor for migranter og flygtninge, og at de store befolkningsbevægelser i de senere år har udgjort en enorm udfordring for regionen og medlemsstaterne; opfordrer til en øget indsats for at bekæmpe smugling af migranter og beskytte de grundlæggende rettigheder for smuglede personer, navnlig uledsagede mindreårige, og til øget udveksling af oplysninger og øget koordinering mellem landene på Vestbalkan og med medlemsstaterne; opfordrer EU og dets medlemsstater til at yde mere bistand til at tackle disse spørgsmål, såsom finansiel og teknisk støtte, indgåelse af uformelle aftaler og statusaftaler og fremme af samarbejdet via det fælles operationelle kontor og den operationelle platform — den østlige Middelhavsrute, samtidig med at der tages hensyn til de særlige forhold og behov i forbindelse med Vestbalkanruten, samt gennem bistand til etablering af værdige modtagelsesforhold; opfordrer til øget beskyttelse af EU's ydre grænser i samarbejde med landene på Vestbalkan; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at bekæmpelse af kriminelle finanser er afgørende for at afdække kriminelle aktiviteter og forhindre infiltration i den lovlige økonomi; fremhæver, at gennemsigtighed i reelt ejerskab er et vigtigt politisk redskab til at bekæmpe korruption, dæmme op for ulovlige finansielle strømme og bekæmpe skatteunddragelse; glæder sig over den indsats, som regeringerne i landene på Vestbalkan har gjort for at bekæmpe hvidvask af penge, bl.a. gennem vedtagelsen af reviderede rammer for bekæmpelse af hvidvask af penge; udtrykker imidlertid bekymring over, at de ikke gennemføres i tilstrækkelig grad; gentager behovet for i væsentlig grad at forbedre håndhævelsen af due diligence-bestemmelserne og gennemsigtigheden af reelt ejerskab, herunder i banksektoren; |
| --- | --- |

21.

| 22. | bemærker med bekymring den grå økonomis store andel (anslået til mere end 30 % af regionens BNP) og de massive ulovlige kontantbetalinger, der strømmer på Vestbalkan; opfordrer regeringerne i regionen til at gennemføre foranstaltninger til at mindske den uformelle økonomi, hvor det er muligt; understreger, at utilstrækkelig regulering af netbanker øger risikoen for hvidvaskning af penge, og opfordrer landene på Vestbalkan og Kommissionen til at behandle spørgsmålet om international og regional harmonisering inden for EU's udvidelsesproces; |
| --- | --- |

22.

| 23. | glæder sig over tilsagnet fra landene på Vestbalkan om at bekæmpe ulovlig handel med håndvåben og lette våben, navnlig gennem vedtagelsen af en regional køreplan på topmødet mellem EU og Vestbalkan i London, som har til formål at bekæmpe ulovlig besiddelse, brug og fremstilling af og handel med skydevåben; understreger imidlertid, at i henhold til EU's handlingsplan for 2020-2025 om ulovlig handel med skydevåben er ulovlig besiddelse af og handel med skydevåben fortsat et alvorligt problem, da mange våben, der findes og anvendes i organiseret kriminalitet i hele EU, kommer fra regionen; opfordrer de seks lande på Vestbalkan til at investere i programmer til støtte for afvæbning; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger det vigtige arbejde, der gøres af Clearinginstitutionen for Kontrol med (SEESAC) for at styrke nationale og regionale interessenters kapacitet til at kontrollere og begrænse spredningen og misbruget af håndvåben og lette våben og opfordrer indtrængende til mere samarbejde og koordinering med SEESAC; |
| --- | --- |

24.

| 25. | bemærker, at de seks lande på Vestbalkan fortsat er en vigtig transitregion for narkotikahandel, og at narkotikaproduktion og -handel er de forbrydelser, som der oftest dømmes for i regionen; glæder sig over det stigende antal fælles narkotikabekæmpelsesoperationer; opfordrer i denne forbindelse til, at samarbejdet mellem EU's retshåndhævende myndigheder såsom Europol og medlemsstaternes og de vestlige Balkanlandes retshåndhævende myndigheder; understreger, at de retshåndhævende myndigheder skal udvikle deres kapacitet til bedre at overvåge og bekæmpe narkotikahandel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | bemærker stigningen i organiserede cyberkriminelle aktiviteter; glæder sig over de vestlige Balkanlandes bestræbelser på at udvide deres kapacitet til at bekæmpe cyberkriminalitet og stigningen i retsforfølgning i forbindelse med cyberkriminalitet; opfordrer EU til at bistå landene på Vestbalkan med passende redskaber og midler til at tackle cyberkriminalitet og andre onlinetrusler, herunder gennem det nyoprettede Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed; understreger betydningen af at bekæmpe manipulerende misinformation i tæt samarbejde med europæiske partnere; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer EU og landene på Vestbalkan til at arbejde sammen om at tackle de vedvarende og voksende trusler mod beskyttelse og bevarelse af kulturarv og smugling af kulturgenstande, navnlig i konfliktområder; opfordrer indtrængende til øget samarbejde mellem de forskellige retshåndhævende myndigheder, herunder øjeblikkelig udveksling af oplysninger mellem nationale efterretningstjenester, og øget samarbejde mellem retshåndhævende myndigheder og kunst- og arkæologieksperter; |
| --- | --- |

27.

| 28. | bemærker, at landene på Vestbalkan skal øge deres indsats for at bekæmpe andre ulovlige aktiviteter, der udføres af organiserede kriminelle grupper, som blandt andet omfatter udnyttelse af arbejdskraft, miljøkriminalitet såsom ulovlig skovhugst og krybskytteri samt afpresning; |
| --- | --- |

28.

Samarbejde med EU (dets medlemsstater og agenturer) og interregionalt samarbejde

| 29. | glæder sig over det øgede samarbejde mellem EU og landene på Vestbalkan om bekæmpelse af organiseret kriminalitet og opfordrer EU til yderligere at støtte kapacitetsopbygning på Vestbalkan og lette politisamarbejdet og det retlige samarbejde om bekæmpelse af organiseret kriminalitet; understreger, at enhver samarbejdsaftale med EU-strukturer fuldt ud skal respektere de grundlæggende rettigheder og sikre et passende databeskyttelsesniveau; opfordrer landene på Vestbalkan til at fortsætte harmoniseringen af lovgivningen med EU-retten om offentlige indkøb, bekæmpelse af organiseret kriminalitet og terrorisme, hvidvaskning af penge og cyberkriminalitet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | anbefaler at styrke de eksisterende EU-støttede strukturer såsom Det Regionale Samarbejdsråd for at sikre, at de spiller en konsekvent rolle med hensyn til at tilskynde til yderligere samarbejde mellem EU, dets medlemsstater og landene på Vestbalkan; |
| --- | --- |

30.

| 31. | glæder sig over indgåelsen af samarbejdsaftaler mellem Eurojust og Albanien, Nordmakedonien, Montenegro og Serbien samt over bemyndigelsen til at indlede forhandlinger med Bosnien-Hercegovina; opfordrer indtrængende Rådet til at tillade, at der indledes forhandlinger om en lignende aftale med Kosovo så snart som muligt, da retligt samarbejde i straffesager med alle landene på Vestbalkan er afgørende for bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, navnlig menneskehandel og narkotikasmugling, som udgør størsteparten af de kriminelle aktiviteter i regionen; bemærker, at Eurojust har understøttet omkring 200 fælles strafferetlige efterforskninger mellem EU's medlemsstater og landene på Vestbalkan; |
| --- | --- |

31.

| 32. | roser det vellykkede samarbejde med forbindelses-anklagere fra Albanien, Montenegro, Nordmakedonien og Serbien, som er udstationeret hos Eurojust for at yde støtte til grænseoverskridende efterforskninger, der involverer deres lande, og understreger den betydelige forøgelse af sagsbehandlingen efter udnævnelsen af forbindelses-anklagere; tilskynder i denne forbindelse til et lignende samarbejde med de resterende lande på Vestbalkan; glæder sig over det stigende antal sager inden for retligt samarbejde siden 2019 på trods af de vanskeligere omstændigheder i forbindelse med covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger, at Vestbalkan er en region af særlig relevans for Europol; glæder sig over aftalerne om operationelt samarbejde mellem Europol og fem lande på Vestbalkan samt samarbejdsordningen med Kosovos retshåndhævende myndigheder; opfordrer til, at disse aftaler gennemføres fuldt ud, og roser de vellykkede operationer, der er blevet gennemført inden for rammerne af dette samarbejde; glæder sig over åbningen af Europols forbindelseskontor i Albanien i 2019 og over beslutningen om at åbne lignende forbindelseskontorer i Bosnien-Hercegovina og i Serbien; tilskynder til et lignende samarbejde med de resterende lande på Vestbalkan; understreger desuden vigtigheden af at samarbejde med Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF); opfordrer i denne forbindelse EU og landene på Vestbalkan til at etablere en ramme for et frugtbart samarbejde mellem EPPO og landene på Vestbalkan for at sikre, at EPPO effektivt kan udøve sine beføjelser inden for EU-finansiering, navnlig IPA III-midler i landene på Vestbalkan; |
| --- | --- |

33.

| 34. | glæder sig over de arbejdsaftaler, som EU's Agentur for Uddannelse inden for Retshåndhævelse (Cepol) har indgået med landene på Vestbalkan om specifikke emner vedrørende bekæmpelse af organiseret kriminalitet; understreger betydningen af yderligere at styrke de etablerede mekanismer mellem Cepol og Vestbalkan; noterer sig de specialiserede landerapporter fra GRECO og understreger betydningen af, at EU-tiltrædelseslandene styrker samarbejdet med GRECO og gennemfører dets specifikke henstillinger grundigt; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger, at Interpol er et vigtigt instrument i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet; beklager, at Kosovo endnu ikke er medlem af Interpol på trods af dets mange forsøg; opfordrer medlemsstaterne til proaktivt at støtte Kosovos forsøg på at tilslutte sig organisationen; mener, at medlemskab af Interpol for alle seks lande på Vestbalkan yderligere vil forbedre effektiviteten af foranstaltningerne mod grænseoverskridende kriminalitet; |
| --- | --- |

35.

| 36. | glæder sig over ikrafttrædelsen af aftalerne om samarbejde om grænseforvaltning mellem Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex) og Albanien, Montenegro og Serbien, der giver Frontex mulighed for at gennemføre fælles operationer i disse lande for at forbedre forvaltningen af deres grænser, bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet og kontrollere irregulær migration i overensstemmelse med internationale standarder og med fuld respekt for menneskerettighederne; glæder sig over de lignende statusaftaler, der er indledt med Nordmakedonien og Bosnien-Hercegovina, og opfordrer alle parter til at fremskynde ratificeringen af disse aftaler så hurtigt som muligt og til at arbejde på en lignende aftale med Kosovo; understreger behovet for yderligere at udvikle samarbejdet mellem Frontex og landene på Vestbalkan i spørgsmål vedrørende bekæmpelse af organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | gentager, at det er nødvendigt at øge fokus på forebyggelsesaktiviteter og uddannelse, navnlig den negative indvirkning på samfundet af organiseret kriminalitet og menneske-, narkotika- og våbenhandel, samt en ordentlig forståelse af medborgerskab og at øge modstandsdygtigheden ved at lægge større vægt på socioøkonomiske forhold, navnlig i forstadsområder og landdistrikter, og yde støtte til lokale initiativer med henblik på at mindske sårbarheden over for kriminalitet og korruption, idet nødvendigheden af en tværsektoriel tilgang, der tager hensyn til kønsaspektet, understreges; understreger betydningen af demokratisk kapacitetsopbygning i det vestlige Balkan, herunder gennem specialiserede programmer og pilotprojekter, der har til formål at styrke deltagelsesdemokratiet og drøfte spørgsmål i forbindelse med bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger betydningen af at overvåge forbindelserne mellem organiserede kriminelle grupper og radikaliserede enkeltpersoner og terrororganisationer; gentager betydningen af EU's rolle i bekæmpelsen af finansiering af terrorisme og hvidvaskning af penge; tilskynder til yderligere samarbejde i denne henseende, navnlig gennem EU-støtte til uddannelse af finansielle eksperter i regionen, informationsudveksling og udveksling af bedste praksis og knowhow; glæder sig over, at deltagerne i topmødet om Vestbalkan den 5. juli 2021 i Berlin erkendte behovet for en indsats fra flere instanser, herunder samarbejde med den private sektor og CSO'er, med henblik på at øge effektiviteten af det fælles arbejde med bekæmpelse af grov og organiseret kriminalitet, ulovlig finansiering, korruption og terrorisme; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger, at regionalt samarbejde er meget vigtigt for en effektiv bekæmpelse af organiseret kriminalitet; roser det arbejde, der gøres i forbindelse med de eksisterende regionale initiativer, der har til formål at styrke de interinstitutionelle forbindelser i bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet mellem landene på Vestbalkan, såsom det sydøsteuropæiske retshåndhævelsescenter, og tilskynder til yderligere regionalt samarbejde om mere effektivt at bekæmpe grænseoverskridende organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

39.

| 40. | roser den rolle, der spilles af regionale initiativer, der involverer EU's medlemsstater og landene på Vestbalkan, såsom EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (EUSAIR), det adriatisk-joniske initiativ, det centraleuropæiske initiativ og Berlinprocessen; opfordrer både EU's medlemsstater og landene på Vestbalkan til at deltage i disse initiativer og til at udnytte deres potentiale fuldt ud; |
| --- | --- |

40.

| 41. | glæder sig over finansieringen under IPA til projekter, der omfatter hele regionen, og som har til formål at forbedre de vestlige Balkanlandes kapacitet til at bekæmpe korruption og organiseret kriminalitet; roser navnlig IPA II-programmet for beskyttelse af vidner, som har ført til oprettelsen af »Balkan-netværket«; opfordrer til, at dette samarbejde fortsættes, og til, at partnerne på Vestbalkan tager ejerskab for at holde netværket i live; |
| --- | --- |

41.

| 42. | udtrykker sin støtte til det IPA-finansierede flerlandeprogram »støtte til en mere effektiv retspleje i sager om korruption og organiseret kriminalitet i det vestlige Balkan gennem overvågning af retssager« som et skridt i retning af en mere effektiv retlig reaktion fra myndighederne vedrørende korruption og organiseret kriminalitet på Vestbalkan; opfordrer regeringerne i landene på Vestbalkan til fuldt ud at gennemføre de anbefalinger, der er formuleret som en del af peerevalueringerne foretaget af medlemsstaternes eksperter; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mener, at partnerne på Vestbalkan bør deltage aktivt i konferencen om Europas fremtid og bør inddrages i en bredere europæisk debat om bekæmpelse af organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer de internationale donorer til at sikre en bedre koordinering af de forskellige programmer til bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption på Vestbalkan for at undgå overlapning og øge effektiviteten af det internationale samarbejde på disse områder; |
| --- | --- |

44.

| 45. | bemærker med bekymring manglen på troværdige data om organiseret kriminalitet i regionen og opfordrer landene på Vestbalkan til at øge forståelsen af organiseret kriminalitet ved at øge deres kapacitet til at indsamle og behandle pålidelige data om organiseret kriminalitet; understreger behovet for en mere dybtgående tværfaglig forskning og en tværsektoriel tilgang, der tager hensyn til kønsaspektet, og opfordrer landene på Vestbalkan til at samarbejde med internationale partnere om at etablere nationale statistiske systemer, der registrerer og analyserer organiseret kriminalitet, med henblik på bedre at udforme effektive, evidensbaserede politikker til forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption; |
| --- | --- |

45.

Civilsamfundets og mediernes rolle

| 46. | fremhæver den afgørende rolle, som civilsamfundsorganisationer (CSO'er), akademikere og journalister spiller med hensyn til at overvåge regeringernes, retsvæsenets og de retshåndhævende myndigheders arbejde og vurdere resultaterne med hensyn til bekæmpelse af organiseret kriminalitet; bemærker, at de lovgivningsmæssige og institutionelle rammer for CSO'ers deltagelse stort set er på plads i landene på Vestbalkan, men beklager, at deres potentiale ikke udnyttes fuldt ud, og at CSO'er, der fokuserer på korruption og organiseret kriminalitet, i visse tilfælde møder fjendtlighed fra deres regeringer; opfordrer til, at CSO'er inddrages mere i lovgivningsprocessen, og til, at de får mulighed for at yde et meningsfuldt bidrag til vigtige lovbestemmelser; opfordrer i denne forbindelse myndighederne på Vestbalkan til hurtigst muligt at udvikle, vedtage og gennemføre bedre lovgivning om fri adgang til information gennem inklusive processer; |
| --- | --- |

46.

| 47. | roser CSO'ernes vigtige rolle med hensyn til at udføre forebyggende arbejde, støtte sårbare grupper, udforme politikker og påtage sig en tilsynsrolle, når der er mangel på uafhængige offentlige organer; er bekymret over smædekampagner, pres og intimiderende handlinger, som fremskynder indskrænkningen af det råderum, som CSO'erne har til at udøve deres aktiviteter i; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer CSO'er på Vestbalkan til at etablere stærkere netværker blandt civilsamfundets aktører, identificere lokale modparter, der arbejder med lignende spørgsmål, og udveksle yderligere erfaringer og bedste praksis med henblik på at forstå arten af og årsagerne til organiseret kriminalitet og støtte forebyggelsen af radikalisering i regionen; glæder sig over bidragene til strategiske kommunikationskampagner fra interessenter såsom Netværket til Bevidstgørelse omkring Radikalisering og det europæiske netværk for strategisk kommunikation; |
| --- | --- |

48.

| 49. | bemærker, at mange CSO'er er afhængige af privat finansiering og har problemer med at skaffe tilstrækkelige midler til at opretholde deres aktiviteter; erkender, at der ofte gives tilskud til kortsigtede projekter, og at der kun ydes begrænset støtte til aktiviteter til bekæmpelse af organiseret kriminalitet; anerkender, at kortsigtet finansiering resulterer i, at personale kun ansættes til projektspecifikke formål, hvilket fører til mangel på stabile beskæftigelsesstandarder og giver medarbejderne meget lidt plads til at udvikle kernekvalifikationer til skade for den langsigtede strategiske planlægning; |
| --- | --- |

49.

| 50. | roser det værdifulde arbejde, der udføres af undersøgende journalister, som rapporterer om højt profilerede sager og afslører forbindelser mellem organiserede kriminelle grupper, politikere og virksomheder; fordømmer på det kraftigste angrebshandlinger, herunder målrettede drab, intimidering, hadefuld tale og bagvaskelseskampagner mod undersøgende journalister og civilsamfundet; bemærker med særlig bekymring tilfælde af hadefuld tale og kampagner fra statslige embedsmænds og parlamentsmedlemmers side samt fra repræsentanter for regeringer, regeringspartier og medier, der ejes eller delvist finansieres af staten; opfordrer myndighederne og de retshåndhævende myndigheder til at sikre, at undersøgende journalister og civilsamfundet beskyttes og kan arbejde uhindret, og opfordrer indtrængende til, at alle former for hadefuld tale rettet mod mindretal og sårbare grupper, navnlig dem af national eller etnisk oprindelse, straffes; gentager sin opfordring til Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten om at styrke deres samarbejde med og støtte til civilsamfundet, NGO'er, reformorienterede politikere og uafhængige medier i landene; opfordrer Kommissionen og de lokale EU-delegationer til at samarbejde med lokale interessenter om at forbedre procedurerne for regelmæssig overvågning af retssager om korruption og organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

50.

| 51. | beklager dybt det voksende antal strategiske retssager mod offentligt engagement, som ofte bruges til at true journalister og enkeltpersoner med henblik på at forhindre dem i at afsløre forseelser begået af magthavere; opfordrer myndighederne på Vestbalkan til at øge deres arbejde betydeligt for at sikre gennemsigtighed i medieejerskab og nyhedsredaktioners uafhængighed og til at sikre mediefriheden mod politisk indblanding som centrale elementer i et frit og demokratisk samfund, der er afgørende for en vellykket bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik samt til medlemsstaternes og de vestlige Balkanlandes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  EUT L 293 af 20.11.2018, s. 11.

(2)  EUT C 101 af 16.3.2018, s. 47.

(3)  EUT C 362 af 8.9.2021, s. 129.

---

Torsdag den 16. december 2021

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/96 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/96

---

P9_TA(2021)0507

Resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender i 2020

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender i 2020 (2021/2019(INI))

(2022/C 251/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om arbejdet i Udvalget for Andragender, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om arbejdet i Udvalget for Andragender,

| — | der henviser til artikel 10 og 11 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10 og 11 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til artikel 20, 24 og 227 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), som viser, at der i traktaten lægges vægt på, at EU-borgere og personer med bopæl i EU kan forelægge deres problemer for Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 20, 24 og 227 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), som viser, at der i traktaten lægges vægt på, at EU-borgere og personer med bopæl i EU kan forelægge deres problemer for Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 228 i TEUF om Den Europæiske Ombudsmands rolle og opgaver, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 228 i TEUF om Den Europæiske Ombudsmands rolle og opgaver,

| — | der henviser til artikel 44 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), som omhandler retten til at indgive andragender til Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 44 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), som omhandler retten til at indgive andragender til Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til bestemmelserne i TEUF angående traktatbrudsproceduren og særlig artikel 258 og 260, |
| --- | --- |

—

der henviser til bestemmelserne i TEUF angående traktatbrudsproceduren og særlig artikel 258 og 260,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54 og artikel 227, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54 og artikel 227, stk. 7,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A9-0323/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A9-0323/2021),

| A. | der henviser til, at Parlamentet i 2020 modtog 1 573 andragender, hvilket udgør en stigning på 15,9 % i forhold til de 1 357 andragender, der blev indgivet i 2019, og en stigning på 28,9 % i forhold til de 1 220 andragender, der blev indgivet i 2018; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Parlamentet i 2020 modtog 1 573 andragender, hvilket udgør en stigning på 15,9 % i forhold til de 1 357 andragender, der blev indgivet i 2019, og en stigning på 28,9 % i forhold til de 1 220 andragender, der blev indgivet i 2018;

| B. | der henviser til, at antallet af brugere, der i 2020 støttede et eller flere andragender på Parlamentets webportal for andragender, nåede op på 48 882, hvilket udgør en væsentlig stigning i forhold til de 28 076 brugere i 2019; der henviser til, at antallet af klik til støtte for andragender også steg i 2020 til i alt 55 129; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at antallet af brugere, der i 2020 støttede et eller flere andragender på Parlamentets webportal for andragender, nåede op på 48 882, hvilket udgør en væsentlig stigning i forhold til de 28 076 brugere i 2019; der henviser til, at antallet af klik til støtte for andragender også steg i 2020 til i alt 55 129;

| C. | der henviser til, at det store antal andragender, hvori borgerne gav udtryk for deres bekymringer om folkesundhedskrisen og den samfundsøkonomiske krise som følge af covid-19-pandemien, bidrog væsentligt til stigningen i antallet af andragender, der blev registreret i 2020, i forhold til tidligere år, og til, at 13,23 % af de andragender, der blev modtaget i 2020, vedrørte covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det store antal andragender, hvori borgerne gav udtryk for deres bekymringer om folkesundhedskrisen og den samfundsøkonomiske krise som følge af covid-19-pandemien, bidrog væsentligt til stigningen i antallet af andragender, der blev registreret i 2020, i forhold til tidligere år, og til, at 13,23 % af de andragender, der blev modtaget i 2020, vedrørte covid-19-pandemien;

| D. | der henviser til, at det store antal andragender, der blev indgivet i 2020, viser, at borgerne i krisetider sætter deres lid til deres valgte repræsentanter på EU-niveau, til hvem de direkte retter deres bekymringer og klager; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det store antal andragender, der blev indgivet i 2020, viser, at borgerne i krisetider sætter deres lid til deres valgte repræsentanter på EU-niveau, til hvem de direkte retter deres bekymringer og klager;

| E. | der henviser til, at det samlede antal andragender dog fortsat er beskedent i forhold til EU's samlede befolkning, hvilket viser, at der stadig skal gøres en endnu større indsats for at øge borgerens bevidsthed om deres ret til at indgive andragender og opfordre dem til at udøve den; der henviser til, at borgerne ved udøvelsen af deres ret til at indgive andragender forventer, at EU-institutionerne skaber en merværdi ved at finde en løsning på deres problemer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det samlede antal andragender dog fortsat er beskedent i forhold til EU's samlede befolkning, hvilket viser, at der stadig skal gøres en endnu større indsats for at øge borgerens bevidsthed om deres ret til at indgive andragender og opfordre dem til at udøve den; der henviser til, at borgerne ved udøvelsen af deres ret til at indgive andragender forventer, at EU-institutionerne skaber en merværdi ved at finde en løsning på deres problemer;

| F. | der henviser til, at kriterierne for, at andragender opfylder betingelserne for behandling, er fastlagt i artikel 227 i TEUF og artikel 226 i Parlamentets forretningsorden, i henhold til hvilke andragender skal indgives af EU-borgere eller personer med bopæl i EU, som er direkte berørt af forhold, der henhører under EU's virksomhedsområde; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at kriterierne for, at andragender opfylder betingelserne for behandling, er fastlagt i artikel 227 i TEUF og artikel 226 i Parlamentets forretningsorden, i henhold til hvilke andragender skal indgives af EU-borgere eller personer med bopæl i EU, som er direkte berørt af forhold, der henhører under EU's virksomhedsområde;

| G. | der henviser til, at 392 af de 1 573 andragender, der blev indgivet i 2020, ikke opfyldte betingelserne for behandling, og at 51 blev trukket tilbage; der henviser til, at den relativt høje procentdel (24,92 %) af andragender, der ikke opfyldte betingelserne for behandling i 2020, viser, at der stadig er en udbredt mangel på klarhed om omfanget af og grænserne for EU's ansvarsområde; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at 392 af de 1 573 andragender, der blev indgivet i 2020, ikke opfyldte betingelserne for behandling, og at 51 blev trukket tilbage; der henviser til, at den relativt høje procentdel (24,92 %) af andragender, der ikke opfyldte betingelserne for behandling i 2020, viser, at der stadig er en udbredt mangel på klarhed om omfanget af og grænserne for EU's ansvarsområde;

| H. | der henviser til, at retten til at indgive andragender til Europa-Parlamentet er en af EU-borgernes grundlæggende rettigheder; der henviser til, at retten til at indgive andragender giver EU-borgere og personer med bopæl i EU en åben, demokratisk og gennemsigtig mekanisme til direkte henvendelse til deres valgte repræsentanter og derfor er afgørende for borgernes aktive deltagelse i EU's virksomhedsområde; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at retten til at indgive andragender til Europa-Parlamentet er en af EU-borgernes grundlæggende rettigheder; der henviser til, at retten til at indgive andragender giver EU-borgere og personer med bopæl i EU en åben, demokratisk og gennemsigtig mekanisme til direkte henvendelse til deres valgte repræsentanter og derfor er afgørende for borgernes aktive deltagelse i EU's virksomhedsområde;

| I. | der henviser til, at retten til at indgive andragender giver Parlamentets mulighed for at øge sin lydhørhed over for klager og bekymringer vedrørende respekt for EU's grundlæggende rettigheder og overholdelse af EU-lovgivningen i medlemsstaterne; der henviser til, at andragender derfor er en nyttig kilde til information om tilfælde af forkert anvendelse eller tilsidesættelse af EU-retten og dermed sætter Parlamentet og andre EU-institutioner i stand til at vurdere gennemførelsen og anvendelsen af EU-retten og dens mulige indvirkning på rettighederne for EU-borgere og personer med bopæl i EU; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at retten til at indgive andragender giver Parlamentets mulighed for at øge sin lydhørhed over for klager og bekymringer vedrørende respekt for EU's grundlæggende rettigheder og overholdelse af EU-lovgivningen i medlemsstaterne; der henviser til, at andragender derfor er en nyttig kilde til information om tilfælde af forkert anvendelse eller tilsidesættelse af EU-retten og dermed sætter Parlamentet og andre EU-institutioner i stand til at vurdere gennemførelsen og anvendelsen af EU-retten og dens mulige indvirkning på rettighederne for EU-borgere og personer med bopæl i EU;

| J. | der henviser til, at Europa-Parlamentet længe har været på forkant med udviklingen af processen for andragender internationalt og fortsat har den mest åbne og gennemsigtige procedure for andragender i Europa, hvilket giver andragerne mulighed for at tage del i dets virksomhed; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Europa-Parlamentet længe har været på forkant med udviklingen af processen for andragender internationalt og fortsat har den mest åbne og gennemsigtige procedure for andragender i Europa, hvilket giver andragerne mulighed for at tage del i dets virksomhed;

| K. | der henviser til, at Udvalget for Andragender nøje undersøger og behandler alle andragender, der indgives til Parlamentet; der henviser til, at alle andragere har ret til inden for en rimelig frist at modtage et svar med oplysninger om udvalgets afgørelse om, hvorvidt andragendet opfylder betingelserne for behandling, og om de opfølgende foranstaltninger på deres eget sprog eller på det sprog, der anvendes i andragendet; der henviser til, at alle andragere kan anmode om, at deres andragende genoptages på basis af nye relevante oplysninger; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Udvalget for Andragender nøje undersøger og behandler alle andragender, der indgives til Parlamentet; der henviser til, at alle andragere har ret til inden for en rimelig frist at modtage et svar med oplysninger om udvalgets afgørelse om, hvorvidt andragendet opfylder betingelserne for behandling, og om de opfølgende foranstaltninger på deres eget sprog eller på det sprog, der anvendes i andragendet; der henviser til, at alle andragere kan anmode om, at deres andragende genoptages på basis af nye relevante oplysninger;

| L. | der henviser til, at arbejdet i Udvalget for Andragender er baseret på input fra andragere; der henviser til, at de oplysninger, der angives af andragerne i deres andragender og på udvalgets møder, sammen med Kommissionens vurdering og svarene fra medlemsstaterne og andre organer, er afgørende for udvalgets arbejde; der henviser til, at andragender, der opfylder betingelserne for behandling, udgør et værdifuldt bidrag til arbejdet i andre udvalg, hvortil de sendes til udtalelse eller til orientering; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at arbejdet i Udvalget for Andragender er baseret på input fra andragere; der henviser til, at de oplysninger, der angives af andragerne i deres andragender og på udvalgets møder, sammen med Kommissionens vurdering og svarene fra medlemsstaterne og andre organer, er afgørende for udvalgets arbejde; der henviser til, at andragender, der opfylder betingelserne for behandling, udgør et værdifuldt bidrag til arbejdet i andre udvalg, hvortil de sendes til udtalelse eller til orientering;

| M. | der henviser til, at Udvalget for Andragender tillægger det enorm betydning at behandle andragender og drøfte dem offentligt på sine møder; der henviser til, at andragerne har ret til selv at forelægge deres andragender og hyppigt deltager i drøftelserne og således bidrager aktivt til udvalgets arbejde; der henviser til, at Udvalget for Andragender i 2020 afholdt 13 udvalgsmøder, hvor 116 andragender blev drøftet, og 110 andragere var til stede, mens 78 andragere deltog aktivt ved at tage ordet; der henviser til, at det lavere antal andragender, der blev drøftet i 2020 i forhold til 2019, skyldes de begrænsede tidsrum, der var afsat til udvalgsmøder, især fra april til juli, på grund af de begrænsede tolkefaciliteter som følge af Parlamentets sikkerhedsforanstaltninger under pandemien; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Udvalget for Andragender tillægger det enorm betydning at behandle andragender og drøfte dem offentligt på sine møder; der henviser til, at andragerne har ret til selv at forelægge deres andragender og hyppigt deltager i drøftelserne og således bidrager aktivt til udvalgets arbejde; der henviser til, at Udvalget for Andragender i 2020 afholdt 13 udvalgsmøder, hvor 116 andragender blev drøftet, og 110 andragere var til stede, mens 78 andragere deltog aktivt ved at tage ordet; der henviser til, at det lavere antal andragender, der blev drøftet i 2020 i forhold til 2019, skyldes de begrænsede tidsrum, der var afsat til udvalgsmøder, især fra april til juli, på grund af de begrænsede tolkefaciliteter som følge af Parlamentets sikkerhedsforanstaltninger under pandemien;

| N. | der henviser til, at de emner, der hyppigst blev taget op i de andragender, der blev indgivet i 2020, vedrører grundlæggende rettigheder (især covid-19-kriseforanstaltningernes indvirkning på retsstatsprincippet og demokratiet samt på den frie bevægelighed, retten til at arbejde, retten til oplysning og retten til undervisning), sundhed (navnlig spørgsmål om folkesundhedskrisen som følge af pandemien — fra beskyttelse af borgernes sundhed, herunder behandling og værnemidler, til forvaltningen af sundhedskrisen i medlemsstaterne og køb og distribution af vacciner), miljø (primært minedrift og dens indvirkning på miljøet, nuklear sikkerhed, luftforurening og forringelse af naturlige økosystemer), retlige anliggender (navnlig spørgsmål om adgang til domstolene eller påståede proceduremæssige uregelmæssigheder eller bekymringer om retsstatsprincippet og domstolenes uafhængighed i medlemsstaterne samt grænseoverskridende sager om bortførelser af børn og forældremyndighed), beskæftigelse (bl.a. om adgangen til arbejdsmarkedet og usikker beskæftigelse), uddannelse (især spørgsmål om forskelsbehandling i forbindelse med adgang til uddannelse eller anfægtede nationale reformer af uddannelseslovgivningen), det indre marked (især spørgsmål om nationale rejserestriktioner i forbindelse med pandemien og deres indvirkning på borgernes frie bevægelighed i og uden for EU) og gennemførelsen af aftalen om Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union samt mange andre områder; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at de emner, der hyppigst blev taget op i de andragender, der blev indgivet i 2020, vedrører grundlæggende rettigheder (især covid-19-kriseforanstaltningernes indvirkning på retsstatsprincippet og demokratiet samt på den frie bevægelighed, retten til at arbejde, retten til oplysning og retten til undervisning), sundhed (navnlig spørgsmål om folkesundhedskrisen som følge af pandemien — fra beskyttelse af borgernes sundhed, herunder behandling og værnemidler, til forvaltningen af sundhedskrisen i medlemsstaterne og køb og distribution af vacciner), miljø (primært minedrift og dens indvirkning på miljøet, nuklear sikkerhed, luftforurening og forringelse af naturlige økosystemer), retlige anliggender (navnlig spørgsmål om adgang til domstolene eller påståede proceduremæssige uregelmæssigheder eller bekymringer om retsstatsprincippet og domstolenes uafhængighed i medlemsstaterne samt grænseoverskridende sager om bortførelser af børn og forældremyndighed), beskæftigelse (bl.a. om adgangen til arbejdsmarkedet og usikker beskæftigelse), uddannelse (især spørgsmål om forskelsbehandling i forbindelse med adgang til uddannelse eller anfægtede nationale reformer af uddannelseslovgivningen), det indre marked (især spørgsmål om nationale rejserestriktioner i forbindelse med pandemien og deres indvirkning på borgernes frie bevægelighed i og uden for EU) og gennemførelsen af aftalen om Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union samt mange andre områder;

| O. | der henviser til, at 79,7 % (1 254) af de andragender, der blev modtaget i 2020, blev indgivet via Parlamentets webportal for andragender, mens det i 2019 var 73,9 % (1 003 andragender), hvilket bekræfter, at denne webportal er blevet langt den mest anvendte kanal for borgernes indgivelse af andragender til Parlamentet; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at 79,7 % (1 254) af de andragender, der blev modtaget i 2020, blev indgivet via Parlamentets webportal for andragender, mens det i 2019 var 73,9 % (1 003 andragender), hvilket bekræfter, at denne webportal er blevet langt den mest anvendte kanal for borgernes indgivelse af andragender til Parlamentet;

| P. | der henviser til, at der i 2020 blev bygget videre på webportalen for andragender for at gøre den mere brugervenlig, sikker og tilgængelig for borgerne; der henviser til, at siden med ofte stillede spørgsmål (FAQ) er blevet opdateret, at der er foretaget en række forbedringer inden for databeskyttelse med henblik på at gennemføre anbefalingerne fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, og at der er indført en ny mekanisme for gendannelse af passwords; der henviser til, at den indbyrdes sammenhæng mellem webportalen for andragender, ePeti og PETIGREF er blevet videreudviklet for at sikre integration af eksterne udviklingstiltag og Hermes; der henviser til, at et stort antal individuelle anmodninger om bistand er blevet behandlet tilfredsstillende; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der i 2020 blev bygget videre på webportalen for andragender for at gøre den mere brugervenlig, sikker og tilgængelig for borgerne; der henviser til, at siden med ofte stillede spørgsmål (FAQ) er blevet opdateret, at der er foretaget en række forbedringer inden for databeskyttelse med henblik på at gennemføre anbefalingerne fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, og at der er indført en ny mekanisme for gendannelse af passwords; der henviser til, at den indbyrdes sammenhæng mellem webportalen for andragender, ePeti og PETIGREF er blevet videreudviklet for at sikre integration af eksterne udviklingstiltag og Hermes; der henviser til, at et stort antal individuelle anmodninger om bistand er blevet behandlet tilfredsstillende;

| Q. | der henviser til, at der i 2020 er opført mange andragender om covid-19 på dagsordenen under anvendelse af hasteproceduren; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der i 2020 er opført mange andragender om covid-19 på dagsordenen under anvendelse af hasteproceduren;

| R. | der henviser til, at Udvalget for Andragender i 2020 blot gennemførte én undersøgelsesmission; der henviser til, at der ikke kunne gennemføres flere undersøgelsesmissioner som følge af situationen, der skyldes pandemien, samt Europa-Parlamentets formands beslutning om at aflyse Parlamentets arrangementer, herunder delegationernes arrangementer, som en af de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger, der blev truffet for at inddæmme covid-19-pandemien og minimere de sundhedsmæssige risici for Parlamentets medlemmer og personale; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Udvalget for Andragender i 2020 blot gennemførte én undersøgelsesmission; der henviser til, at der ikke kunne gennemføres flere undersøgelsesmissioner som følge af situationen, der skyldes pandemien, samt Europa-Parlamentets formands beslutning om at aflyse Parlamentets arrangementer, herunder delegationernes arrangementer, som en af de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger, der blev truffet for at inddæmme covid-19-pandemien og minimere de sundhedsmæssige risici for Parlamentets medlemmer og personale;

| S. | der henviser til, at Udvalget for Andragender som et associeret udvalg sammen med udvalg, der er ansvarlige for emnet (Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (LIBE) og Kultur- og Uddannelsesudvalget (CULT)), organiserede en offentlig høring om det europæiske borgerinitiativ (ECI) med titlen »Minority SafePack — en million underskrifter for mangfoldighed i Europa« den 15. oktober 2020; der henviser til, at høringen grundet pandemien blev afholdt i hybridformat, og at ECI-initiativtagere kunne deltage i mødet på afstand, og at offentligheden kunne følge mødet via streaming på internettet; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Udvalget for Andragender som et associeret udvalg sammen med udvalg, der er ansvarlige for emnet (Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (LIBE) og Kultur- og Uddannelsesudvalget (CULT)), organiserede en offentlig høring om det europæiske borgerinitiativ (ECI) med titlen »Minority SafePack — en million underskrifter for mangfoldighed i Europa« den 15. oktober 2020; der henviser til, at høringen grundet pandemien blev afholdt i hybridformat, og at ECI-initiativtagere kunne deltage i mødet på afstand, og at offentligheden kunne følge mødet via streaming på internettet;

| T. | der henviser til, at Kommissionen som traktaternes vogter spiller en afgørende rolle i Udvalget for Andragender, og at oplysningerne, der stilles til rådighed af andragere, kan bruges til at registrere eventuelle overtrædelser eller forkerte anvendelser af EU-retten; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Kommissionen som traktaternes vogter spiller en afgørende rolle i Udvalget for Andragender, og at oplysningerne, der stilles til rådighed af andragere, kan bruges til at registrere eventuelle overtrædelser eller forkerte anvendelser af EU-retten;

| U. | der henviser til, at Kommissionens strategi for håndtering af andragender er baseret på meddelelsen fra 2016 med titlen »EU-retten: Bedre resultater gennem bedre anvendelse«, C(2016)8600; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Kommissionens strategi for håndtering af andragender er baseret på meddelelsen fra 2016 med titlen »EU-retten: Bedre resultater gennem bedre anvendelse«, C(2016)8600;

| V. | der henviser til, at Kommissionens årlige rapport om tilsyn med anvendelsen af EU-retten henviser til andragender på en meget generel måde, hvilket viser manglen på et passende system til at indsamle oplysninger om andragender, og hvordan de er forbundet med traktatbrudsprocedurer eller EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Kommissionens årlige rapport om tilsyn med anvendelsen af EU-retten henviser til andragender på en meget generel måde, hvilket viser manglen på et passende system til at indsamle oplysninger om andragender, og hvordan de er forbundet med traktatbrudsprocedurer eller EU-lovgivningen;

| W. | der henviser til, at Udvalget for Andragender i henhold til forretningsordenen er ansvarligt for forbindelserne med Den Europæiske Ombudsmand, som behandler klager over fejl eller forsømmelser i EU's institutioner og organer; der henviser til, at den nuværende Ombudsmand, Emily O'Reilly, forelagde sin årsberetning for 2019 på udvalgets møde den 3. september 2020; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at Udvalget for Andragender i henhold til forretningsordenen er ansvarligt for forbindelserne med Den Europæiske Ombudsmand, som behandler klager over fejl eller forsømmelser i EU's institutioner og organer; der henviser til, at den nuværende Ombudsmand, Emily O'Reilly, forelagde sin årsberetning for 2019 på udvalgets møde den 3. september 2020;

| X. | der henviser til, at Udvalget for Andragender er medlem af det europæiske netværk af ombudsmænd, som også omfatter Den Europæiske Ombudsmand samt nationale og regionale ombudsmænd og tilsvarende organer i medlemsstaterne, kandidatlandene og andre lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, og som har til formål at fremme udveksling af oplysninger om EU-ret og EU-politik og dele bedste praksis; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at Udvalget for Andragender er medlem af det europæiske netværk af ombudsmænd, som også omfatter Den Europæiske Ombudsmand samt nationale og regionale ombudsmænd og tilsvarende organer i medlemsstaterne, kandidatlandene og andre lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, og som har til formål at fremme udveksling af oplysninger om EU-ret og EU-politik og dele bedste praksis;

| 1. | understreger, at Udvalget for Andragender spiller en afgørende rolle i at beskytte og fremme rettighederne for EU-borgere og personer med bopæl i EU ved at sikre, at andragernes bekymringer og klager behandles rettidigt og effektivt, og at der, når det er muligt, findes en løsning gennem en åben, demokratisk, hurtig og gennemsigtig procedure for andragender; understreger, at mekanismen for andragender er af central betydning til fremme af principperne om direkte demokrati og forbedring af unionsborgernes aktive deltagelse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fremhæver, at borgeres deltagelse i beslutningstagningsprocessen i Unionen er af afgørende betydning for opnåelsen af en mere demokratisk, åben og gennemsigtig Union; understreger, at Udvalget for Andragender spiller en afgørende rolle i inddragelsen af EU-borgere i Unionens aktiviteter og repræsenterer et debatforum, hvor borgere kan komme til orde i EU-institutioner; opfordrer EU-institutionerne til at forbedre deres svar på borgernes problemer i forbindelse med politikudformning ved at tage hensyn til de holdninger og klager, der kommer til udtryk i andragender; |
| --- | --- |

2.

| 3. | gentager, at løbende offentlig debat om EU's virksomhedsområde er afgørende for at sikre, at borgerne orienteres korrekt om EU's kompetenceområde og de forskellige beslutningsniveauer; opfordrer i denne henseende til effektive oplysningskampagner; understreger, at aktiv inddragelse af presse- og kommunikationstjenester på både europæisk og nationalt plan og mere aktive sociale medier vil øge synligheden og lydhørheden i Udvalget for Andragenders arbejde over for offentlighedens bekymringer; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at denne indsats også vil bidrage til at undgå desinformation om Udvalget for Andragenders arbejde i tråd med Kommissionens bekæmpelse af desinformation og bidrage til at øge borgernes viden om deres ret til at indgive andragender samt om omfanget af og grænserne for Unionens ansvar og til Udvalget for Andragenders beføjelser med henblik på at reducere antallet af andragender, der ikke opfylder betingelserne for behandling; mener, at det også er vigtigt at fremhæve vellykkede sager, hvor et spørgsmål rejst af en andrager er blevet løst med støtte fra Udvalget for Andragender; understreger i denne henseende vigtigheden af EU's flersprogede kommunikationsstrategi med henblik på at skabe en bedre forbindelse til borgere fra alle medlemsstaterne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | fremhæver, at konferencen om Europas fremtid bør bruges som en lejlighed til at forklare Udvalget for Andragenders rolle for EU-borgere med henblik på øge bevidstheden om retten til at indgive andragender og opfordre dem til aktivt at deltage samt kommunikere deres bekymringer og ideer til deres valgte repræsentanter; |
| --- | --- |

5.

| 6. | påpeger, at andragender er en adgang til EU-institutionerne for borgerne og en enestående mulighed for Parlamentet og de øvrige EU-institutioner for at få direkte kontakt med EU-borgere og -indbyggere, forstå deres problemer og opretholde en regelmæssig dialog med dem, navnlig i tilfælde, hvor de er berørt af den ukorrekte anvendelse af EU-retten; understreger behovet for øget samarbejde mellem Udvalget for Andragender og de korresponderende udvalg, Unionens institutioner, organer og agenturer samt nationale, regionale og lokale myndigheder om undersøgelser og forslag vedrørende gennemførelsen og overholdelsen af EU-retten, herunder de nødvendige svar til udvalget; mener, at et sådant samarbejde er afgørende for at behandle og afhjælpe borgernes bekymringer over anvendelsen af EU-retten, og at det bidrager til at styrke EU's demokratiske legitimitet og ansvarlighed; opfordrer derfor til en mere aktiv deltagelse af medlemsstaternes repræsentanter i udvalgsmøder og til hurtigere svar på de anmodninger om præcisering eller oplysninger, som Udvalget for Andragender sender til de nationale myndigheder; opfordrer Kommissionen til at tage skridt til at sikre, at fortolkningen af anvendelsesområdet for artikel 51 i chartret er så sammenhængende og bred som muligt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til at spille en mere aktiv rolle i Udvalget for Andragender med henblik på at sikre borgerne detaljerede og forståelige svar; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger behovet for at respektere den tilgang og det synspunkt, som Kommissionen giver udtryk for i sine svar til Udvalget for Andragender, samt at respektere dens rolle som traktaternes vogter; |
| --- | --- |

8.

| 9. | minder om, at andragender udgør et vigtigt bidrag til Kommissionens rolle som traktaternes vogter; gentager, at et styrket samarbejde mellem Udvalget for Andragender og Kommissionen er afgørende for vellykket behandling af andragender; opfordrer Kommissionen til at afholde sig fra at sende generelle svar samt til at levere rettidige, præcise og målrettede svar for effektivt at besvare andrageres konkrete anmodninger; opfordrer Kommissionen til at sikre gennemsigtighed og adgang til dokumenter og oplysninger inden for rammerne af EU-pilotprocedurerne i forbindelse med modtagne andragender og i de EU Pilot- og traktatbrudsprocedurer, der allerede er afsluttet, og til at tage hensyn til alle spørgsmål vedrørende overtrædelse af EU-retten, som rejses gennem andragender, når den overvejer, om der skal indledes en traktatbrudsprocedure, navnlig når spørgsmålene vedrører miljølovgivningen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | anmoder Kommissionen om at præcisere dens kompetencer i forhold til andragender, herunder dem med spørgsmål, der er omfattet af et EU-virksomhedsområde, men ikke af en politik, hvor EU har lovgivningsmæssig kompetence; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer de nationale myndigheder til at være proaktive med hensyn til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at reagere på borgernes bekymringer som udtrykt i deres andragender, hvor der forekommer tilfælde af systemisk manglende overholdelse af EU-retten; opfordrer Kommissionen til at give feedback om fremskridtene med hensyn til overensstemmelsen med EU-lovgivningen i de behandlede sager; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fremhæver, at Udvalget for Andragender skal overholde de kriterier for antagelighed, der er fastsat i artikel 226 og 227 i TEUF og i Europa-Parlamentets forretningsorden; |
| --- | --- |

12.

| 13. | minder om, at samarbejde med Europa-Parlamentets øvrige udvalg er afgørende for en nøjagtig og omfattende behandling af andragender; bemærker, at der i 2020 blev fremsendt 56 andragender til andre udvalg til udtalelse og 385 til orientering; glæder sig over, at der blev modtaget 40 udtalelser og 60 bekræftelser på, at andragenderne ville blive taget i betragtning i deres arbejde, fra andre udvalg; bemærker, at de offentlige høringer, der afholdes sammen med andre parlamentariske udvalg, bidrager til en grundig gennemgang af andragenderne; minder om, at andragere bliver informeret om beslutninger om at anmode om udtalelser fra andre udvalg i forbindelse med behandlingen af deres andragender; opfordrer Europa-Parlamentets udvalg til at gøre en større indsats for at bidrage aktivt til behandlingen af andragender — ved at stille deres ekspertise til rådighed — og således gøre det muligt for Parlamentet at reagere hurtigere og grundigere på borgernes bekymringer; beklager, at netværket for andragender ikke var i stand til at mødes i 2020 grundet situationen, der skyldes covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mener, at netværket for andragender er et nyttigt redskab til at skabe større opmærksomhed omkring de spørgsmål, der bliver rejst i andragender, og til at fremme behandlingen af andragender i andre udvalg, hvortil de sendes til udtalelse og til orientering; bemærker, at der er behov for at fremme opfølgningen af andragender i det parlamentariske og lovgivningsmæssige arbejde; mener, at dette netværk bør styrke dialogen og samarbejdet med Kommissionen og de øvrige EU-institutioner; har tillid til, at regelmæssige møder i netværket for andragender er afgørende for at styrke samarbejdet mellem de parlamentariske udvalg gennem udveksling af oplysninger og bedste praksis mellem netværkets medlemmer; opfordrer Parlamentet til at udvikle en mekanisme, der giver Udvalget for Andragender mulighed for at blive inddraget direkte i lovgivningsprocessen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | henleder opmærksomheden på sin beslutning af 17. december 2020 om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender i 2019 (1), |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at Udvalget for Andragender, trods færre afsatte tidsrum til udvalgsmøder i 2020 som følge af Parlamentets sikkerhedsforanstaltninger til inddæmning af covid-19-pandemien i Parlamentet og de deraf følgende reducerede tolkefaciliteter, har udtalt sig om vigtige spørgsmål rejst i andragender ved at bidrage til et betydeligt antal af Parlamentets betænkninger, navnlig om indgåelse af aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (2), om kontrol med gennemførelsen af EU-retten (2017 og 2018) (3), om henstillingen om forhandlingerne om et nyt partnerskab med Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland (4), om situationen vedrørende grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union — årsberetning 2018-2019 (5), om begrænsning af uligheder med særligt fokus på fattigdom blandt personer i arbejde (6), om Tyrkiet — årlig statusrapport 2019 (7) og om gennemførelse af Rådets direktiv 2000/78/EF om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv i lyset af FN's handicapkonvention (UNCRPD) (8); sætter pris på arbejdet i sekretariatet for Udvalget for Andragender generelt og især under pandemien, hvor arbejdsvilkårene blev mere komplicerede; understreger behovet for at reflektere over udfordringerne under pandemien og undersøge måder, hvorpå arbejdet i udvalget kan forbedres, især i krisetider; |
| --- | --- |

16.

| 17. | minder om, at medlemmerne af Udvalget for Andragender med hensyn til forhandlingerne med henblik på en ny aftale med Det Forenede Kongerige har gentaget, at enhver unionsborger, der er bosiddende i Det Forenede Kongerige, har ret til at indgive et andragende til Europa-Parlamentet i medfør af artikel 227 i TEUF, at deltage i et europæisk borgerinitiativ samt at rette henvendelse til Den Europæiske Ombudsmand efter udløbet af overgangsperioden (31. december 2020), og opfordrer Den Europæiske Ombudsmand til at fortsætte hendes bestræbelser, der blev indledt under forhandlingerne om udtrædelsesaftalen, for at sikre gennemsigtighed i de forhandlinger, der føres inden for rammerne af det fremtidige partnerskab mellem Unionen og Det Forenede Kongerige; |
| --- | --- |

17.

| 18. | henleder opmærksomheden på det store antal andragender om covid-19, som Udvalget for Andragender behandlede og besvarede i 2020, primært ved at gøre brug af sin hasteprocedure; understreger, at de fleste af disse andragender opfordrede til beskyttelse af borgernes grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder mod nødforanstaltningerne, herunder nedlukninger, samt til gennemsigtighed i udviklingen, købet og distributionen af covid-19-vacciner; understreger, at disse andragender også indeholdt spørgsmål om behandlinger og værnemidler samt en vurdering af håndteringen af sundhedskrisen i medlemsstaterne; minder også om, at mange andragere gav udtryk for bekymring over konsekvensen af nationale nødforanstaltninger, herunder nedlukninger, på demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder og stillede spørgsmål ved rejse- og arbejdsrestriktioner samt den indledende mangel på koordinering mellem medlemsstaterne af kontrollen ved de indre grænser, som udgjorde hindringer for den frie bevægelighed inden for Schengenområdet og er et særligt problem for mange grænsearbejdere, studerende og par fra forskellige lande, samt ved forvaltningen af aflyste flyvninger og rejser under pandemien og de involverede luftfartsselskabers tilbagebetalingspolitikker; minder om, at alle restriktioner skal være nødvendige, forholdsmæssige og midlertidige; understreger, at det er afgørende at sikre en effektiv, retfærdig og ensartet anvendelse af EU-retten for at opretholde retsstatsprincippet, som er en af Unionens og dens medlemsstaters grundlæggende værdier i henhold til artikel 2 i TEU, selv i en krise som covid-19-pandemien; er af den opfattelse, at en hurtig og effektiv behandling af andragender, navnlig i tider med store kriser, er en forudsætning for, at borgerne har tillid til EU-institutionerne; |
| --- | --- |

18.

| 19. | fremhæver beslutningen, der blev truffet i pandemiens første måneder, om at prioritere andragender med relation til covid-19 i Udvalget for Andragender for på passende vis at håndtere de presserende spørgsmål, som EU-borgerne gav udtryk for i de første måneder af 2020; |
| --- | --- |

19.

| 20. | er alvorligt bekymret over de folkesundhedsmæssige og socioøkonomiske skadevirkninger, som covid-19-pandemien har medført; glæder sig over det fremragende arbejde, der er udført af Udvalget for Andragender, som ved at være talerør for de bekymringer, borgerne har med hensyn til de folkesundhedsmæssige og socioøkonomiske kriser i forbindelse med covid-19-pandemien, har bidraget til at sikre Parlamentets lydhørhed over for borgernes behov og forventninger, bl.a. dem, der er blevet hårdt ramt af sundhedskrisen, når det gælder Unionens evne til at tackle en sådan global udfordring; henleder i den forbindelse opmærksomheden på de vigtige opfølgende foranstaltninger, Udvalget for Andragender har truffet som reaktion på de spørgsmål, der er rejst i covid-19-relaterede andragender, og som har ført til vedtagelsen på plenarforsamlingen af beslutningerne om Schengensystemet og de foranstaltninger, der er truffet under covid-19-krisen (9), om rettigheder for personer med intellektuelle funktionsnedsættelser og deres familier under covid-19-krisen (10) og om nedbringelse af antallet af hjemløse i EU (11); |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger det vigtige bidrag, som Udvalget for Andragender har givet til beskyttelsen af børn rettigheder, sådan som det fremgik af dets behandling af en række andragender om forældrebortførelser af børn i Japan; påpeger i den forbindelse beslutningen om internationale og nationale forældrebortførelser af børn fra EU i Japan, hvor beslutningsforslaget blev vedtaget af Udvalget for Andragender den 16. juni 2020, og som blev vedtaget på plenarforsamlingen den 8. juli 2020 (12); |
| --- | --- |

21.

| 22. | gør opmærksom på høringen den 29. oktober 2020 om »unionsborgerskab: indflydelse, inddragelse, deltagelse«, som Udvalget for Andragender afholdt i fællesskab med Retsudvalget, Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender; mener, at Parlamentet med dette arrangement gav et betydeligt bidrag til Kommissionens rapport om unionsborgerskab 2020 og til Udvalget for Andragenders igangværende arbejde vedrørende borgerdeltagelse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | noterer sig, at sundhed sammen med de grundlæggende rettigheder var det vigtigste område, der gav anledning til bekymring for andragerne i 2020, samtidig med at det erkendes, at sundhedsproblemer i forbindelse med covid-19-pandemien stod i centrum for Udvalget for Andragenders arbejde; henleder opmærksomheden på beslutningen om supplerende finansiering til biomedicinsk forskning i myalgisk encephalomyelitis, et beslutningsforslag, der blev vedtaget af udvalget den 30. april 2020, og som blev vedtaget på plenarforsamlingen den 18. juni 2020 (13); minder om, at det videnskabelige samfund og patientsamfundet glædede sig meget over Parlamentets beslutning, i og med at den indeholder en opfordring til en større anerkendelse af denne form for sygdom på medlemsstatsplan med indførelse af specifikke uddannelser for de offentlige myndigheder, sundhedstjenesteydere og offentligt ansatte i almindelighed; gentager i den forbindelse sin opfordring til en koordineret og styrket forskningsindsats, herunder inden for rammerne af Horisont Europa-programmet, og til yderligere finansiering for at støtte forskningsfremskridt med det formål at imødegå de menneskelige og socioøkonomiske konsekvenser af, at et stadig større antal mennesker lever og arbejder med længerevarende handicap og kroniske lidelser; |
| --- | --- |

23.

| 24. | bemærker, at miljøspørgsmål fortsat var noget, der bekymrede mange andragere i 2020; beklager, at miljøreglerne ikke altid gennemføres korrekt i medlemsstaterne, sådan som det beskrives i flere andragender, hvor der klages over luftforurening, forringelse af de naturlige økosystemer, nuklear sikkerhed og minedrifts indvirkning på miljøet; understreger betydningen af at opfylde EU-borgernes forventninger til miljøbeskyttelse; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at sikre en korrekt gennemførelse af EU-lovgivningen på dette område; |
| --- | --- |

24.

| 25. | glæder sig over den specifikke rolle med hensyn til beskyttelse, som Udvalget for Andragender har spillet i EU inden for rammerne af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap; henviser til udvalgets vigtige igangværende arbejde i forbindelse med andragender om spørgsmål vedrørende handicap; bemærker, at antallet af andragender om handicap næsten blev fordoblet i 2020 sammenlignet med det foregående år; understreger, at forskelsbehandling og adgang til uddannelse og beskæftigelse fortsat er blandt de største udfordringer for personer med handicap, og mener, at der er behov for, at Kommissionen og medlemsstaterne udfolder yderligere bestræbelser for at sikre fuld adgang til basale tjenester; opfordrer til gennemførelsen af konkrete forslag til fremme af inklusion samt fremme af anerkendelse og overførsel af færdigheder i EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | minder om, at Udvalget for Andragender i 2020 lagde særlig vægt på drøftelsen af andragender om de vanskeligheder, som personer med intellektuelle funktionsnedsættelser og deres familier har haft under covid-19-pandemien, navnlig hvad angår adgang til sundhedstjenester, personlig hjælp og kontakt med familie og omsorgspersoner; henleder i den forbindelse opmærksomheden på Udvalget for Andragenders beslutning om de rettigheder, som personer med psykisk handicap og deres familier nyder, under covid-19-krisen, der blev vedtaget på plenarforsamlingen den 8. juli 2020; glæder sig over resultatet af Udvalget for Andragenders årlige workshop om beskyttelse af rettigheder for personer med handicap — »den nye handicapstrategi« — der fandt sted i forbindelse med udvalgets møde den 28. oktober 2020; |
| --- | --- |

26.

| 27. | minder om, at forbindelserne med Den Europæiske Ombudsmand hører under de ansvarsområder, som, ifølge Parlamentets forretningsorden, er overdraget til Udvalget for Andragender; glæder sig over, at Parlamentet har et konstruktivt samarbejde med Den Europæiske Ombudsmand og tillige er involveret i det europæiske netværk af ombudsmænd; anerkender Den Europæiske Ombudsmands regelmæssige bidrag til Udvalget for Andragenders arbejde i hele årets løb; er af den faste overbevisning, at Unionens institutioner, organer og agenturer skal sikre en konsekvent og effektiv opfølgning på Ombudsmandens henstillinger; |
| --- | --- |

27.

| 28. | anser det for at være af afgørende betydning, at borgerne har mulighed for at blive involveret direkte i fremsættelsen af lovforslag; understreger, at det europæiske borgerinitiativ er et vigtigt instrument for aktivt medborgerskab og et unikt redskab for europæisk deltagelsesdemokrati for Udvalget for Andragender og derfor skal behandles åbent og ansvarligt; understreger, at den offentlige høring er en vigtig lejlighed for initiativtagere til offentligt at fremlægge deres initiativ for EU-institutioner og -eksperter, hvilket gør det muligt for Kommissionen og Parlamentet at få et dybdegående indblik i de ønskede resultater af det europæiske borgerinitiativ; opfordrer Kommissionen til at fremsætte et lovgivningsforslag på grundlag af indholdet af et vellykket europæisk borgerinitiativ; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at gennemsigtighed og offentlighedens adgang til EU-institutionernes dokumenter er reglen for at sikre den højeste grad af beskyttelse af borgernes demokratiske rettigheder samt deres tillid til EU-institutioner; påpeger, at den nuværende forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter ikke længere afspejler den faktiske situation; beklager dybt, at revisionen af forordning (EF) nr. 1049/2001 har være forsinket i flere år uden noget fremskridt; opfordrer Kommissionen til at fremlægge et forslag til omarbejdning af forordningen fra 2001 med henblik på at øge gennemsigtigheden og ansvarligheden ved at fremme god forvaltningspraksis i overensstemmelse med Lissabontraktaten; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at webportalen for andragender er et vigtigt redskab til at sikre en gnidningsløs, effektiv og gennemsigtig proces for andragender; glæder sig i den forbindelse over forbedringerne af databeskyttelsen og de sikkerhedsfunktioner, der har gjort portalen mere brugervenlig og sikker for borgerne; understreger, at der fortsat skal gøres en indsats for at udbrede kendskabet til portalen via de sociale medier, så den bliver lettere at navigere og fuldt ud tilgængelig for alle borgere, navnlig for personer med handicap, herunder ved at gøre det muligt at indgive andragender på nationale tegnsprog; opfordrer til offentliggørelse af flere oplysninger på webportalen for andragender, herunder fremskridtet for andragender og undersøgelser i andre institutioner; opfordrer til en vurdering af, hvordan man kan forhindre brugen af stjålne eller falske identiteter, og understreger, at det haster med at ændre eller opdatere det elektroniske registrerings- og signatursystem, så det virkelig er smidigt og giver borgerne mulighed for at deltage i overensstemmelse med deres behov i realtid; støtter oprettelsen af en fælles digital portal, som borgerne kan få adgang til og få oplysninger om alle procedurer for andragender; |
| --- | --- |

30.

| 31. | bemærker, at selv om der er en klar stigning i antallet af tilkendegivelser af støtte til et eller flere andragender, gør flere andragere fortsat opmærksom på de indviklede handlinger, der er nødvendige på Europa-Parlamentets onlineportal for andragender, for at ytre støtte til et andragende; mener, at en forenkling af processen ville sætte borgerne i stand til bedre at udøve deres ret til at indgive andragender; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og betænkningen fra Udvalget for Andragender til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og medlemsstaternes udvalg for andragender samt deres nationale ombudsmænd eller lignende kompetente organer. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  EUT C 445 af 29.10.2021, s. 168.

(2)  Udtalelse vedtaget den 21. januar 2020.

(3)  Udtalelse vedtaget den 19. februar 2020.

(4)  Udtalelse vedtaget den 30. april 2020.

(5)  Udtalelse vedtaget den 7. september 2020.

(6)  Udtalelse vedtaget den 7. september 2020.

(7)  Udtalelse vedtaget den 29. oktober 2020.

(8)  Udtalelse vedtaget den 3. december 2020.

(9)  EUT C 425 af 20.10.2021, s. 7.

(10)  EUT C 371 af 15.9.2021, s. 6.

(11)  EUT C 425 af 20.10.2021, s. 2.

(12)  EUT C 371 af 15.9.2021, s. 2.

(13)  EUT C 362 af 8.9.2021, s. 2.

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/104 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/104

---

P9_TA(2021)0508

En europæisk ramme for arbejdstageres medbestemmelsesret og revision af direktivet om europæiske samarbejdsudvalg

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om demokrati på arbejdspladsen: en europæisk ramme for arbejdstageres medbestemmelsesret og revision af direktivet om europæiske samarbejdsudvalg (2021/2005(INI))

(2022/C 251/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til fjerde betragtning i præamblen til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), som bekræfter den betydning, Den Europæiske Union tillægger demokrati, |
| --- | --- |

—

der henviser til fjerde betragtning i præamblen til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), som bekræfter den betydning, Den Europæiske Union tillægger demokrati,

| — | der henviser til artikel 3, stk. 3, i TEU, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, stk. 3, i TEU,

| — | der henviser til artikel 9, artikel 151, og artikel 153, stk. 1, litra e) og f), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 9, artikel 151, og artikel 153, stk. 1, litra e) og f), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 12, 27, 28, 30 og 31 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (’chartret’), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 12, 27, 28, 30 og 31 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (’chartret’),

| — | der henviser til Rådets direktiv 98/59/EF af 20. juli 1998 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger vedrørende kollektive afskedigelser (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 98/59/EF af 20. juli 1998 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger vedrørende kollektive afskedigelser (1),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (2),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 14. november 2012 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en mere ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger (direktivet om kvindelige bestyrelsesmedlemmer) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 14. november 2012 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en mere ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger (direktivet om kvindelige bestyrelsesmedlemmer) (COM(2012)0614),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 492/2011 af 5. april 2011 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Unionen (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 492/2011 af 5. april 2011 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Unionen (4),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2001/23/EF af 12. marts 2001 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder eller bedrifter eller af dele af virksomheder eller bedrifter (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2001/23/EF af 12. marts 2001 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder eller bedrifter eller af dele af virksomheder eller bedrifter (5),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2001/86/EF af 8. oktober 2001 om fastsættelse af supplerende bestemmelser til statut for det europæiske selskab (SE) for så vidt angår medarbejderindflydelse (6) og Rådets direktiv 2003/72/EF af 22. juli 2003 om supplerende bestemmelser til statutten for det europæiske andelsselskab for så vidt angår medarbejderindflydelse (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2001/86/EF af 8. oktober 2001 om fastsættelse af supplerende bestemmelser til statut for det europæiske selskab (SE) for så vidt angår medarbejderindflydelse (6) og Rådets direktiv 2003/72/EF af 22. juli 2003 om supplerende bestemmelser til statutten for det europæiske andelsselskab for så vidt angår medarbejderindflydelse (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/14/EF af 11. marts 2002 om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagerne i Det Europæiske Fællesskab (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/14/EF af 11. marts 2002 om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagerne i Det Europæiske Fællesskab (8),

| — | der henviser til undersøgelsen foretaget af dets Temaafdeling for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender i maj 2012 om forholdene mellem virksomheders tilsynsorganer og ledelsen, som foreslår, at direktiv 2002/14/EF om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagere ændres med henblik på at inddrage medarbejderrepræsentanter i virksomhedsbestyrelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen foretaget af dets Temaafdeling for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender i maj 2012 om forholdene mellem virksomheders tilsynsorganer og ledelsen, som foreslår, at direktiv 2002/14/EF om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagere ændres med henblik på at inddrage medarbejderrepræsentanter i virksomhedsbestyrelser,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/25/EF af 21. april 2004 om overtagelsestilbud (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/25/EF af 21. april 2004 om overtagelsestilbud (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/56/EF af 26. oktober 2005 om grænseoverskridende fusioner af selskaber med begrænset ansvar (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/56/EF af 26. oktober 2005 om grænseoverskridende fusioner af selskaber med begrænset ansvar (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/38/EF af 6. maj 2009 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne (11) (direktivet om europæiske samarbejdsudvalg), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/38/EF af 6. maj 2009 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne (11) (direktivet om europæiske samarbejdsudvalg),

| — | der henviser til evalueringen af den europæiske merværdi fra januar 2021 med titlen »Europæiske samarbejdsudvalg — procedure for lovgivningsmæssige initiativer: revision af direktivet om europæiske samarbejdsudvalg«, |
| --- | --- |

—

der henviser til evalueringen af den europæiske merværdi fra januar 2021 med titlen »Europæiske samarbejdsudvalg — procedure for lovgivningsmæssige initiativer: revision af direktivet om europæiske samarbejdsudvalg«,

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 9. juni 2021 om »Ingen grøn pagt uden en social pagt« (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 9. juni 2021 om »Ingen grøn pagt uden en social pagt« (12),

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 2. december 2020 om omstilling af industrien til en grøn og digital europæisk økonomi: lovkrav og arbejdsmarkedets parters og civilsamfundets rolle (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 2. december 2020 om omstilling af industrien til en grøn og digital europæisk økonomi: lovkrav og arbejdsmarkedets parters og civilsamfundets rolle (13),

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 29. oktober 2020 om »Social dialog som et vigtigt aspekt af økonomisk bæredygtighed og modstandsdygtige økonomier under hensyntagen til virkningen af en livlig offentlig debat i medlemsstaterne« (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 29. oktober 2020 om »Social dialog som et vigtigt aspekt af økonomisk bæredygtighed og modstandsdygtige økonomier under hensyntagen til virkningen af en livlig offentlig debat i medlemsstaterne« (14),

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 31. august 2020 om en EU-retlig ramme for beskyttelse og styrkelse af information, høring og inddragelse af arbejdstagerne, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 31. august 2020 om en EU-retlig ramme for beskyttelse og styrkelse af information, høring og inddragelse af arbejdstagerne,

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 17. oktober 2018 om pakken om europæisk selskabsret (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 17. oktober 2018 om pakken om europæisk selskabsret (15),

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 16. marts 2016 med titlen »Opgradering af det indre marked: flere muligheder for borgerne og virksomhederne« (16), som opfordrer til en større inddragelse af medarbejderne i virksomhedsledelsen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 16. marts 2016 med titlen »Opgradering af det indre marked: flere muligheder for borgerne og virksomhederne« (16), som opfordrer til en større inddragelse af medarbejderne i virksomhedsledelsen,

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 20. marts 2013 om deltagelse og inddragelse af arbejdstagerne som nøgleaktører i god virksomhedsledelse og afbalancerede løsninger til overvindelse af krisen (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 20. marts 2013 om deltagelse og inddragelse af arbejdstagerne som nøgleaktører i god virksomhedsledelse og afbalancerede løsninger til overvindelse af krisen (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. marts 2009 om arbejdstagerdeltagelse i selskaber med en europæisk statut og andre ledsageforanstaltninger (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. marts 2009 om arbejdstagerdeltagelse i selskaber med en europæisk statut og andre ledsageforanstaltninger (18),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. juni 2012 om fremtiden for europæisk selskabsret (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. juni 2012 om fremtiden for europæisk selskabsret (19),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2013 med henstillinger til Kommissionen om information og høring af arbejdstagere, foregribelse og styring af omstruktureringer (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2013 med henstillinger til Kommissionen om information og høring af arbejdstagere, foregribelse og styring af omstruktureringer (20),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2013 om grænseoverskridende kollektive overenskomstforhandlinger og tværnational social dialog (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2013 om grænseoverskridende kollektive overenskomstforhandlinger og tværnational social dialog (21),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling (22),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om den nye EU-strategi for ligestilling mellem kønnene (23), som opfordrer til en hurtig afslutning på den fastlåste situation i Rådet med henblik på at vedtage det foreslåede direktiv om en mere ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om den nye EU-strategi for ligestilling mellem kønnene (23), som opfordrer til en hurtig afslutning på den fastlåste situation i Rådet med henblik på at vedtage det foreslåede direktiv om en mere ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger (COM(2012)0614),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. december 2012 med titlen »Handlingsplan: Selskabsret og corporate governance i EU — en tidssvarende lovramme for mere engagerede aktionærer og bæredygtige virksomheder« (COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. december 2012 med titlen »Handlingsplan: Selskabsret og corporate governance i EU — en tidssvarende lovramme for mere engagerede aktionærer og bæredygtige virksomheder« (COM(2012)0740),

| — | der henviser til afgørelsen fra Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) af 22. oktober 2014 med titlen »En ny ramme for mere demokrati på arbejdspladsen«, |
| --- | --- |

—

der henviser til afgørelsen fra Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) af 22. oktober 2014 med titlen »En ny ramme for mere demokrati på arbejdspladsen«,

| — | der henviser til Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisations udtalelse af 9.-10. december 2020 om en ny EU-ramme for information, høring og repræsentation på bestyrelsesniveau for europæiske selskabsformer og for virksomheder, der anvender EU-selskabsretlige instrumenter til at muliggøre mobilitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisations udtalelse af 9.-10. december 2020 om en ny EU-ramme for information, høring og repræsentation på bestyrelsesniveau for europæiske selskabsformer og for virksomheder, der anvender EU-selskabsretlige instrumenter til at muliggøre mobilitet,

| — | der henviser til universitetet i Leuvens forskningsprojekt fra maj 2016 med titlen »European Works Councils on the Move: Management Perspectives on the Development of a Transnational Institution for Social Dialogue« (Europæiske samarbejdsudvalg undervejs: ledelsens synspunkter på udviklingen af en tværnational institution for social dialog), |
| --- | --- |

—

der henviser til universitetet i Leuvens forskningsprojekt fra maj 2016 med titlen »European Works Councils on the Move: Management Perspectives on the Development of a Transnational Institution for Social Dialogue« (Europæiske samarbejdsudvalg undervejs: ledelsens synspunkter på udviklingen af en tværnational institution for social dialog),

| — | der henviser til Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisations udtalelse af 15-16. marts 2017 om et moderne direktiv om europæiske samarbejdsudvalg i den digitale tidsalder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisations udtalelse af 15-16. marts 2017 om et moderne direktiv om europæiske samarbejdsudvalg i den digitale tidsalder,

| — | der henviser til rapporten fra Den Europæiske Kvindelobby fra februar 2012 med titlen »Women on boards in Europe: from a snail's pace to a giant leap? Progress, gaps and good practice« (Kvinder i bestyrelser i Europa: fra sneglefart til et kæmpeskridt? Fremskridt, mangler og god praksis), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Den Europæiske Kvindelobby fra februar 2012 med titlen »Women on boards in Europe: from a snail's pace to a giant leap? Progress, gaps and good practice« (Kvinder i bestyrelser i Europa: fra sneglefart til et kæmpeskridt? Fremskridt, mangler og god praksis),

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations undersøgelse fra februar 2010 med titlen »A comparative overview of terms and notions on employee participation« (En sammenlignende oversigt over fagudtryk og begreber om medarbejderinddragelse), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations undersøgelse fra februar 2010 med titlen »A comparative overview of terms and notions on employee participation« (En sammenlignende oversigt over fagudtryk og begreber om medarbejderinddragelse),

| — | der henviser til ILO's undersøgelse fra november 2018 om modeller for corporate governance: struktur, diversitet, evaluering og fremtidsmuligheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO's undersøgelse fra november 2018 om modeller for corporate governance: struktur, diversitet, evaluering og fremtidsmuligheder,

| — | der henviser til G20/OECD-principperne for corporate governance fra 2015 og udtalelsen fra Den Rådgivende Fagforeningskomité til OECD af 28. maj 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til G20/OECD-principperne for corporate governance fra 2015 og udtalelsen fra Den Rådgivende Fagforeningskomité til OECD af 28. maj 2021,

| — | der henviser til Eurofounds europæiske virksomhedsundersøgelse af 14. december 2015 om direkte og indirekte medarbejderinddragelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds europæiske virksomhedsundersøgelse af 14. december 2015 om direkte og indirekte medarbejderinddragelse,

| — | der henviser til Eurofounds fjerde europæiske virksomhedsundersøgelse af 13. oktober 2020 om praksis på arbejdspladsen og frigørelse af medarbejderpotentiale, |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds fjerde europæiske virksomhedsundersøgelse af 13. oktober 2020 om praksis på arbejdspladsen og frigørelse af medarbejderpotentiale,

| — | der henviser til princip 7 og 8 i den europæiske søjle for sociale rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til princip 7 og 8 i den europæiske søjle for sociale rettigheder,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. marts 2021 om handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. marts 2021 om handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder (COM(2021)0102),

| — | der henviser til Portoerklæringen og det sociale Portotilsagn, |
| --- | --- |

—

der henviser til Portoerklæringen og det sociale Portotilsagn,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A9-0331/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A9-0331/2021),

| A. | der henviser til, at demokrati generelt og demokrati på arbejdspladsen i særdeleshed er nogle af Den Europæiske Unions kerneværdier og udgør et solidt fundament for styrkelsen af Europas modstandsdygtighed og sociale kontrakt; der henviser til, at disse kerneværdier også er indbygget i fællesskabspagten om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder og chartret og den europæiske søjle for sociale rettigheder; der henviser til, at arbejde er en afgørende aktivitet, der skaber struktur i samfundet, og som ikke blot giver lønindtægter, men også bidrager til individuel udvikling og skaber tilknytning til samfundet; der henviser til, at der er behov for en indsats for at sikre balance i forhandlingspositionen mellem arbejdsgivere og arbejdstagere, og at denne balance kan forbedres gennem en styrkelse af demokratiet på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at demokrati generelt og demokrati på arbejdspladsen i særdeleshed er nogle af Den Europæiske Unions kerneværdier og udgør et solidt fundament for styrkelsen af Europas modstandsdygtighed og sociale kontrakt; der henviser til, at disse kerneværdier også er indbygget i fællesskabspagten om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder og chartret og den europæiske søjle for sociale rettigheder; der henviser til, at arbejde er en afgørende aktivitet, der skaber struktur i samfundet, og som ikke blot giver lønindtægter, men også bidrager til individuel udvikling og skaber tilknytning til samfundet; der henviser til, at der er behov for en indsats for at sikre balance i forhandlingspositionen mellem arbejdsgivere og arbejdstagere, og at denne balance kan forbedres gennem en styrkelse af demokratiet på arbejdspladsen;

| B. | der henviser til, at partnerskab mellem arbejdsmarkedets parter, overenskomstforhandlinger mellem arbejdstager- og arbejdsgiverrepræsentanter på nationalt plan og social dialog på europæisk plan er centrale elementer i den europæiske sociale model, hvis fælles tradition for social dialog, arbejdstagerinddragelse, overenskomstforhandlinger, medarbejderrepræsentation i bestyrelser, sundheds- og sikkerhedsrepræsentation og trepartssamarbejde udgør grundstenene i en mangfoldig og økonomisk, socialt og miljømæssigt bæredygtig fremtid; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at partnerskab mellem arbejdsmarkedets parter, overenskomstforhandlinger mellem arbejdstager- og arbejdsgiverrepræsentanter på nationalt plan og social dialog på europæisk plan er centrale elementer i den europæiske sociale model, hvis fælles tradition for social dialog, arbejdstagerinddragelse, overenskomstforhandlinger, medarbejderrepræsentation i bestyrelser, sundheds- og sikkerhedsrepræsentation og trepartssamarbejde udgør grundstenene i en mangfoldig og økonomisk, socialt og miljømæssigt bæredygtig fremtid;

| C. | der henviser til, at de lovgivningsmæssige rammer i Unionen på området for arbejds- og selskabsret fortsat er alt for fragmenterede, hvilket kan medføre manglende retssikkerhed med hensyn til gældende regler og rettigheder for både arbejdsgivere og arbejdstagere; der henviser til, at det er afgørende at styrke Unionens værktøjskasse på disse områder ved at indføre et ambitiøst rammedirektiv, som strømliner og forenkler den gældende lovgivning og styrker arbejdstagernes rettigheder, navnlig retten til information, høring og inddragelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de lovgivningsmæssige rammer i Unionen på området for arbejds- og selskabsret fortsat er alt for fragmenterede, hvilket kan medføre manglende retssikkerhed med hensyn til gældende regler og rettigheder for både arbejdsgivere og arbejdstagere; der henviser til, at det er afgørende at styrke Unionens værktøjskasse på disse områder ved at indføre et ambitiøst rammedirektiv, som strømliner og forenkler den gældende lovgivning og styrker arbejdstagernes rettigheder, navnlig retten til information, høring og inddragelse;

| D. | der henviser til, at demokrati på arbejdspladsen spiller en vigtig rolle i styrkelsen af menneskerettighederne på arbejdspladsen og i samfundet, ikke mindst når arbejdstagerrepræsentanter, herunder fagforeninger, er aktivt involveret i virksomheders due diligence-procedurer; der henviser til, at mere demokrati på arbejdspladsen i samspil med øget gennemsigtighed ville være en effektiv måde at tackle ulighederne på arbejdspladsen og i samfundet på; der henviser til, at demokrati på arbejdspladsen kan forbedre tilliden til demokratiske værdier og motivere arbejdstagere til at engagere sig i demokratisk kultur og praksis; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at demokrati på arbejdspladsen spiller en vigtig rolle i styrkelsen af menneskerettighederne på arbejdspladsen og i samfundet, ikke mindst når arbejdstagerrepræsentanter, herunder fagforeninger, er aktivt involveret i virksomheders due diligence-procedurer; der henviser til, at mere demokrati på arbejdspladsen i samspil med øget gennemsigtighed ville være en effektiv måde at tackle ulighederne på arbejdspladsen og i samfundet på; der henviser til, at demokrati på arbejdspladsen kan forbedre tilliden til demokratiske værdier og motivere arbejdstagere til at engagere sig i demokratisk kultur og praksis;

| E. | der henviser til, at fremme af demokrati på arbejdspladsen kræver beskyttelse og opretholdelse af forskellige sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder og principper, herunder retten til kollektiv organisering og handling; der henviser til, at et højt niveau af demokrati på arbejdspladsen er forbundet med ansættelsesforhold af bedre kvalitet, stabilitet, højere lønninger og højere niveauer for beskyttelse af sundhed og sikkerhed, herunder chikane på arbejdspladsen; der henviser til, at social retfærdighed og navnlig demokrati på arbejdspladsen er solidt forankret i internationale og europæiske menneskerettighedsinstrumenter og -standarder; der henviser til, at demokrati på arbejdspladsen har dannet grundlaget for sociale fremskridt i Europa og resten af verden i mere end et århundrede; der henviser til, at ILO blev grundlagt i 1919 med den faste overbevisning, at universel fred kun kan etableres, hvis den er baseret på social retfærdighed (24); der henviser til, at social dialog, overenskomstforhandlinger og medarbejderrepræsentation udgør centrale værdier og rettigheder i ILO-regi og sikres i en lang række af ILO's konventioner og henstillinger; der henviser til, at også Europarådet medregner demokrati på arbejdspladsen blandt sine kerneværdier, hvilket bl.a. kommer til udtryk i den europæiske menneskerettighedskonvention og den europæiske socialpagt; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at fremme af demokrati på arbejdspladsen kræver beskyttelse og opretholdelse af forskellige sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder og principper, herunder retten til kollektiv organisering og handling; der henviser til, at et højt niveau af demokrati på arbejdspladsen er forbundet med ansættelsesforhold af bedre kvalitet, stabilitet, højere lønninger og højere niveauer for beskyttelse af sundhed og sikkerhed, herunder chikane på arbejdspladsen; der henviser til, at social retfærdighed og navnlig demokrati på arbejdspladsen er solidt forankret i internationale og europæiske menneskerettighedsinstrumenter og -standarder; der henviser til, at demokrati på arbejdspladsen har dannet grundlaget for sociale fremskridt i Europa og resten af verden i mere end et århundrede; der henviser til, at ILO blev grundlagt i 1919 med den faste overbevisning, at universel fred kun kan etableres, hvis den er baseret på social retfærdighed (24); der henviser til, at social dialog, overenskomstforhandlinger og medarbejderrepræsentation udgør centrale værdier og rettigheder i ILO-regi og sikres i en lang række af ILO's konventioner og henstillinger; der henviser til, at også Europarådet medregner demokrati på arbejdspladsen blandt sine kerneværdier, hvilket bl.a. kommer til udtryk i den europæiske menneskerettighedskonvention og den europæiske socialpagt;

| F. | der henviser til, at medarbejderrepræsentation og -inddragelse og den kollektive overenskomstdækning er vigtige for håndhævelsen af arbejdstagernes rettigheder, og for at virksomhederne fungerer korrekt; der henviser til, at mindre end en tredjedel (31 %) af virksomhederne i EU ifølge Eurofound (25) har fremmet regelmæssig direkte inddragelse af medarbejdere i organisatorisk beslutningstagning i 2019; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at medarbejderrepræsentation og -inddragelse og den kollektive overenskomstdækning er vigtige for håndhævelsen af arbejdstagernes rettigheder, og for at virksomhederne fungerer korrekt; der henviser til, at mindre end en tredjedel (31 %) af virksomhederne i EU ifølge Eurofound (25) har fremmet regelmæssig direkte inddragelse af medarbejdere i organisatorisk beslutningstagning i 2019;

| G. | der henviser til, at i henhold til G20/OECD-principperne for corporate governance fra 2015 »afhænger arbejdstagernes grad af inddragelse i corporate governance af de enkelte landes lovgivning og praksis og kan også variere fra én virksomhed til en anden«; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at i henhold til G20/OECD-principperne for corporate governance fra 2015 »afhænger arbejdstagernes grad af inddragelse i corporate governance af de enkelte landes lovgivning og praksis og kan også variere fra én virksomhed til en anden«;

| H. | der henviser til, at fagforeninger og arbejdstagerrepræsentanter har spillet en afgørende rolle i at begrænse effekterne af covid-19-pandemien på arbejdspladsen, fra indførelsen af foranstaltninger til beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed, herunder navnlig medarbejdere, der varetager kritiske funktioner på meget udsatte arbejdspladser, til indførelsen af jobfastholdelsesordninger som nedsat arbejdstid og nye former for arbejdsordninger som hjemmearbejde; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at fagforeninger og arbejdstagerrepræsentanter har spillet en afgørende rolle i at begrænse effekterne af covid-19-pandemien på arbejdspladsen, fra indførelsen af foranstaltninger til beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed, herunder navnlig medarbejdere, der varetager kritiske funktioner på meget udsatte arbejdspladser, til indførelsen af jobfastholdelsesordninger som nedsat arbejdstid og nye former for arbejdsordninger som hjemmearbejde;

| I. | der henviser til, at covid-19-pandemien har forværret allerede eksisterende uligheder mellem kønnene på arbejdsmarkedet og de kønsbestemte forskelle med hensyn til erhvervsfrekvens; der henviser til, at dette navnlig har ramt stærkt kvindedominerede sektorer med lav løn og dårlige arbejdsvilkår, idet et stort antal kvinder arbejder i frontlinjen, navnlig som sundhedspersonale, plejepersonale, rengørings- og vedligeholdelsesarbejdere og husarbejdere, der bekæmper virusset, samtidig med at de ofte også skal opfylde familiemæssige forpligtelser under nedlukningen; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at covid-19-pandemien har forværret allerede eksisterende uligheder mellem kønnene på arbejdsmarkedet og de kønsbestemte forskelle med hensyn til erhvervsfrekvens; der henviser til, at dette navnlig har ramt stærkt kvindedominerede sektorer med lav løn og dårlige arbejdsvilkår, idet et stort antal kvinder arbejder i frontlinjen, navnlig som sundhedspersonale, plejepersonale, rengørings- og vedligeholdelsesarbejdere og husarbejdere, der bekæmper virusset, samtidig med at de ofte også skal opfylde familiemæssige forpligtelser under nedlukningen;

| J. | der henviser til, at der i øjeblikket foregår en lang række omstruktureringsprocesser som følge af covid-19-krisen; der henviser til, at pandemiens forstyrrende indvirkning midlertidigt har øget både tempoet og omfanget af denne omstrukturering af virksomheder, særligt inden for bestemte sektorer; der henviser til, at høring og inddragelse af arbejdstagerne og kollektive overenskomstforhandlinger er afgørende for at håndtere de positive og negative konsekvenser af disse omstruktureringer; der henviser til, at den teknologiske udvikling, overgangen til en lavemissionsøkonomi og den økonomiske og sociale genopretning oven på covid-19-pandemien rummer en mulighed for at omdanne vores arbejdspladser til arbejdsorganisationsformer med en høj grad af deltagelse på alle niveauer; der henviser til, at de EU-medlemsstater, som har veludviklede arbejdsmarkedsrelationer, samarbejdsaftaler og ordninger med nedsat arbejdstid, ifølge Eurostat i 2020 klarede sig bedre end EU-gennemsnittet, og at langt færre arbejdstagere mistede deres job i disse medlemsstater; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der i øjeblikket foregår en lang række omstruktureringsprocesser som følge af covid-19-krisen; der henviser til, at pandemiens forstyrrende indvirkning midlertidigt har øget både tempoet og omfanget af denne omstrukturering af virksomheder, særligt inden for bestemte sektorer; der henviser til, at høring og inddragelse af arbejdstagerne og kollektive overenskomstforhandlinger er afgørende for at håndtere de positive og negative konsekvenser af disse omstruktureringer; der henviser til, at den teknologiske udvikling, overgangen til en lavemissionsøkonomi og den økonomiske og sociale genopretning oven på covid-19-pandemien rummer en mulighed for at omdanne vores arbejdspladser til arbejdsorganisationsformer med en høj grad af deltagelse på alle niveauer; der henviser til, at de EU-medlemsstater, som har veludviklede arbejdsmarkedsrelationer, samarbejdsaftaler og ordninger med nedsat arbejdstid, ifølge Eurostat i 2020 klarede sig bedre end EU-gennemsnittet, og at langt færre arbejdstagere mistede deres job i disse medlemsstater;

| K. | der henviser til, at forskning viser, at medbestemmelse på arbejdspladsen bidrager til bedre resultater for virksomhederne, højere jobkvalitet og trivsel; der henviser til, at mindre end en tredjedel (31 %) af virksomhederne i EU27 ifølge Eurofound (26) har fremmet regelmæssig direkte inddragelse af medarbejderne i organisatorisk beslutningstagning i 2019, og at medarbejderindflydelsen i EU er faldet i løbet af det seneste årti (27); der henviser til, at over halvdelen af virksomhederne i Sverige (56 %) og Danmark (55 %) var kendetegnet ved regelmæssig, direkte inddragelse af medarbejderne, hvor disse havde en stor indflydelse; der henviser til, at det samme kun gælder for ca. en femtedel af virksomhederne i Polen (20 %) og Nederlandene (21 %); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at forskning viser, at medbestemmelse på arbejdspladsen bidrager til bedre resultater for virksomhederne, højere jobkvalitet og trivsel; der henviser til, at mindre end en tredjedel (31 %) af virksomhederne i EU27 ifølge Eurofound (26) har fremmet regelmæssig direkte inddragelse af medarbejderne i organisatorisk beslutningstagning i 2019, og at medarbejderindflydelsen i EU er faldet i løbet af det seneste årti (27); der henviser til, at over halvdelen af virksomhederne i Sverige (56 %) og Danmark (55 %) var kendetegnet ved regelmæssig, direkte inddragelse af medarbejderne, hvor disse havde en stor indflydelse; der henviser til, at det samme kun gælder for ca. en femtedel af virksomhederne i Polen (20 %) og Nederlandene (21 %);

| L. | der henviser til, at bæredygtig corporate governance kun kan opnås med medarbejderindflydelse; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at bæredygtig corporate governance kun kan opnås med medarbejderindflydelse;

| M. | der henviser til, at der i henhold til ILO's undersøgelse fra februar 2010 med titlen »A comparative overview of terms and notions on employee participation« (En sammenlignende oversigt over fagudtryk og begreber om medarbejderinddragelse) findes mange forskellige modeller for inddragelse af arbejdstagere og medarbejderindflydelse, og at arbejdstagere i visse lande har ret til at vælge deres repræsentanter til virksomhedernes tilsynsorganer eller bestyrelser; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der i henhold til ILO's undersøgelse fra februar 2010 med titlen »A comparative overview of terms and notions on employee participation« (En sammenlignende oversigt over fagudtryk og begreber om medarbejderinddragelse) findes mange forskellige modeller for inddragelse af arbejdstagere og medarbejderindflydelse, og at arbejdstagere i visse lande har ret til at vælge deres repræsentanter til virksomhedernes tilsynsorganer eller bestyrelser;

| N. | der henviser til, at bæredygtige virksomheder er kendetegnet ved, at de har mekanismer, der sikrer, at arbejdstagernes stemme bliver hørt, og at der bliver taget hensyn til arbejdstagernes synspunkter i forbindelse med strategiske beslutninger, som har betydning for arbejdsstyrken og hele samfund og regioner (28); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at bæredygtige virksomheder er kendetegnet ved, at de har mekanismer, der sikrer, at arbejdstagernes stemme bliver hørt, og at der bliver taget hensyn til arbejdstagernes synspunkter i forbindelse med strategiske beslutninger, som har betydning for arbejdsstyrken og hele samfund og regioner (28);

| O. | der henviser til, at undersøgelser har vist, at medarbejderindflydelse forbedrer produktiviteten, arbejdstagernes engagement, innovationen og tilrettelæggelsen af arbejdet og understøtter omstillingen til en kulstofneutral, klimaneutral, ressourceeffektiv og cirkulær økonomi (29) samt ligestillingen mellem kønnene, forbedrer tilrettelæggelsen af arbejdet og beslutningstagningen og skaber alternativer til krisefremkaldte personalenedskæringer; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at undersøgelser har vist, at medarbejderindflydelse forbedrer produktiviteten, arbejdstagernes engagement, innovationen og tilrettelæggelsen af arbejdet og understøtter omstillingen til en kulstofneutral, klimaneutral, ressourceeffektiv og cirkulær økonomi (29) samt ligestillingen mellem kønnene, forbedrer tilrettelæggelsen af arbejdet og beslutningstagningen og skaber alternativer til krisefremkaldte personalenedskæringer;

| P. | der henviser til, at der fortsat findes kønsforskelle og lønforskelle i beslutningstagende organer, hvilket hindrer kvinders fulde deltagelse og bidrag til det økonomiske og sociale liv og gør, at der stadig er høj underbeskæftigelse blandt kvinder med alvorlige følger for samfundet og den økonomiske vækst; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der fortsat findes kønsforskelle og lønforskelle i beslutningstagende organer, hvilket hindrer kvinders fulde deltagelse og bidrag til det økonomiske og sociale liv og gør, at der stadig er høj underbeskæftigelse blandt kvinder med alvorlige følger for samfundet og den økonomiske vækst;

| Q. | der henviser til, at de europæiske samarbejdsudvalgs rolle i henhold til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 17. oktober 2018 om pakken om europæisk selskabsret bør styrkes i forbindelse med omdannelsen af store selskaber i overensstemmelse med direktiv 2009/38/EF; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at de europæiske samarbejdsudvalgs rolle i henhold til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 17. oktober 2018 om pakken om europæisk selskabsret bør styrkes i forbindelse med omdannelsen af store selskaber i overensstemmelse med direktiv 2009/38/EF;

| R. | der henviser til, at medarbejdere ikke blot er »interessenter« i virksomheder, men »konstituerende parter« på samme måde som aktionærer og ledere; der henviser til, at medarbejderindflydelse i virksomheder er en vigtig del af en pluralistisk corporate governance-model baseret på demokratiske principper, retfærdighed og effektivitet (30); |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at medarbejdere ikke blot er »interessenter« i virksomheder, men »konstituerende parter« på samme måde som aktionærer og ledere; der henviser til, at medarbejderindflydelse i virksomheder er en vigtig del af en pluralistisk corporate governance-model baseret på demokratiske principper, retfærdighed og effektivitet (30);

| S. | der henviser til, at inddragelse af arbejdstagerne i virksomhedernes beslutningsprocesser vil være afgørende for at sikre de hurtige, væsentlige og bæredygtige politik- og strategiændringer, der skal til for at gennemføre den digitale og grønne omstilling, som vil medføre betydelige ændringer i arbejdslivet; der henviser til, at den også vil medføre en bedre inddragelse af de mest sårbare arbejdstagere i omstillingen i retning af en grøn og digital økonomi; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at inddragelse af arbejdstagerne i virksomhedernes beslutningsprocesser vil være afgørende for at sikre de hurtige, væsentlige og bæredygtige politik- og strategiændringer, der skal til for at gennemføre den digitale og grønne omstilling, som vil medføre betydelige ændringer i arbejdslivet; der henviser til, at den også vil medføre en bedre inddragelse af de mest sårbare arbejdstagere i omstillingen i retning af en grøn og digital økonomi;

| T. | der henviser til, at genopretningsplanen giver både arbejdsgivere og arbejdstagere en hidtil uset mulighed for gennem nyskabende tiltag at finansiere bæredygtige og digitale investeringer og projekter; der henviser til, at en rettidig og reel inddragelse af medarbejderne i planlægningen og gennemførelsen af disse projekter er afgørende for at indkredse, foregribe og håndtere deres potentielle omkalfatrende indvirkning på arbejdspladsen og relationerne mellem arbejdsmarkedets parter; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at genopretningsplanen giver både arbejdsgivere og arbejdstagere en hidtil uset mulighed for gennem nyskabende tiltag at finansiere bæredygtige og digitale investeringer og projekter; der henviser til, at en rettidig og reel inddragelse af medarbejderne i planlægningen og gennemførelsen af disse projekter er afgørende for at indkredse, foregribe og håndtere deres potentielle omkalfatrende indvirkning på arbejdspladsen og relationerne mellem arbejdsmarkedets parter;

| U. | der henviser til, at covid-19-pandemien har blotlagt et presserende behov for meget mere udbredt og reel deltagelse af arbejdsmarkedets parter, navnlig hvis vi skal lykkes med den grønne og digitale omstilling til en bæredygtig og socialt retfærdig fremtid for EU; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at covid-19-pandemien har blotlagt et presserende behov for meget mere udbredt og reel deltagelse af arbejdsmarkedets parter, navnlig hvis vi skal lykkes med den grønne og digitale omstilling til en bæredygtig og socialt retfærdig fremtid for EU;

| V. | der henviser til, at konferencen om Europas fremtid giver mulighed for at tænke ud over krisetilstanden og inddrage de europæiske borgere i udformningen af fremtidens EU og dermed styrke demokratiet på alle niveauer; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at konferencen om Europas fremtid giver mulighed for at tænke ud over krisetilstanden og inddrage de europæiske borgere i udformningen af fremtidens EU og dermed styrke demokratiet på alle niveauer;

| W. | der henviser til, at seks ud af ti arbejdspladser i EU findes i små og mellemstore virksomheder (SMV'er); |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at seks ud af ti arbejdspladser i EU findes i små og mellemstore virksomheder (SMV'er);

Medarbejderindflydelse i virksomheder

| 1. | bemærker det alsidige og tæt sammenknyttede netværk af medarbejderindflydelse på arbejdspladser i hele Unionen, fra arbejdstagere og arbejdstagerrepræsentanter, herunder fagforeninger, valgt af og blandt de ansatte på lokalt plan over samarbejdsudvalg på tværs af lokationer i mere komplekse virksomheder til dedikerede sundheds- og sikkerhedsrepræsentanter og medarbejderrepræsentanter i virksomhedernes tilsynsorganer eller bestyrelser; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anerkender forskellene i de juridiske rammer for medarbejderindflydelse på bestyrelsesniveau i 18 EU-medlemsstater; fremhæver, at udbredelsen og niveauet af medarbejderindflydelse i virksomhedernes bestyrelser varierer meget; fremhæver, at den digitale og grønne omstilling i høj grad påvirker arbejdsmarkedet, og at de mest robuste og bæredygtige virksomheder er dem, som har veletablerede ordninger for inddragelse af medarbejdere i virksomhedsanliggender (31); |
| --- | --- |

2.

| 3. | er overbevist om, at arbejdstagernes stemme skal være et centralt element i EU's initiativer til at sikre bæredygtig og demokratisk virksomhedsledelse og due diligence med hensyn til menneskerettigheder, herunder med hensyn til arbejde, klimaændringer og miljø, samt til at mindske brugen af urimelig praksis såsom udnyttelse af arbejdskraft og illoyal konkurrence på det indre marked, også, hvor det er relevant, i lyset af artikel 154 i TEUF; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger betydningen af hele tiden at forbedre EU's og medlemsstaternes uddannelses- og kvalifikationspolitikker, herunder erhvervsuddannelser, navnlig for at sikre livslang læring og uddannelse, samt opkvalificering og omskoling af alle arbejdstagere; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til at respektere aftalerne mellem de europæiske arbejdsmarkedsparter både på tværindustrielt og sektorspecifikt niveau som fastsat i traktaterne; understreger, at respekten for de europæiske arbejdsmarkedsparters aftaler omfatter deres gennemførelse efter fælles anmodning fra de underskrivende parter i spørgsmål, der er omfattet af artikel 153 i TEUF, ved hjælp af en rådsafgørelse på forslag af Kommissionen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker, at statutten for det europæiske selskab (Societas Europeae — SE) har nogle smuthuller (32), som kan give virksomhederne nogle utilsigtede muligheder for at omgå nationale forskrifter, navnlig hvad angår medarbejderrepræsentation på bestyrelsesniveau; beklager, at pakken om selskabsret fra 2019 (33) ikke har afhjulpet disse mangler, og opfordrer Kommissionen til at iværksætte en evaluering umiddelbart efter medlemsstaternes gennemførelse af pakken med henblik på at vurdere de påståede smuthuller; bemærker, at visse fusioner på tværs af grænserne kan styrke det indre marked ved at sikre bedre synergi mellem europæiske virksomheder, men undertiden kan afføde illoyal praksis, som bør imødegås, og at de også kan bruges til at omgå rettigheder vedrørende repræsentation; understreger, at der skal rettes særlig opmærksomhed mod komplekse virksomhedsstrukturer eller underleverandørkæder for at sikre overholdelse af sociale standarder; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at arbejdstagerrepræsentanter skal have ret til at blive underrettet om brug af udstationerede arbejdstagere i underkontrahentkæder og skal kunne kontakte disse arbejdstagere i overensstemmelse med den forpligtelse, der er fastsat i artikel 8 i direktivet om vikararbejde (34), og som pålægger brugervirksomheden at give oplysninger om sin anvendelse af vikaransatte til de organer, der repræsenterer arbejdstagerne; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fremhæver, at det i betragtning 35 til direktiv (EU) 2019/2121 (35) om grænseoverskridende omdannelser, fusioner og spaltninger hedder, at »[u]nder visse omstændigheder kunne selskabers ret til at foretage en grænseoverskridende transaktion misbruges eller anvendes til svigagtige formål, såsom til omgåelse af medarbejderrettigheder, sociale sikringsydelser eller skattemæssige forpligtelser, eller til kriminelle formål«; mener i denne forbindelse, at det er afgørende på passende vis at fastsætte ambitiøse EU-minimumsstandarder for information, høring og repræsentation på bestyrelsesniveau og deltagelse af arbejdstagerne i tilfælde, hvor virksomheder omstrukturerer på tværs af grænserne; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med sin kommende evaluering af direktiv (EU) 2019/2121 at tage hensyn til de eksempler på god praksis, der findes, og resultaterne af undersøgelser og vurderinger af de socioøkonomiske følgevirkninger og konsekvenser af medarbejderrepræsentation i virksomhedsorganer og samtidig ændre nuværende direktiver, der har en indvirkning på denne problemstilling, og som kan medvirke til at forbedre corporate governance; opfordrer Kommissionen til at udvikle initiativer med henblik på at øge bevidstheden om og forbedre kendskabet til de EU-regler, der regulerer medarbejderrepræsentation i ledelsesorganer i de forskellige medlemsstater og fremme udvekslingen af bedste praksis, vurdere de forskellige former for medarbejderindflydelse og de socioøkonomiske konsekvenser heraf; |
| --- | --- |

8.

| 9. | gentager, at flere EU-retsakter vedrørende medarbejderrepræsentation på bestyrelsesniveau ikke fastlægger minimumskrav til bestyrelsesrepræsentation i de forskellige typer af europæiske virksomheder eller for virksomheder, der anvender EU-selskabsretlige instrumenter til at muliggøre grænseoverskridende virksomhedsmobilitet og juridisk omstrukturering, herunder grænseoverskridende fusioner, omdannelser og spaltninger (36); opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe hurtige og afgørende foranstaltninger til at sikre, at europæiske virksomheder respekterer arbejdstagernes ret til information, høring og inddragelse, og at de således overholder eksisterende retlige forpligtelser på EU-plan og nationalt plan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen til at foretage de nødvendige forbedringer af de retlige rammer for SE-selskaber og europæiske andelsselskaber og af pakken om selskabsret — på grundlag af Kommissionens rettidige evaluering heraf — og til at ændre disse med henblik på at indføre EU-mindstekrav for medarbejderinddragelse og -repræsentation i tilsynsorganer, herunder vedrørende ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fastsætte de nødvendige betingelser og krav for at kunne sikre, at mindst 80 % af selskaberne i EU er omfattet af aftaler om bæredygtig corporate governance inden 2030 (37), og samtidig anerkende den særlige administrative byrde, som dette indebærer for SMV'er; opfordrer i denne sammenhæng til, at der udformes strategier i samråd med arbejdstagerne med henblik på at påvirke den miljømæssige, sociale og økonomiske udvikling i positiv retning gennem ledelsespraksis og markedstilstedeværelse, at styrke ledelsens rolle i forfølgelsen af virksomhedens langsigtede interesser, at øge ledelsens ansvar for at bringe bæredygtighed ind i virksomhedens beslutningstagning og at fremme corporate governance-praksis, der bidrager til virksomhedens bæredygtighed, herunder virksomhedsrapportering, aflønning af bestyrelsesmedlemmer, bestyrelsens sammensætning og inddragelse af interessenter (38); |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til at leve op til sit løfte om hurtigst muligt at fremsætte et direktiv om bindende due diligence med hensyn til miljø og menneskerettigheder og ansvarlig forretningsadfærd, herunder arbejdstagernes rettigheder såsom retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger, sundhed og sikkerhed, og arbejdsvilkår; understreger, at dette direktiv skal indføre obligatoriske krav om due diligence-procedurer, der dækker virksomhedernes operationer og aktiviteter og deres forretningsrelationer, herunder forsynings- og underleverandørkæder, og skal sikre fuld involvering af fagforeninger og arbejdstagerrepræsentanter gennem due diligence-processen, herunder i udviklings- og gennemførelsesprocessen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | er af den overbevisning, at indførelsen af nye digitale teknologier kan have en positiv indvirkning på arbejdsmiljøet, hvis de implementeres og overvåges på en troværdig måde, hvilket vil kræve rettidig og meningsfuld information til og høring af arbejdstagerrepræsentanterne, herunder fagforeningerne, med henblik på at sikre, at der tages fuldt og behørigt hensyn til deres sundhed og sikkerhed, databeskyttelse, ligebehandling, ansættelsesstabilitet, sociale beskyttelse og velbefindende på arbejdspladsen, og for at forebygge uberettiget udnyttelse og overvågning af arbejdstagere såvel som forskelsbehandling og stigmatisering, særligt gennem ledelse ved hjælp af algoritmer; understreger, at fagforeninger og arbejdstagerrepræsentanter skal have den fornødne adgang og de fornødne midler til at bedømme og evaluere den digitale teknologi, før den indføres; understreger, at nye digitale teknologier og kunstig intelligens ikke bør bidrage til at opretholde den nuværende forskelsbehandling og samfundsmæssige ulighed, men i stedet bør medvirke til social integration og inddragelse af forskellige grupper; understreger behovet for at anvende princippet om etiske regler som standard i hele de digitale teknologiers livscyklus for at udnytte deres fulde potentiale og undgå skævheder; understreger, at strukturer for social dialog, sektorspecifikke overenskomstforhandlinger, levering af information til samt høring og inddragelse af fagforeninger og arbejdstagerrepræsentanter er afgørende for at give arbejdstagerne den opbakning, der er nødvendig for, at de bedre kan udvikle og deltage i udbredelsen og arbejdsmarkedsparternes overvågning af digital teknologi på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | påpeger, at arbejdstagernes ret til at organisere sig, til kollektiv faglig repræsentation, til forsamlings- og foreningsfrihed og til kollektivt at kræve reformer på deres arbejdspladser er grundlæggende aspekter af det europæiske projekt og centrale principper i den sociale model, som bekræftes og håndhæves juridisk af EU-institutionerne; er bekymret over, at nogle arbejdstagere, der deltager i nye former for arbejde, ikke nyder godt af reel repræsentation og medbestemmelsesret på arbejdspladsen; beklager dybt, at dette navnlig er tilfældet i sektorer, hvor størstedelen af arbejdstagerne er kvinder (39); gentager sin opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre arbejdstagernes ret til foreningsfrihed og medbestemmelse på arbejdspladsen i alle former for beskæftigelse; opfordrer Kommissionen til at supplere medlemsstaternes indsats for at beskytte arbejdstagerne i forbindelse med udøvelsen af deres ret til foreningsfrihed og medbestemmelse på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til sammen med arbejdsmarkedets parter at forpligte sig til at nå en kollektiv overenskomstdækning på 90 % inden 2030 i de nationale systemer, der kombinerer lovbestemt regulering og arbejdsmarkedsparternes regulering af ansættelses- og arbejdsvilkår; understreger, at kollektive forhandlinger bidrager til den sociale markedsøkonomi, som tiltænkt i Lissabontraktaten; gentager, at EU-traktaterne, som udtrykkeligt beskytter arbejdsmarkedsparternes uafhængighed og de selvregulerende systemer i de medlemsstater, hvor de findes, skal beskyttes, for at arbejdsmarkedets parter kan foretage en uafhængig regulering, der sikrer en stærk legitimitet og en stadigt større kollektiv overenskomstdækning; opfordrer medlemsstaterne til at fjerne eventuel national lovgivning, som hæmmer kollektive overenskomstforhandlinger, herunder ved at sikre fagforeningers adgang til arbejdspladser med det formål at organisere arbejdstagerne; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at reformer i medlemsstaterne ikke bør påvirke kollektive overenskomstforhandlinger negativt, og at de skal fremmes på sektorplan, herunder ved at støtte arbejdsmarkedsparternes kapacitetsopbygning; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at involvere arbejdsmarkedets parter i fuld udstrækning i EU's politiske beslutningstagning; understreger, at arbejdsmarkedsreformer på nationalt plan skal bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, herunder princip nr. 8 om social dialog og inddragelse af arbejdstagerne, overenskomstforhandlinger og respekt for arbejdsmarkedsparternes uafhængighed, retten til kollektive skridt og retten til at blive underrettet og hørt i god tid om overførsel, omstrukturering og sammenlægning af virksomheder og om kollektive afskedigelser; opfordrer Kommissionen til at analysere arbejdsmarkedsreformer i de nationale genopretnings- og resiliensplaner for så vidt angår disse specifikke aspekter; |
| --- | --- |

16.

En ny ramme for information, høring og repræsentation på bestyrelsesniveau

| 17. | understreger behovet for på effektiv vis at håndhæve, evaluere og — hvor det viser sig nødvendigt på baggrund af denne evaluering — styrke og konsolidere al relevant EU-lovgivning for at sikre, at information og høring af arbejdstagerne bliver en integreret del af en virksomheds beslutningstagning, og at den finder sted på det relevante niveau i virksomheden; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger vigtigheden af at sikre rettidig og meningsfuld information og høring i hele EU, inden der træffes virksomhedsbeslutninger, som har en potentiel indvirkning på arbejdstagerne og deres ansættelses- og arbejdsvilkår, og beslutninger om politikker og foranstaltninger, særligt dem med grænseoverskridende konsekvenser; understreger, at arbejdstagerrepræsentanterne, herunder fagforeningerne, skal have adgang til den ekspertise og den dokumentation vedrørende ledelsens beslutninger, der er nødvendig for at kunne vurdere konsekvenserne af disse grænseoverskridende politikker og processer for medarbejderne og for at kunne stille alternative forslag; understreger, at en reel dialog om disse alternativer skal finde sted mellem fagforeninger, arbejdstagerrepræsentanter og ledelse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | fremhæver betydningen af, at arbejdstagerrepræsentanter, navnlig de europæiske samarbejdsudvalg, efter at være blevet informeret og hørt på meningsfuld vis deltager i udarbejdelsen og gennemførelsen af tværnationale anliggender, der i væsentlig grad berører arbejdstagernes interesser; understreger, at dette omfatter anliggender, som er af betydning for den europæiske arbejdsstyrke, for så vidt angår omfanget af deres potentielle virkninger, eller som indebærer overførsel af aktiviteter mellem medlemsstater; understreger, at det europæiske samarbejdsudvalg skal underrettes og høres navnlig om den aktuelle beskæftigelsessituation og dennes sandsynlige udvikling og investeringer og væsentlige ændringer i organisationen, indførelsen af nye arbejdsmetoder eller produktionsprocesser, produktionsoverførsler, fusioner, nedskæringer, lukning af virksomheder, bedrifter eller væsentlige dele heraf og kollektive afskedigelser; understreger også, at inddragelse af det europæiske samarbejdsudvalg kan udvikle og fremme virksomhedskulturen og samhørigheden, og at arbejdstagerrepræsentanter bør deltage i udarbejdelsen af sociale planer med henblik på at regulere ændringer, der kan påvirke arbejdstagerne og medføre afskedigelser; mener, at det er afgørende at styrke de europæiske samarbejdsudvalg under hensyntagen til forskellene i arbejdsmarkedsrelationerne i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bemærker, at der stadig er forskelle mellem EU-landene med hensyn til kvaliteten, timingen og effektiviteten af information og høring, inden der træffes virksomhedsbeslutninger, og at omstruktureringsprocesser gennemføres forskelligt forskellige steder i Europa; bemærker, at dialogen om alternativer til afskedigelser og fabrikslukninger varierer inden for EU; minder om, at Parlamentet allerede i 2013 foreslog en retlig ramme (40) for information og høring af arbejdstagerne og foregribelse og styring af omstruktureringer med henblik på at udforme bæredygtige og socialt inklusive omstruktureringer og sikre, at ingen arbejdstagere lades i stikken; mener, at det er afgørende at følge en sammenhængende EU-strategi for at klæde både virksomheder og arbejdstagere på til at gennemføre en retfærdig grøn og digital omstilling; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at arbejdstagernes ret til information og høring altid bør sikres rettidigt og adressere de potentielle kvantitative og kvalitative virkninger på ansættelses- og arbejdsvilkår og de ændringer, der følger af indførelsen af digitale teknologier og applikationer med henblik på at forbedre de eksisterende forretningsprocesser og arbejdsstyrkens effektivitet; påpeger, at underretning af arbejdstagerne og deres høring og deltagelse på bestyrelsesniveau er effektive redskaber til styrkelse af arbejdstagernes rettigheder; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer EU til at sikre, at medarbejderne også bliver repræsenteret i bestyrelser i virksomheder, der anvender EU-lovgivningen (41) i forbindelse med grænseoverskridende omstrukturering og mobilitet; understreger behovet for kønsbalance i bestyrelser, både hvad angår antallet af pladser til medarbejderrepræsentanter og i bestyrelsen som helhed; gentager sin opfordring til Rådet om at ophæve sin blokering af direktivet om kvinder i bestyrelser, eftersom ligestilling mellem kønnene skal sikres på alle niveauer for at opnå medbestemmelsesret på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konstaterer, at der stadig er meget, der skal gøres for at sikre ligestilling mellem kønnene og lige muligheder inden for alle aspekter af medarbejderindflydelse i hele EU samt en ordentlig repræsentation af medarbejdere med handicap; bemærker, at den vedvarende ulighed mellem kønnene også afspejles i kvindernes begrænsede adgang til lederstillinger og repræsentative hverv på arbejdspladsen; gentager, at ligestilling mellem kønnene og mangfoldighed i bestyrelserne er et centralt demokratisk princip med positive økonomiske bivirkninger; opfordrer til, at der i samråd med arbejdsmarkedets parter indføres yderligere foranstaltninger til at sikre en afbalanceret repræsentation og ligestilling mellem kønnene; bemærker, at kønskvoter bidrager til at opnå øget mangfoldighed, ligestilling mellem kønnene og ligebehandling i alle beslutningstagende organer; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mener, at virksomhederne bør gøre fremskridt med hensyn til at sikre mangfoldighed og ligestilling mellem kønnene, herunder gennem ligeløn på arbejdspladsen; opfordrer indtrængende Rådet til at gøre fremskridt med hensyn til direktivet om kvinder i bestyrelser; opfordrer til, at der indføres en kvote på 40 % for både administrerende og ikke-administrerende bestyrelser (uafhængigt af hinanden), både i private og offentligt ejede virksomheder og med en gradvis tilpasning af den nationale lovgivning; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer Kommissionen til at følge op på de prioriteter, der er opstillet i EU-strategien for ligestilling mellem kønnene 2020-2025, og navnlig sørge for, at Rådets blokering af forslaget til direktiv om en mere ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger ophæves; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer Kommissionen til på baggrund af sin ventede konsekvensanalyse og i samråd med arbejdsmarkedets parter at indføre et nyt rammedirektiv om information, høring og inddragelse for europæiske selskaber og for virksomheder, der anvender instrumenter vedrørende EU-virksomheders mobilitet, med henblik på at fastsætte minimumsstandarder for områder som foregribelse af ændringer, bl.a. med hensyn til foranstaltninger vedrørende klimaændringer, digital omstilling og omstrukturering, navnlig på virksomhedsplan; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at nogle svagheder i EU-lovgivningen ville kunne afhjælpes ved at indføre EU-minimumsstandarder for repræsentation på bestyrelsesniveau under dette nye rammedirektiv; mener i denne forbindelse, at antallet/andelen af bestyrelsespladser for arbejdstagerrepræsentanter bør spænde fra nogle få pladser til paritet afhængigt af antallet af ansatte i virksomheden og dens datterselskaber; |
| --- | --- |

27.

| 28. | minder om, at direktivet om europæiske samarbejdsudvalg er en del af den gældende EU-ret om medarbejderes ret til inddragelse, information og høring; udtrykker bekymring over manglerne i direktivets udformning, navnlig hvad angår håndhævelsen af en reel ret til information og høring, og beklager, at man i 2008 forpassede muligheden for at videreudvikle og i væsentlig grad forbedre dette direktiv; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger behovet for at udbrede kendskabet til de europæiske samarbejdsudvalg blandt medarbejder- og ledelsesrepræsentanter; understreger, at de europæiske samarbejdsudvalg er unikke tværnationale organer (42), der er oprettet med henblik på at informere og høre arbejdstagerne og opbygge og fremme virksomhedsidentitet, og at de påvirkes af niveauet eller intensiteten af arbejdsmarkedsrelationerne og de politiske rammer; beklager, at de finansielle, materielle og juridiske ressourcer, der er nødvendige for, at de europæiske samarbejdsudvalg kan udføre deres opgaver på passende vis, ikke altid tilvejebringes af den centrale ledelse; opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvilke foranstaltninger der er nødvendige for at forbedre inddragelsen af arbejdstagerne og en bedre håndhævelse af direktivet om europæiske samarbejdsudvalg, og om nødvendigt foreslå en revision af direktivet med henblik på at styrke medarbejderrepræsentanters ret til information og høring, navnlig i forbindelse med omstruktureringsprocesser; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme en styrkelse af retten til information og høring med henblik på at sikre, at der i forbindelse med virksomhedsbeslutninger tages hensyn til de europæiske samarbejdsudvalgs holdning, og at denne afleveres inden afslutningen af høringen på det respektive niveau, og før de styrende organer når frem til en afgørelse; opfordrer endvidere Kommissionen til at styrke håndhævelsesmekanismerne og medlemsstaterne til at sikre effektiv adgang til retlig prøvelse for særlige forhandlingsorganer og for de europæiske samarbejdsudvalg, at indføre effektive, afskrækkende og forholdsmæssige sanktioner for at sikre overholdelse, efter mere end 20 år at gøre op med undtagelser for gamle såkaldte frivillige aftaler indgået forud for direktivets ikrafttrædelse, at præcisere begrebet »et emnes tværnationale karakter« i direktivet om europæiske samarbejdsudvalg, at forhindre misbrug af fortrolighedsregler som et middel til at begrænse adgangen til oplysninger og reel inddragelse, at styrke de subsidiære forskrifter og at sikre en effektiv koordinering af information, høring og inddragelse på lokalt, nationalt og EU-plan; |
| --- | --- |

30.

o

o o

| 31. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  EFT L 225 af 12.8.1998, s. 16.

(2)  EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(3)  EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

(4)  EUT L 141 af 27.5.2011, s. 1.

(5)  EFT L 82 af 22.3.2001, s. 16.

(6)  EFT L 294 af 10.11.2001, s. 22.

(7)  EUT L 207 af 18.8.2003, s. 25.

(8)  EFT L 80 af 23.3.2002, s. 29.

(9)  EUT L 142 af 30.4.2004, s. 12.

(10)  EUT L 310 af 25.11.2005, s. 1.

(11)  EUT L 122 af 16.5.2009, s. 28.

(12)  EUT C 341 af 24.8.2021, s. 23.

(13)  EUT C 56 af 16.2.2021, s. 10.

(14)  EUT C 10 af 11.1.2021, s. 14.

(15)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 24.

(16)  EUT C 177 af 18.5.2016, s. 1.

(17)  EUT C 161 af 6.6.2013, s. 35.

(18)  EUT C 87 E af 1.4.2010, s. 133.

(19)  EUT C 332 E af 15.11.2013, s. 78.

(20)  EUT C 440 af 30.12.2015, s. 23.

(21)  EUT C 93 af 9.3.2016, s. 161.

(22)  EUT C 445 af 29.10.2021, s. 75.

(23)  EUT C 456 af 10.11.2021, s. 208.

(24)  Jf. ILO's statut (1919) og ILO's Philadelphiaerklæring (1944).

(25)  https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/companies-capitalise-on-direct-employee-involvement-to-enhance-performance-and-well-being

(26)  Den europæiske virksomhedsundersøgelse 2019.

(27)  Det Europæiske Fagforeningsinstitut (2021) »Benchmarking Working Europe 2020 — Covid-19 and the world of work: the impact of a pandemic« (Benchmarking af arbejde i Europa — covid-19 og arbejdslivet: pandemiens indvirkning).

(28)  Rapp, M. S., Wolff, M., Udoieva, I., Hennig, J. C.: »Mitbestimmung im Aufsichtsrat und ihre Wirkung auf die Unternehmensführung«, Hans-Böckler-Stiftung, nr. 424, juni 2019; Ernst and Young: »Study on directors' duties and sustainable corporate governance«, juli 2020.

(29)  Retningslinjer for en retfærdig omstilling til miljømæssigt bæredygtige økonomier og samfund for alle, https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/documents/publication/wcms_432859.pdf; Beskæftigelse og social udvikling i Europa 2021, se https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/e823d46f-e518-11eb-a1a5-01aa75ed71a1/language-en

(30)  ILO's undersøgelse fra november 2018 om modeller for corporate governance: struktur, diversitet, evaluering og fremtidsmuligheder.

(31)  https://www.boeckler.de/pdf/mbf_praes_arguments_co_determination.pdf

(32)  https://www.etui.org/sites/default/files/R%20121%20Conchon%20BLER%20in%20Europe%20EN%20WEB.pdf. Som det ser ud nu, bidrager lovrammen om det europæiske selskab (SE) ikke til at garantere allerede eksisterende rettigheder vedrørende medarbejderrepræsentation på bestyrelsesniveau og giver endda virksomheder mulighed for at omgå nationale rettigheder i denne henseende (Kluge og Stollt, 2011; Keller og Werner, 2010). Det ser ud til, at SE-statutten kan anvendes til yderligere tre potentielle omgåelsesstrategier, nemlig undgåelse af rettigheder vedrørende medarbejderrepræsentation på bestyrelsesniveau, en »fastfrysning« af rettigheder vedrørende medarbejderrepræsentation på bestyrelsesniveau eller en reduktion af antallet af pladser, der tildeles medarbejderrepræsentanter på bestyrelsesniveau, navnlig når disse er besat af eksterne fagforeningsfolk.

(33)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2121 af 27. november 2019 om ændring af direktiv (EU) 2017/1132, for så vidt angår grænseoverskridende omdannelser, fusioner og spaltninger (EUT L 321 af 12.12.2019, s. 1).

(34)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/104/EF af 19. november 2008 om vikararbejde (EUT L 327 af 5.12.2008, s. 9).

(35)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2121 af 27. november 2019 om ændring af direktiv (EU) 2017/1132, for så vidt angår grænseoverskridende omdannelser, fusioner og spaltninger (EUT L 321 af 12.12.2019, s. 1).

(36)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/directive-on-cross-border-mobility-of-companies

(37)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 4. marts 2021, der ledsager handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder (SWD(2021)0046).

(38)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 4. marts 2021, der ledsager handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder (SWD(2021)0046).

(39)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/662491/IPOL_STU(2020)662491_EN.pdf

(40)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=uriserv%3AOJ.C_.2015.440.01.0023.01.DAN&toc=OJ%3AC%3A2015%3A440%3ATOC

(41)  Direktiv (EU) 2019/2121 , direktiv 2001/86/EF og direktiv 2003/72/EF.

(42)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/european-works-councils: »Europæiske samarbejdsudvalg er stående organer, der letter information og høring af arbejdstagerne i europæiske virksomheder og europæiske koncerner, således som det kræves i direktivet om europæiske samarbejdsudvalg fra 1994.«

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/115 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/115

---

P9_TA(2021)0509

Vedvarende undertrykkelse af civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere i Rusland: sagen vedrørende menneskerettighedsorganisationen Memorial

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om den fortsatte undertrykkelse af civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere i Rusland: Sagen om menneskerettighedsorganisationen Memorial (2021/3018(RSP))

(2022/C 251/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger og betænkninger om Rusland, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger og betænkninger om Rusland,

| — | der henviser til de internationale menneskerettighedsforpligtelser, som Rusland har påtaget sig at overholde som medlem af Europarådet, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) og De Forenede Nationer (FN) og som underskriver af andre menneskerettighedstraktater, |
| --- | --- |

—

der henviser til de internationale menneskerettighedsforpligtelser, som Rusland har påtaget sig at overholde som medlem af Europarådet, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) og De Forenede Nationer (FN) og som underskriver af andre menneskerettighedstraktater,

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention og dens tillægsprotokoller, særlig artikel 10 om retten til ytringsfrihed og artikel 11 om retten til frit at deltage i forsamlinger og til foreningsfrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention og dens tillægsprotokoller, særlig artikel 10 om retten til ytringsfrihed og artikel 11 om retten til frit at deltage i forsamlinger og til foreningsfrihed,

| — | der henviser til Venedigkommissionens udtalelser om den russiske lov om »udenlandske agenter«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Venedigkommissionens udtalelser om den russiske lov om »udenlandske agenter«,

| — | der henviser til erklæringen fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) af 13. november 2021 om retlige skridt over for den ikkestatslige organisation (NGO) Memorial, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) af 13. november 2021 om retlige skridt over for den ikkestatslige organisation (NGO) Memorial,

| — | der henviser til erklæringen af 12. november 2021 fra Europarådets generalsekretær, Marija Pejčinović Burić, og til skrivelsen af 30. november 2021 fra Europarådets menneskerettighedskommissær, Dunja Mijatović, til Den Russiske Føderations statsadvokat, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 12. november 2021 fra Europarådets generalsekretær, Marija Pejčinović Burić, og til skrivelsen af 30. november 2021 fra Europarådets menneskerettighedskommissær, Dunja Mijatović, til Den Russiske Føderations statsadvokat,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Memorial ikke blot er en af de ældste og mest respekterede menneskerettighedsorganisationer i Rusland, men også en international model for organisationer, der arbejder med historisk erindring om politisk undertrykkelse og forsvar af menneskerettighederne; der henviser til, at Memorial i årtier har stået for en levende, humanistisk erindringskultur om det sovjetiske regimes forbrydelser mod dets eget folk og andre folkeslag i Sovjetunionen og andre lande samt et aktivt civilt engagement i menneskerettighederne og beskyttelse af ofre og sårbare grupper; der henviser til, at Memorial fortsat yder et uvurderligt bidrag til at afsløre sandheden om sovjetiske forbrydelser, historisk revurdering og rehabilitering af de politisk forfulgte og uretmæssigt dømte og er et symbol på den urokkelige kamp for frihed, demokrati og menneskerettigheder i og uden for Sovjetunionen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Memorial ikke blot er en af de ældste og mest respekterede menneskerettighedsorganisationer i Rusland, men også en international model for organisationer, der arbejder med historisk erindring om politisk undertrykkelse og forsvar af menneskerettighederne; der henviser til, at Memorial i årtier har stået for en levende, humanistisk erindringskultur om det sovjetiske regimes forbrydelser mod dets eget folk og andre folkeslag i Sovjetunionen og andre lande samt et aktivt civilt engagement i menneskerettighederne og beskyttelse af ofre og sårbare grupper; der henviser til, at Memorial fortsat yder et uvurderligt bidrag til at afsløre sandheden om sovjetiske forbrydelser, historisk revurdering og rehabilitering af de politisk forfulgte og uretmæssigt dømte og er et symbol på den urokkelige kamp for frihed, demokrati og menneskerettigheder i og uden for Sovjetunionen;

| B. | der henviser til, at Memorial også har opbygget en imponerende database med over 40 000 medarbejdere i Sovjetunionens interne sikkerhedsstyrker og har dokumenteret forbrydelser begået af dem; der henviser til, at medlemmer af Putins regime, hvoraf nogle har erhvervsmæssig og familiemæssig tilknytning til KGB, forsøger at skjule de forbrydelser, der er blevet afsløret; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Memorial også har opbygget en imponerende database med over 40 000 medarbejdere i Sovjetunionens interne sikkerhedsstyrker og har dokumenteret forbrydelser begået af dem; der henviser til, at medlemmer af Putins regime, hvoraf nogle har erhvervsmæssig og familiemæssig tilknytning til KGB, forsøger at skjule de forbrydelser, der er blevet afsløret;

| C. | der henviser til, at Memorial spillede en vigtig rolle i afsløringen af dokumenter og fakta om Katynmassakren i 1940, en række massemord på næsten 22 000 polske militærofficerer og medlemmer af intelligentsiaen, Augustów-razziaen i 1945 og andre undertrykkelser i sovjettiden og ofre for Josef Stalins Store Terror; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Memorial spillede en vigtig rolle i afsløringen af dokumenter og fakta om Katynmassakren i 1940, en række massemord på næsten 22 000 polske militærofficerer og medlemmer af intelligentsiaen, Augustów-razziaen i 1945 og andre undertrykkelser i sovjettiden og ofre for Josef Stalins Store Terror;

| D. | der henviser til, at Memorial er en af de sidste tilbageværende organisationer, der fortsat arbejder med menneskerettigheder i Tjetjenien, en næsten totalitaristisk enklave i Den Russiske Føderation, hvor den lokale Kreml-støttede leder, Ramzan Kadyrov, hensynsløst har fjernet alle former for protester gennem brutal undertrykkelse; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Memorial er en af de sidste tilbageværende organisationer, der fortsat arbejder med menneskerettigheder i Tjetjenien, en næsten totalitaristisk enklave i Den Russiske Føderation, hvor den lokale Kreml-støttede leder, Ramzan Kadyrov, hensynsløst har fjernet alle former for protester gennem brutal undertrykkelse;

| E. | der henviser til, at Europa-Parlamentet har opkaldt sin Sakharovpris for tankefrihed efter Memorials medstifter og første formand Andrej Sakharov og tildelte prisen for 2009 til Memorial, repræsenteret ved Ljudmila Aleksejeva, Sergej Kovaljov og Oleg Orlov; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Europa-Parlamentet har opkaldt sin Sakharovpris for tankefrihed efter Memorials medstifter og første formand Andrej Sakharov og tildelte prisen for 2009 til Memorial, repræsenteret ved Ljudmila Aleksejeva, Sergej Kovaljov og Oleg Orlov;

| F. | der henviser til, at Memorials to juridiske enheder, International Memorial og Memorial Human Rights Centre, i øjeblikket trues af likvidation; der henviser til, at International Memorial den 11. november 2021 blev underrettet om en retssag, der blev indledt af Den Russiske Føderations anklagemyndighed, der ønskede det lukket på grund af påståede gentagne overtrædelser af landets lovgivning om »udenlandske agenter«, og navnlig for at have undladt at forsyne visse offentliggjorte materialer med mærkningen »udenlandsk agent«; der henviser til, at Memorial Human Rights Centre den 12. november 2021 blev underrettet om en lignende retssag, der var anlagt af anklagemyndigheden i Moskva på grundlag af yderligere påstande om, at centrets artikler angiveligt legitimerer terrororganisationers og ekstremistiske organisationers aktiviteter, eftersom der på NGO’ens websted var blevet offentliggjort lister over politiske fanger og erklæringer, som blandt andet forsvarer krimtatarers og Jehovas vidners rettigheder; der henviser til, at der blev indledt retssager den 23. november 2021 for Memorial Human Rights Centre og den 25. november 2021 for International Memorial; der henviser til, at den næste høring for Memorial Human Rights Centre vil finde sted den 16. december 2021, og at den næste høring om international Memorial finder sted den 28. december 2021; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Memorials to juridiske enheder, International Memorial og Memorial Human Rights Centre, i øjeblikket trues af likvidation; der henviser til, at International Memorial den 11. november 2021 blev underrettet om en retssag, der blev indledt af Den Russiske Føderations anklagemyndighed, der ønskede det lukket på grund af påståede gentagne overtrædelser af landets lovgivning om »udenlandske agenter«, og navnlig for at have undladt at forsyne visse offentliggjorte materialer med mærkningen »udenlandsk agent«; der henviser til, at Memorial Human Rights Centre den 12. november 2021 blev underrettet om en lignende retssag, der var anlagt af anklagemyndigheden i Moskva på grundlag af yderligere påstande om, at centrets artikler angiveligt legitimerer terrororganisationers og ekstremistiske organisationers aktiviteter, eftersom der på NGO’ens websted var blevet offentliggjort lister over politiske fanger og erklæringer, som blandt andet forsvarer krimtatarers og Jehovas vidners rettigheder; der henviser til, at der blev indledt retssager den 23. november 2021 for Memorial Human Rights Centre og den 25. november 2021 for International Memorial; der henviser til, at den næste høring for Memorial Human Rights Centre vil finde sted den 16. december 2021, og at den næste høring om international Memorial finder sted den 28. december 2021;

| G. | der henviser til, at selv Ruslands Præsidentielle Råd for Civilsamfundet og Menneskerettigheder den 12. november 2021 beskrev retssagen som uforholdsmæssig, idet det hævdede, at der ikke var blevet konstateret en enkelt retlig overtrædelse fra International Memorials side inden for de seneste 14 måneder, og at Memorial Human Rights Centre kun havde begået to mindre overtrædelser; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at selv Ruslands Præsidentielle Råd for Civilsamfundet og Menneskerettigheder den 12. november 2021 beskrev retssagen som uforholdsmæssig, idet det hævdede, at der ikke var blevet konstateret en enkelt retlig overtrædelse fra International Memorials side inden for de seneste 14 måneder, og at Memorial Human Rights Centre kun havde begået to mindre overtrædelser;

| H. | der henviser til, at beslutningen om at likvidere disse fremtrædende NGO'er kommer efter flere års forfølgelse af begge organisationer; der henviser til, at disse organisationer var blevet betegnet som »udenlandske agenter« i 2014 og 2016, var blevet udsat for urimelige bøder for påstået manglende overholdelse af loven om »udenlandske agenter« og vilkårlig strafforfølgning af deres ansatte, som også er blevet udsat for angreb og chikane; der henviser til, at disse angreb, såsom drabet på Memorial Human Rights Centres forsker Natalia Estemirova i 2009, ikke er blevet effektivt efterforsket, og at gerningsmændene fortsat nyder straffrihed; der henviser til, at Oyub Titiev, leder af Memorial Human Rights Centres kontor i Tjetjenien, og Jurij Dmitrijev, chef for International Memorials kareliske afdeling, blev fængslet på grundlag af politisk motiverede anklager; der henviser til, at International Memorials kontor i Moskva så sent som den 14. oktober 2021 blev stormet af en voldelig hob og derefter ransaget af politiet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at beslutningen om at likvidere disse fremtrædende NGO'er kommer efter flere års forfølgelse af begge organisationer; der henviser til, at disse organisationer var blevet betegnet som »udenlandske agenter« i 2014 og 2016, var blevet udsat for urimelige bøder for påstået manglende overholdelse af loven om »udenlandske agenter« og vilkårlig strafforfølgning af deres ansatte, som også er blevet udsat for angreb og chikane; der henviser til, at disse angreb, såsom drabet på Memorial Human Rights Centres forsker Natalia Estemirova i 2009, ikke er blevet effektivt efterforsket, og at gerningsmændene fortsat nyder straffrihed; der henviser til, at Oyub Titiev, leder af Memorial Human Rights Centres kontor i Tjetjenien, og Jurij Dmitrijev, chef for International Memorials kareliske afdeling, blev fængslet på grundlag af politisk motiverede anklager; der henviser til, at International Memorials kontor i Moskva så sent som den 14. oktober 2021 blev stormet af en voldelig hob og derefter ransaget af politiet;

| I. | der henviser til, at forfølgelsen af Memorial sker midt under den russiske regerings gentagne og systematiske forsøg på at omskrive historien og begrænse den frie debat om evalueringen af historiske forbrydelser og begivenheder, navnlig dem, der er knyttet til de sovjetiske regeringers styre; der henviser til, at myndighederne har forfalsket historiske fakta for at benægte de beviser for forfølgelse og undertrykkelse under Stalin, som Memorial Human Rights Centre har fundet frem til; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at forfølgelsen af Memorial sker midt under den russiske regerings gentagne og systematiske forsøg på at omskrive historien og begrænse den frie debat om evalueringen af historiske forbrydelser og begivenheder, navnlig dem, der er knyttet til de sovjetiske regeringers styre; der henviser til, at myndighederne har forfalsket historiske fakta for at benægte de beviser for forfølgelse og undertrykkelse under Stalin, som Memorial Human Rights Centre har fundet frem til;

| J. | der henviser til, at forsøg på at intimidere, lukke munden på og i sidste ende lukke Memorial er et symbol på de russiske myndigheders stadig mere undertrykkende politikker og dermed tilføje et nyt kapitel til Ruslands historie om politisk undertrykkelse; der henviser til, at Memorial mellem 1987 og 1992 blev oprettet specifikt for at dokumentere, forske, mindes og undervise om emner vedrørende landets tidligere undertrykkelse og tragiske historiske arv; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at forsøg på at intimidere, lukke munden på og i sidste ende lukke Memorial er et symbol på de russiske myndigheders stadig mere undertrykkende politikker og dermed tilføje et nyt kapitel til Ruslands historie om politisk undertrykkelse; der henviser til, at Memorial mellem 1987 og 1992 blev oprettet specifikt for at dokumentere, forske, mindes og undervise om emner vedrørende landets tidligere undertrykkelse og tragiske historiske arv;

| K. | der henviser til, at et aktivt civilsamfund er en afgørende bestanddel af et demokratisk og åbent samfund og er afgørende for at beskytte menneskerettighederne og retsstatsprincippet; der henviser til, at ngo'er spiller en afgørende rolle i moderne demokratiske samfund og derfor skal kunne fungere frit uden utilbørlig indblanding fra offentlige myndigheders side; der henviser til, at retssagen mod Memorial er det seneste eksempel på de russiske myndigheders angreb på civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere og i sidste ende skader det russiske folks interesser og mulighederne for åben og fri dialog; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at et aktivt civilsamfund er en afgørende bestanddel af et demokratisk og åbent samfund og er afgørende for at beskytte menneskerettighederne og retsstatsprincippet; der henviser til, at ngo'er spiller en afgørende rolle i moderne demokratiske samfund og derfor skal kunne fungere frit uden utilbørlig indblanding fra offentlige myndigheders side; der henviser til, at retssagen mod Memorial er det seneste eksempel på de russiske myndigheders angreb på civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere og i sidste ende skader det russiske folks interesser og mulighederne for åben og fri dialog;

| L. | der henviser til, at den russiske lov om »udenlandske agenter« blev vedtaget i 2012 og sidste år af det russiske parlament udvidet, så den kunne finde anvendelse på enhver offentlig kritiker eller aktivist; der henviser til, at antallet af organisationer og enkeltpersoner, der er udpeget som »udenlandske agenter«, er vokset drastisk i de seneste måneder; der henviser til, at de russiske myndigheder har anvendt denne lov til at lette undertrykkelsen af det uafhængige civilsamfund, der er aktivt i Rusland, idet skytset rettes mod NGO'er, menneskerettighedsforkæmpere, journalister, advokater samt kvinderettigheds- og LGBTIQ +-rettighedsforkæmpere og miljøaktivister; der henviser til, at denne lov samt lovgivningen om »uønskede organisationer« eller om »bekæmpelse af ekstremistiske aktiviteter« overtræder Ruslands egen forfatning og internationale menneskerettighedsforpligtelser, navnlig hvad angår forenings- og ytringsfrihed, retten til privatlivets fred, retten til at deltage i offentlige anliggender samt forbuddet mod forskelsbehandling; der henviser til, at eksemplet Memorial klart viser, hvordan de russiske myndigheder bruger disse love som et redskab til at intimidere og bringe kritikere og uafhængige stemmer til tavshed; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den russiske lov om »udenlandske agenter« blev vedtaget i 2012 og sidste år af det russiske parlament udvidet, så den kunne finde anvendelse på enhver offentlig kritiker eller aktivist; der henviser til, at antallet af organisationer og enkeltpersoner, der er udpeget som »udenlandske agenter«, er vokset drastisk i de seneste måneder; der henviser til, at de russiske myndigheder har anvendt denne lov til at lette undertrykkelsen af det uafhængige civilsamfund, der er aktivt i Rusland, idet skytset rettes mod NGO'er, menneskerettighedsforkæmpere, journalister, advokater samt kvinderettigheds- og LGBTIQ +-rettighedsforkæmpere og miljøaktivister; der henviser til, at denne lov samt lovgivningen om »uønskede organisationer« eller om »bekæmpelse af ekstremistiske aktiviteter« overtræder Ruslands egen forfatning og internationale menneskerettighedsforpligtelser, navnlig hvad angår forenings- og ytringsfrihed, retten til privatlivets fred, retten til at deltage i offentlige anliggender samt forbuddet mod forskelsbehandling; der henviser til, at eksemplet Memorial klart viser, hvordan de russiske myndigheder bruger disse love som et redskab til at intimidere og bringe kritikere og uafhængige stemmer til tavshed;

| 1. | fordømmer den vedvarende forfølgelse og de seneste politisk motiverede forsøg på at lukke International Memorial og Memorial Human Rights Centre; opfordrer de russiske myndigheder til øjeblikkeligt at frafalde alle anklager mod Memorial og sikre, at Memorial fortsat kan udføre sit vigtige arbejde sikkert uden indblanding fra staten; kræver, at myndighederne i mellemtiden sikrer fuld beskyttelse af og adgang til alle Memorials materielle og immaterielle aktiver, herunder dets arkiver, samt uafhængige teatres, journalisters og kunstneres fremførelser og værker; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over skrivelsen af 30. november 2021 fra Europarådets menneskerettighedskommissær til Den Russiske Føderations øverste anklagemyndighed; fastholder, at kravene om likvidering savner enhver rimelig retlig begrundelse; opfordrer formændene for Kommissionen og Rådet samt EU-medlemsstaterne til at udstede åbne erklæringer, hvor de kræver, at de russiske myndigheder garanterer Memorials sikkerhed og frifindelse for samtlige anklager; opfordrer EU-delegationen og medlemsstaternes repræsentationer i Rusland til offentligt at udvise solidaritet med Memorial; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer NF/HR til at indføre sanktioner under den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner imod russiske embedsmænd, der er involveret i den ulovlige undertrykkelse af Memorial og i retssagerne imod organisationen og dens medlemmer; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer indtrængende Rusland til at standse den fortsatte undertrykkelse af civilsamfundet, menneskerettighedsforkæmpere og uafhængige medier ved at ophæve loven om »udenlandske agenter« og »uønskede organisationer«, ophøre med at skabe særlovgivning eller misbruge eksisterende strafferetlige eller administrative love med henblik på at ramme modstandere i landet eller i udlandet og bringe landets lovgivning i overensstemmelse med de forpligtelser, som Rusland frivilligt har påtaget sig i henhold til folkeretten og landets egen forfatning, herunder ved fuldt ud at genindføre forenings- og ytringsfriheden samt medie- og internetfriheden; opfordrer de russiske myndigheder til at sikre, at der træffes foranstaltninger til erstatning og godtgørelse for at imødegå de krænkelser, der er begået under processen med gennemførelse af loven om »udenlandske agenter« og loven om »uønskede organisationer«; |
| --- | --- |

4.

| 5. | udtrykker sin solidaritet med det russiske folk og opfordrer indtrængende de russiske myndigheder til at ophøre med at forfølge Memorial, dens personale og alle andre NGO’er, menneskerettighedsforkæmpere, journalister, advokater, intellektuelle, historikere samt kvinderettigheds- og LGBTIQ+-rettighedsforkæmpere og miljøaktivister i Rusland; gentager sin støtte til Ruslands civilsamfund og menneskerettighedsforkæmpere og opfordrer Rusland til at etablere en klar retlig ramme og et sikkert arbejdsmiljø for civilsamfundet i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder; understreger nødvendigheden af at garantere effektive og virkningsfulde retsprocedurer for civilsamfundsaktører, hvis frihed til at drive virksomhed er kommet i fare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | gentager, at civilsamfundsorganisationers og mediers frie og uafhængige arbejde er en hjørnesten i et demokratisk samfund baseret på retsstatsprincippet; opfordrer derfor Kommissionen, EU’s Tjeneste for Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og medlemsstaterne til at øge støtten til civilsamfundet, uafhængige NGO’er, menneskerettighedsforkæmpere, historikere og uafhængige medier, der er aktive i Rusland, herunder bæredygtig og fleksibel finansiel støtte og nødhjælp, og til at tilskynde til større international støtte til disse aktører og deres bredere inddragelse i internationale civilsamfundsnetværk; appellerer til den russiske akademiske verdens ansvarsfølelse med hensyn til at give disse forskere og historikere tilstrækkelige og sikre muligheder for at udøve deres akademiske aktivitet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | fordømmer de nuværende russiske myndigheders injuriekampagner mod historikere og akademikere, der åbent taler om de forbrydelser, der er begået af det kommunistiske regime, og som afslører direkte forbindelser mellem dette regime og de mennesker, der i øjeblikket er ved magten i Rusland; beklager, at Rusland, som i dag fortsat er det største offer for sovjetisk kommunistisk totalitarisme, endnu ikke er i stand til at se sin grusomme fortid i øjnene, og at landets myndigheder i stedet forfølger dem, der arbejder for at kaste lys over sovjetstyrets totalitære forbrydelser; |
| --- | --- |

7.

| 8. | roser Memorials betydelige bidrag til dokumentation, forskning og uddannelse om politisk undertrykkelse i Sovjetunionen og fremhæver, at dette arbejde har fastlagt internationale standarder; glæder sig over dens utrættelige arbejde med at forsvare menneskerettighederne i og uden for Rusland; roser navnlig dens initiativer såsom anmodningen om indledning af en straffesag mod medlemmer af Wagner-gruppen på vegne af ofrene i Syrien og dens vedholdende indsats for strafferetlig forfølgning af forbrydelser og menneskerettighedskrænkelser i Tjetjenien; hylder Memorials medlemmer, såsom Natalya Estemirova, som betalte den højeste pris for afsløringen af de grusomheder, der blev begået der; understreger, at likvidationen af International Memorial og Human Rights Centre Memorial derfor ville have betydelige negative følger for civilsamfundet som helhed og navnlig beskyttelsen af menneskerettighederne i Rusland; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at likvidationen af disse organisationer også vil gøre en ende på Memorials enestående databaser og dokumentsamlinger, og mener, at disse dokumenter udgør en unik arv for menneskeheden; understreger, at det er uhyre vigtigt, at de beskyttes og bevares og fortsat er tilgængelige for enhver, der kunne være interesseret, herunder studerende, forskere og ofres familier; opfordrer derfor Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til i samarbejde med civilsamfundet og russiske menneskerettighedseksperter at udarbejde en omfattende rapport om de levende minder fra de tusinder og millioner af ofre for politisk terror i Sovjetunionen, som ville være baseret på optagelser af vidnesbyrd og databaser sammenstillet af Memorial; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fordømmer den politik med historisk revisionisme og forherligelse af stalinismen, der fremmes af den russiske regering og de russiske myndigheder, og som ikke alene anvendes i de aktuelle forsøg på at likvidere Memorial Human Rights Centre, men også i mange andre tilfælde, såsom opdagelsen af massegrave i Sandarmokh i Republikken Karelien og den efterfølgende politisk motiverede fængselsdom, der er baseret på opdigtede anklager, af Yurij Dmitrijev, den lokale leder af Memorial, samt beslaglæggelsen af Agnes Haikaras bog om de norske og finske kolonisters tragiske skæbne på Kolahalvøen; understreger, at det er af afgørende betydning for Europas enhed og for at fremme modstandsdygtigheden over for moderne trusler mod demokratiet, navnlig blandt yngre generationer, at mindes ofrene for totalitære og autoritære regimer og anerkende og øge bevidstheden om forbrydelser begået af kommunistiske, nazistiske og andre diktaturer; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer EU-delegationen og de nationale diplomatiske repræsentationer i Rusland til nøje at overvåge situationen og retssager med tilknytning til Memorial på stedet, sikre, at disse bestræbelser er synlige, og tilbyde dem al den støtte, de måtte have behov for, herunder direkte finansiel bistand til at betale advokater og eksperter, men også psykosocial og medicinsk støtte til medarbejdere i denne periode med ekstremt pres; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer EU's medlemsstater til fortsat at støtte Memorials afdelinger i deres respektive lande; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at overveje at lade truede eller forbudte NGO’er fra Rusland søge tilflugt og om nødvendigt give dem mulighed for at operere fra EU-territorium samt til at udstede nødvisa til ansatte fra Memorial og andre truede aktivister, så de kan forlade Rusland og tage midlertidigt ophold i EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer indtrængende VP/NF og medlemsstaterne til sammen med ligesindede lande at tage skridt til at øge den internationale kontrol med Ruslands restriktive love, politikker og handlinger og til vedholdende at påpege og fordømme de russiske myndigheders indskrænkninger af grundlæggende friheder og menneskerettigheder, herunder gennem indgreb på højt plan og offentlige indgreb, koordinerede foranstaltninger, vedholdende kontrol i internationale og regionale menneskerettighedsfora samt regelmæssige vurderinger af indvirkningen på menneskerettighedssituationen for at sikre, at engagementet med Rusland ikke undergraver menneskerettighedsmålsætningerne og ikke direkte eller indirekte bidrager til krænkelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tilskynder EU’s og medlemsstaternes ambassadører i Rusland til at aflægge et fælles, offentligt solidaritetsbesøg til International Memorial og Memorial Human Rights Centre efter resultatet af retshøringerne; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten til fortsat at rejse spørgsmålet om Ruslands uformindskede undertrykkelse af civilsamfundet, menneskerettighedsforkæmpere og uafhængige medier, navnlig den nylige sag om Memorial, og til at indlede overvågnings- og evalueringsprocedurer i alle relevante fora, såsom Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa, Europarådet og FN's Menneskerettighedsråd, og navnlig til at tilføje Ruslands vedvarende undertrykkelse af civilsamfundet til dagsordenen for den næste samling i FN's Menneskerettighedsråd, der starter i februar 2022; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til løbende nøje at overvåge konsekvenserne af loven om »udenlandske agenter«, navnlig med henblik på at føre et detaljeret register over organisationer og enkeltpersoner, der er erklæret for at være »udenlandske agenter« og er blevet straffet som sådan, og til at vurdere lovændringerne og deres indvirkning på det russiske civilsamfund; opfordrer EU og dets medlemsstater til systematisk at behandle bekymringer over loven om »udenlandske agenter« og anden restriktiv lovgivning imod civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere på alle møder med russiske repræsentanter og til at opfordre Rusland til øjeblikkeligt at ophæve sin lov om »udenlandske agenter« og bringe sin lovgivning i overensstemmelse med sine internationale forpligtelser og internationale menneskerettighedsstandarder; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Rådet, EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at integrere menneskerettigheds- og civilsamfundshøringer i alle dialoger og samarbejdsområder mellem EU, dets medlemsstater og Rusland og til at leve op til deres forpligtelse til at integrere kønsaspektet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådet, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa, International Memorial og Memorial Human Rights Centre og Den Russiske Føderations præsident, regering og parlament (Statsdumaen). |
| --- | --- |

18.

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/120 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/120

---

P9_TA(2021)0510

Situationen i Cuba, navnlig for så vidt angår José Daniel Ferrer, kvinde i hvidt Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Fajardo, Andy Dunier García og Yunior García Aguilera

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om situationen i Cuba, navnlig for så vidt angår José Daniel Ferrer, kvinde i hvidt Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Rosales Fajardo, Andy Dunier García and Yunior García Aguilera (2021/3019(RSP))

(2022/C 251/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Cuba, navnlig beslutningen af 16. september 2021 om regeringens skærpede kurs mod protester og borgere i Cuba (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Cuba, navnlig beslutningen af 16. september 2021 om regeringens skærpede kurs mod protester og borgere i Cuba (1),

| — | der henviser til aftalen om politisk dialog og samarbejde mellem Den Europæiske Union og Cuba (PDCA), som blev undertegnet i december 2016, og som har fundet midlertidig anvendelse siden den 1. november 2017 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen om politisk dialog og samarbejde mellem Den Europæiske Union og Cuba (PDCA), som blev undertegnet i december 2016, og som har fundet midlertidig anvendelse siden den 1. november 2017 (2),

| — | der henviser til erklæring af 14. november 2021 fra talsmanden for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) om afgørelsen om at tilbagekalde akkrediteringen for journalister fra nyhedsbureauet EFE, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 14. november 2021 fra talsmanden for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) om afgørelsen om at tilbagekalde akkrediteringen for journalister fra nyhedsbureauet EFE,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og andre internationale menneskerettighedstraktater og -instrumenter, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og andre internationale menneskerettighedstraktater og -instrumenter,

| — | der henviser til erklæring af 29. november 2021 fra Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheder og Kontoret for Den Særlige Rapportør om Ytringsfrihed om statens repressive handlinger, der forhindrede den borgermarch, der efter planen skulle finde sted den 15. november 2021 i Cuba, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 29. november 2021 fra Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheder og Kontoret for Den Særlige Rapportør om Ytringsfrihed om statens repressive handlinger, der forhindrede den borgermarch, der efter planen skulle finde sted den 15. november 2021 i Cuba,

| — | der henviser til erklæring af 8. december 2021 fra flere kunstnere sammen med PEN International, PEN America's Artists at Risk Connection og Human Rights Watch om at bringe undertrykkelsen af kunstnere i Cuba til ophør, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 8. december 2021 fra flere kunstnere sammen med PEN International, PEN America's Artists at Risk Connection og Human Rights Watch om at bringe undertrykkelsen af kunstnere i Cuba til ophør,

| — | der henviser til FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, som Cuba er part i, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, som Cuba er part i,

| — | der henviser til skrivelse af 10. maj 2021 fra EU-Udenrigstjenestens stedfortrædende direktør for Nord-, Syd- og Mellemamerika til civilsamfundsrepræsentanter om deres inddragelse i gennemførelsen af PDCA (ARES(2021)247104), |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 10. maj 2021 fra EU-Udenrigstjenestens stedfortrædende direktør for Nord-, Syd- og Mellemamerika til civilsamfundsrepræsentanter om deres inddragelse i gennemførelsen af PDCA (ARES(2021)247104),

| — | der henviser til definitionen af »civilsamfundsorganisation«, der er offentliggjort på webstedet for Den Europæiske Unions Tidende (EUR-Lex), |
| --- | --- |

—

der henviser til definitionen af »civilsamfundsorganisation«, der er offentliggjort på webstedet for Den Europæiske Unions Tidende (EUR-Lex),

| — | der henviser til den cubanske forfatning og landets straffelov, |
| --- | --- |

—

der henviser til den cubanske forfatning og landets straffelov,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at der den 11. juli 2021 fandt skelsættende demonstrationer sted i mere end 50 byer på øen for på fredelig vis at demonstrere mod den alvorlige socioøkonomiske krise, den kroniske mangel på lægemidler og andre vigtige varer og de systematiske begrænsninger af menneskerettighederne; der henviser til, at denne utilfredshed parallelt med covid-19-situationen har skabt øgede krav om civile og politiske rettigheder og om demokrati; der henviser til, at den cubanske regering som reaktion på demonstrationerne systematisk har forfulgt bl.a. demonstranter, politiske systemkritikere, religiøse ledere, menneskerettighedsaktivister og uafhængige kunstnere, hvoraf nogle af dem er Sakharovprisvindere, på grund af deres fredelige aktivisme for demokrati og menneskerettigheder; der henviser til, at snesevis af personer angiveligt er blevet vilkårligt arresteret, tilbageholdt eller anbragt i husarrest under konstant overvågning, og at de på krænkende vis står over for falske anklager; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der den 11. juli 2021 fandt skelsættende demonstrationer sted i mere end 50 byer på øen for på fredelig vis at demonstrere mod den alvorlige socioøkonomiske krise, den kroniske mangel på lægemidler og andre vigtige varer og de systematiske begrænsninger af menneskerettighederne; der henviser til, at denne utilfredshed parallelt med covid-19-situationen har skabt øgede krav om civile og politiske rettigheder og om demokrati; der henviser til, at den cubanske regering som reaktion på demonstrationerne systematisk har forfulgt bl.a. demonstranter, politiske systemkritikere, religiøse ledere, menneskerettighedsaktivister og uafhængige kunstnere, hvoraf nogle af dem er Sakharovprisvindere, på grund af deres fredelige aktivisme for demokrati og menneskerettigheder; der henviser til, at snesevis af personer angiveligt er blevet vilkårligt arresteret, tilbageholdt eller anbragt i husarrest under konstant overvågning, og at de på krænkende vis står over for falske anklager;

| B. | der henviser til, at José Daniel Ferrer, kvinde i hvidt Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Rosales Fajardo, Andy Dunier García and Yunior García Aguilera blot er få eksempler på de hundredvis af cubanere, der udsættes for det cubanske regimes uretfærdighed og undertrykkelse; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at José Daniel Ferrer, kvinde i hvidt Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Rosales Fajardo, Andy Dunier García and Yunior García Aguilera blot er få eksempler på de hundredvis af cubanere, der udsættes for det cubanske regimes uretfærdighed og undertrykkelse;

| C. | der henviser til, at de personer, som er blevet vilkårligt fængslet, sidder i konstant isolation, herunder ophold i straffeceller, og udsættes for grusom tortur og umenneskelig og nedværdigende behandling uden adgang til deres advokater og ordentlig lægebehandling; der henviser til, at nogle af dem tilbageholdes i fængsler langt væk fra deres hjem, hvilket forhindrer deres familier i at besøge dem; der henviser til, at flere af de tilbageholdte har sundhedsproblemer, hvilket gør deres løsladelse særligt presserende; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de personer, som er blevet vilkårligt fængslet, sidder i konstant isolation, herunder ophold i straffeceller, og udsættes for grusom tortur og umenneskelig og nedværdigende behandling uden adgang til deres advokater og ordentlig lægebehandling; der henviser til, at nogle af dem tilbageholdes i fængsler langt væk fra deres hjem, hvilket forhindrer deres familier i at besøge dem; der henviser til, at flere af de tilbageholdte har sundhedsproblemer, hvilket gør deres løsladelse særligt presserende;

| D. | der henviser til, at mange andre, der er flygtet fra landet eller er blevet tvunget til at forlade landet, ikke har fået lov til at vende tilbage og vil forblive i eksil i den umiddelbare fremtid; der henviser til, at tvangsfordrivelse af systemkritikere i Cuba allerede er blevet fordømt af fire FN-rapportører; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at mange andre, der er flygtet fra landet eller er blevet tvunget til at forlade landet, ikke har fået lov til at vende tilbage og vil forblive i eksil i den umiddelbare fremtid; der henviser til, at tvangsfordrivelse af systemkritikere i Cuba allerede er blevet fordømt af fire FN-rapportører;

| E. | der henviser til, at Archipiélago-platformen og andre civilsamfundsgrupper den 21. september 2021 på offentlig og gennemsigtig vis anmodede de kompetente myndigheder om tilladelse til at gennemføre en fredelig demonstration den 15. november 2021, for at menneskerettighederne skulle respekteres, og for at politiske fanger i landet skulle løslades; der henviser til, at de cubanske myndigheder forbød de planlagte protester, idet de anså dem for ulovlige og ikke anerkendte legitimiteten af de angivne årsager til demonstrationen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Archipiélago-platformen og andre civilsamfundsgrupper den 21. september 2021 på offentlig og gennemsigtig vis anmodede de kompetente myndigheder om tilladelse til at gennemføre en fredelig demonstration den 15. november 2021, for at menneskerettighederne skulle respekteres, og for at politiske fanger i landet skulle løslades; der henviser til, at de cubanske myndigheder forbød de planlagte protester, idet de anså dem for ulovlige og ikke anerkendte legitimiteten af de angivne årsager til demonstrationen;

| F. | der henviser til, at de cubanske myndigheder dagen før de fredelige demonstrationer, der efter planen skulle afholdes den 15. november 2021, tilbagekaldte akkrediteringen for journalister, der arbejder for det spanske nyhedsbureau EFE i landet, i et klart forsøg på at dæmme op for strømmen af åbne og præcise nyheder fra øen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de cubanske myndigheder dagen før de fredelige demonstrationer, der efter planen skulle afholdes den 15. november 2021, tilbagekaldte akkrediteringen for journalister, der arbejder for det spanske nyhedsbureau EFE i landet, i et klart forsøg på at dæmme op for strømmen af åbne og præcise nyheder fra øen;

| G. | der henviser til, at staten Cuba er forpligtet til at anerkende, beskytte og sikre retten til fredelig forsamling og ytringsfrihed uden forskelsbehandling på grundlag af politiske synspunkter; der henviser til, at det er af afgørende betydning, at statens retshåndhævelsespersonale handler i nøje overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder med respekt for principperne om lovmæssighed, undtagelsestilfælde, proportionalitet og nødvendighed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at staten Cuba er forpligtet til at anerkende, beskytte og sikre retten til fredelig forsamling og ytringsfrihed uden forskelsbehandling på grundlag af politiske synspunkter; der henviser til, at det er af afgørende betydning, at statens retshåndhævelsespersonale handler i nøje overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder med respekt for principperne om lovmæssighed, undtagelsestilfælde, proportionalitet og nødvendighed;

| H. | der henviser til, at Parlamentet den 5. juli 2017 godkendte PDCA, med klare betingelser knyttet til forbedringen af menneskerettighederne og demokratiet i Cuba, hvilket omfatter en suspensionsklausul i tilfælde af en overtrædelse af menneskerettighedsbestemmelserne; der henviser til, at EU og Cuba den 26. februar 2021 afholdt deres tredje formelle menneskerettighedsdialog i henhold til aftalen om politisk dialog og samarbejde mellem EU og Cuba; der henviser til, at de to parter drøftede spørgsmålet om retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger og foreningsfriheden; der henviser til, at EU i overensstemmelse med den internationale menneskerettighedslovgivning understregede vigtigheden af at give alle borgere mulighed for at spille en aktiv rolle i samfundet gennem civilsamfundsorganisationer og -sammenslutninger; der henviser til, at EU mindede om nødvendigheden af at overholde forpligtelserne i henhold til den internationale menneskerettighedslovgivning; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Parlamentet den 5. juli 2017 godkendte PDCA, med klare betingelser knyttet til forbedringen af menneskerettighederne og demokratiet i Cuba, hvilket omfatter en suspensionsklausul i tilfælde af en overtrædelse af menneskerettighedsbestemmelserne; der henviser til, at EU og Cuba den 26. februar 2021 afholdt deres tredje formelle menneskerettighedsdialog i henhold til aftalen om politisk dialog og samarbejde mellem EU og Cuba; der henviser til, at de to parter drøftede spørgsmålet om retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger og foreningsfriheden; der henviser til, at EU i overensstemmelse med den internationale menneskerettighedslovgivning understregede vigtigheden af at give alle borgere mulighed for at spille en aktiv rolle i samfundet gennem civilsamfundsorganisationer og -sammenslutninger; der henviser til, at EU mindede om nødvendigheden af at overholde forpligtelserne i henhold til den internationale menneskerettighedslovgivning;

| I. | der henviser til, at enhver politisk dialog skal omfatte et uafhængigt civilsamfunds og alle oppositionens politiske aktørers direkte og intensive deltagelse uden begrænsninger som understreget i artikel 36 i PDCA; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at enhver politisk dialog skal omfatte et uafhængigt civilsamfunds og alle oppositionens politiske aktørers direkte og intensive deltagelse uden begrænsninger som understreget i artikel 36 i PDCA;

| J. | der henviser til, at Europa-Parlamentet gentagne gange har fordømt menneskerettighedskrænkelser i Cuba og har understreget overtrædelserne af bestemmelserne i artikel 1, stk. 5, artikel 2, litra c), artikel 5, artikel 22 og artikel 43, stk. 2, i PDCA mellem Den Europæiske Union og Cuba, der blev undertegnet i 2016, hvori den cubanske regering forpligter sig til at respektere menneskerettighederne; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Europa-Parlamentet gentagne gange har fordømt menneskerettighedskrænkelser i Cuba og har understreget overtrædelserne af bestemmelserne i artikel 1, stk. 5, artikel 2, litra c), artikel 5, artikel 22 og artikel 43, stk. 2, i PDCA mellem Den Europæiske Union og Cuba, der blev undertegnet i 2016, hvori den cubanske regering forpligter sig til at respektere menneskerettighederne;

| K. | der henviser til, at Parlamentet ved tre lejligheder har tildelt Sakharovprisen for tankefrihed til cubanske aktivister: Oswaldo Payá i 2002, Kvinder i Hvidt i 2005 og Guillermo Fariñas i 2010; der henviser til, at Sakharovprismodtagere og deres pårørende fortsat ofte chikaneres og trues og forhindres i at forlade landet og deltage i internationale begivenheder; der henviser til, at Sakharovprismodtagerne Berta Soler, leder af Kvinder i Hvidt, og Guillermo Fariñas den 8. december 2021 sendte en skrivelse til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, hvori de foreslog at trække deres pris tilbage, hvis EU-Udenrigstjenesten fortsat fremover lod civilsamfundet i stikken, mens der begås forbrydelser mod menneskeheden i Cuba; der henviser til, at Guillermo Fariñas den 9. december 2021 blev kidnappet og bragt til et hospital imod hans vilje; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Parlamentet ved tre lejligheder har tildelt Sakharovprisen for tankefrihed til cubanske aktivister: Oswaldo Payá i 2002, Kvinder i Hvidt i 2005 og Guillermo Fariñas i 2010; der henviser til, at Sakharovprismodtagere og deres pårørende fortsat ofte chikaneres og trues og forhindres i at forlade landet og deltage i internationale begivenheder; der henviser til, at Sakharovprismodtagerne Berta Soler, leder af Kvinder i Hvidt, og Guillermo Fariñas den 8. december 2021 sendte en skrivelse til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, hvori de foreslog at trække deres pris tilbage, hvis EU-Udenrigstjenesten fortsat fremover lod civilsamfundet i stikken, mens der begås forbrydelser mod menneskeheden i Cuba; der henviser til, at Guillermo Fariñas den 9. december 2021 blev kidnappet og bragt til et hospital imod hans vilje;

| 1. | fordømmer på det kraftigste de systematiske overgreb mod bl.a. demonstranter, politiske systemkritikere, religiøse ledere, menneskerettighedsaktivister og uafhængige kunstnere, herunder vilkårlige tilbageholdelser og urimelige restriktioner på deres bevægelighed og kommunikation, såsom husarrest og overvågning samt tortur og mishandling, som begås af den cubanske regering; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer til øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af José Daniel Ferrer, kvinde i hvidt Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Rosales Fajardo and Andy Dunier García og alle de personer, der tilbageholdes for at udøve deres ret til ytringsfrihed og til frit at deltage i fredelige forsamlinger; opfordrer de cubanske myndigheder til at frafalde urimelige strafferetlige anklager og lade personer i eksil vende tilbage til deres land, herunder f.eks. Yunior García; fordømmer, at den cubanske regering systematisk tvinger borgere til at gå i eksil af samvittighedsgrunde; fordømmer den nylige bortførelse og vilkårlige tilbageholdelse af Sajarovprismodtageren Guillermo Fariñas og opfordrer til, selv om han for nyligt er blevet løsladt, at der sættes en stopper for de regelmæssige og vedvarende vilkårlige anholdelser og den chikane, som han udsættes for; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fordømmer de cubanske myndigheders tortur og umenneskelige og nedværdigende behandling og mishandling; opfordrer til en hurtig og upartisk efterforskning af sådanne sager og til, at ofrenes familier får øjeblikkelig adgang, og at ofrene får lægebehandling efter eget valg; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer til troværdige garantier for retten til en retfærdig rettergang og retsvæsenets uafhængighed og opfordrer til forsikringer om, at personer, der frihedsberøves, har adgang til en uafhængig advokat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer indtrængende de cubanske myndigheder til omgående at sætte en stopper for undertrykkelsespolitikken, som opretholder en kultur præget af frygt og undertrykker alle former for dialog samt ytrings- og forsamlingsfriheden; udtrykker sin fordømmelse af Cubas fortsatte undertrykkende og intimiderende strategier, der har til formål at obstruere ethvert initiativ fra civilsamfundets side til fordel for demokrati, såsom den borgermarch, som efter planen skulle afholdes den 15. november 2021, og som ikke fandt sted som følge af trusler, chikane, belejringer, tilbageholdelser og adskillige andre undertrykkende handlinger mod civile; understreger, at grundlæggende rettigheder såsom ytrings-, forenings- og forsamlingsfriheden altid skal opretholdes og respekteres; opfordrer de cubanske myndigheder til at sikre og garantere retten til ytrings-, forenings- og forsamlingsfrihed til enhver tid ved at tillade fredelige demonstrationer i landet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | insisterer på, at de cubanske myndigheder sikrer, at befolkningens økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder opfyldes for at imødekomme deres behov for bedre adgang til fødevarer og lægemidler og for at reagere effektivt på covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer de cubanske myndigheder til straks at give FN's særlige rapportør om menings- og ytringsfrihed og FN's særlige rapportør om situationen for menneskerettighedsforkæmpere adgang til landet for at dokumentere menneskerettighedssituationen i Cuba; |
| --- | --- |

7.

| 8. | gentager sin opfordring til medlemsstaterne, EU-Udenrigstjenesten og dens delegation i Cuba om kraftigt og offentligt at fordømme den vilkårlige tilbageholdelse og indespærring af Ferrer, Nieto, Castillo, Otero, Robles, Navarro, pastor Rosales Fajardo, García Lorenzo og hundredvis af fredelige demonstranter, der sidder fængslet som følge af demonstrationerne den 11. juli og 15. november 2021, og til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at forsvare demokratiet og menneskerettighederne; sender sin stærkeste støtte til de kunstnere, der er tvunget i eksil, og til de journalister, menneskerettighedsforkæmpere og sociale og politiske aktivister, der tvinges i eksil fra Cuba, såsom García Aguilera; |
| --- | --- |

8.

| 9. | anmoder de cubanske myndigheder om at give en EU-delegation og medlemsstaternes repræsentanter, samt uafhængige menneskerettighedsorganisationer, adgang til at overvåge retssagerne og aflægge fængselsbesøg hos hundredvis af aktivister og almindelige cubanere, der fortsat tilbageholdes for at udøve deres ret til ytrings- og forsamlingsfrihed, herunder dem, der bl.a. er anklaget for forbrydelser såsom forhånelse, modstand og tilskyndelse til en strafbar handling; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer indtrængende den cubanske regering til at tilpasse sin menneskerettighedspolitik til de internationale standarder, der er fastlagt i de chartre, erklæringer og internationale instrumenter, som Cuba har undertegnet, og til at give civilsamfundets og oppositionens politiske aktører mulighed for at deltage aktivt i det politiske og sociale liv uden restriktioner, samtidig med at de grundlæggende frihedsrettigheder garanteres og gennemføres; opfordrer de cubanske myndigheder til at lytte til deres borgere og til at engagere sig i en demokratisk national proces; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fordømmer den vilkårlige tilbagekaldelse af EFE's pressekort og alle vilkårlige begrænsninger af det arbejde, der udføres af internationale og cubanske pressekorrespondenter; |
| --- | --- |

11.

| 12. | minder om sin stærke støtte til menneskerettighedsforkæmpere i Cuba og deres arbejde; opfordrer alle medlemsstaternes repræsentanter til under deres besøg hos de cubanske myndigheder at tage menneskerettighedsspørgsmål op og øge deres støtte til et ægte og uafhængigt civilsamfund og til at mødes med Sakharovprismodtagerne, når de besøger Cuba, for at sikre en konsekvent intern og ekstern anvendelse af EU's menneskerettighedspolitik og dermed styrke deltagelsen af uafhængige civilsamfundsrepræsentanter og forbedre menneskerettighedsforkæmperes arbejde; beklager, at cubanske og europæiske uafhængige civilsamfundsrepræsentanter er blevet udelukket fra at deltage i dialogen, som er bindende i henhold til bestemmelserne i PDCA; beklager, at EU-Udenrigstjenesten og Europa-Parlamentet har forskellige holdninger og politikker vedrørende Cuba og opfordrer kraftigt EU-Udenrigstjenesten til ikke at lade det cubanske civilsamfund i stikken; |
| --- | --- |

12.

| 13. | beklager dybt, at de cubanske myndigheder afviser at give Europa-Parlamentet, dets delegationer og visse politiske grupper mulighed for at besøge Cuba, til trods for at Parlamentet har godkendt PDCA; opfordrer myndighederne til straks at tillade adgang til landet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger forpligtelsen for alle parter til at opfylde de bindende bestemmelser i PDCA og beslutningen af 5. juli 2017; minder i denne forbindelse om, at enhver dialog mellem EU og det cubanske civilsamfund om finansieringsmuligheder kun må finde sted med uafhængige civilsamfundsorganisationer, således at det sikres, at enhver finansiering ikke bidrager til finansieringen af det cubanske regime, og at det har til hensigt at forbedre det cubanske folks levestandard; |
| --- | --- |

14.

| 15. | udtrykker sin beklagelse over, at situationen med hensyn til demokrati og menneskerettigheder, på trods af vedtagelsen af PDCA, ikke er blevet forbedret, men tværtimod er blevet alvorligt forværret; minder om, at Cuba i lyset af PDCA skal respektere og konsolidere retsstatsprincippet, demokratiet og menneskerettighederne; beklager dybt, at alle ovennævnte sager udgør yderligere og permanente overtrædelser af aftalen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | gentager sin opfordring til Rådet om at vedtage sanktioner mod dem, der er ansvarlige for de vedvarende krænkelser af menneskerettighederne i Cuba; |
| --- | --- |

16.

| 17. | minder om, at PDCA indeholder en såkaldt »menneskerettighedsklausul« som et vigtigt standardelement i EU's internationale aftaler, der giver mulighed for at suspendere aftalen i tilfælde af, at bestemmelserne om menneskerettigheder krænkes; |
| --- | --- |

17.

| 18. | gentager sin opfordring til Den Europæiske Union om at aktivere artikel 85, stk. 3, litra b), med henblik på at indkalde til et øjeblikkeligt møde i det blandede udvalg på grund af den cubanske regerings brud på aftalen, som udgør et »særligt hastende tilfælde«, hvilket kan føre til suspension af aftalen på grund af vedvarende, alvorlige og materielle overtrædelser af demokratiske principper og manglende respekt for alle grundlæggende menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder som fastsat i verdenserklæringen om menneskerettigheder, som udgør et væsentligt element i denne aftale, således som det er fastsat i artikel 1, stk. 5, og manglende forsøg på at afhjælpe situationen på trods af de mange opfordringer til at gøre dette; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Cubas regering og nationalforsamling, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Kommissionen, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's højkommissær for menneskerettigheder samt til regeringerne i medlemsstaterne i Sammenslutningen af Latinamerikanske og Caribiske Stater. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0389.

(2)  EUT L 337 I af 13.12.2016, s. 1.

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/124 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/124

---

P9_TA(2021)0511

Tvangsarbejde på Linglong-fabrikken og miljøprotester i Serbien

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om tvangsarbejde på Linglong-fabrikken og miljøprotester i Serbien (2021/3020(RSP))

(2022/C 251/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Serbien, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Serbien,

| — | der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen (SAA) mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Serbien på den anden side (1), som trådte i kraft den 1. september 2013, og landets kandidatstatus. |
| --- | --- |

—

der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen (SAA) mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Serbien på den anden side (1), som trådte i kraft den 1. september 2013, og landets kandidatstatus.

| — | der henviser til Kommissionens 2021-rapport om Serbien af 19. oktober 2021 (SWD(2021)0288), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens 2021-rapport om Serbien af 19. oktober 2021 (SWD(2021)0288),

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations konventioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations konventioner,

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK),

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Serbien, ligesom ethvert land, der ønsker at blive medlem af EU, skal vurderes ud fra sine egne resultater med hensyn til opfyldelse og gennemførelse af og overholdelse af de kriterier og fælles værdier, der er nødvendige for tiltrædelsen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Serbien, ligesom ethvert land, der ønsker at blive medlem af EU, skal vurderes ud fra sine egne resultater med hensyn til opfyldelse og gennemførelse af og overholdelse af de kriterier og fælles værdier, der er nødvendige for tiltrædelsen;

| B. | der henviser til, at demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet er grundlæggende værdier, som EU bygger på, og som står i centrum for udvidelsesprocessen og stabiliserings- og associeringsprocesserne; der henviser til, at der er behov for bæredygtige reformer for at imødegå de store udfordringer, der stadig findes på disse områder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet er grundlæggende værdier, som EU bygger på, og som står i centrum for udvidelsesprocessen og stabiliserings- og associeringsprocesserne; der henviser til, at der er behov for bæredygtige reformer for at imødegå de store udfordringer, der stadig findes på disse områder;

| C. | der henviser til, at Serbien er nødt til at udvikle uigenkaldelige resultater med hensyn til at overholde, opretholde og forsvare værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstatsprincippet og respekt for menneskerettighederne; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Serbien er nødt til at udvikle uigenkaldelige resultater med hensyn til at overholde, opretholde og forsvare værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstatsprincippet og respekt for menneskerettighederne;

| D. | der henviser til, at ytringsfriheden og mediernes uafhængighed fortsat er alvorlige bekymringer, der skal løses som en prioritet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ytringsfriheden og mediernes uafhængighed fortsat er alvorlige bekymringer, der skal løses som en prioritet;

| E. | der henviser til, at Serbien øger antallet af kontrakter med store kinesiske industrivirksomheder og giver Kina flere og flere juridiske privilegier, selv når disse er i strid med EU-retten; der henviser til, at aftalen mellem Beograd og Beijing om beskæftigelse af udlændinge gør det muligt at anvende kinesisk arbejdsret i Serbien; der henviser til, at der i marts 2021 var presserapporter om mishandling af ansatte i den kinesiske virksomhed Zijin Mining, som overtog en kobbermine i det østlige Serbien i 2018, og at de ansatte blev frataget deres pas og anbragt under usikre forhold; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Serbien øger antallet af kontrakter med store kinesiske industrivirksomheder og giver Kina flere og flere juridiske privilegier, selv når disse er i strid med EU-retten; der henviser til, at aftalen mellem Beograd og Beijing om beskæftigelse af udlændinge gør det muligt at anvende kinesisk arbejdsret i Serbien; der henviser til, at der i marts 2021 var presserapporter om mishandling af ansatte i den kinesiske virksomhed Zijin Mining, som overtog en kobbermine i det østlige Serbien i 2018, og at de ansatte blev frataget deres pas og anbragt under usikre forhold;

| F. | der henviser til, at der har været alvorlige beskyldninger mod det kinesiske dækproduktionsselskab Linglong Tire i Zrenjanin i det nordlige Serbien, vedrørende arbejdsvilkårene for 500 arbejdstagere fra Vietnam; der henviser til, at disse påstande omfatter krænkelser af menneskerettighederne, menneskehandel og forhold, der kan bringe menneskers sundhed og liv i fare; der henviser til, at arbejdstagernes pas blev konfiskeret; der henviser til, at kontrakterne for arbejdstagerne på fabrikken Linglong Tire omfatter uregelmæssigheder, der tyder på, at der er sket udnyttelse af arbejdskraft i forbindelse med løn, ferie og arbejdstid, hvilket er i strid med de gældende bestemmelser i den serbiske arbejdsret; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der har været alvorlige beskyldninger mod det kinesiske dækproduktionsselskab Linglong Tire i Zrenjanin i det nordlige Serbien, vedrørende arbejdsvilkårene for 500 arbejdstagere fra Vietnam; der henviser til, at disse påstande omfatter krænkelser af menneskerettighederne, menneskehandel og forhold, der kan bringe menneskers sundhed og liv i fare; der henviser til, at arbejdstagernes pas blev konfiskeret; der henviser til, at kontrakterne for arbejdstagerne på fabrikken Linglong Tire omfatter uregelmæssigheder, der tyder på, at der er sket udnyttelse af arbejdskraft i forbindelse med løn, ferie og arbejdstid, hvilket er i strid med de gældende bestemmelser i den serbiske arbejdsret;

| G. | der henviser til, at der for nylig er rapporteret omfattende miljøprotester i hele Serbien på baggrund af den forhastede vedtagelse af to love, loven om folkeafstemninger og folkeinitiativet og loven om ekspropriation af jord; der henviser til, at sidstnævnte lov anses for at åbne op for kontroversielle udenlandske investeringsprojekter, såsom Rio Tinto-minen, som har stor indvirkning på miljøet; der henviser til, at Serbiens borgere udøvede deres grundlæggende ret til at deltage i fredelige forsamlinger; der henviser til, at stærke beskyldninger har understreget, at politistyrkerne har tilsidesat deres forpligtelse til at beskytte borgernes liv, rettigheder og frihedsrettigheder samt beskyttelsen af retsstatsprincippet; der henviser til, at politiet gjorde brug af voldsom magtanvendelse og arresterede flere demonstranter; der henviser til, at demonstranter blev angrebet af uidentificerede væbnede grupper, hooligans og bulldozere; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der for nylig er rapporteret omfattende miljøprotester i hele Serbien på baggrund af den forhastede vedtagelse af to love, loven om folkeafstemninger og folkeinitiativet og loven om ekspropriation af jord; der henviser til, at sidstnævnte lov anses for at åbne op for kontroversielle udenlandske investeringsprojekter, såsom Rio Tinto-minen, som har stor indvirkning på miljøet; der henviser til, at Serbiens borgere udøvede deres grundlæggende ret til at deltage i fredelige forsamlinger; der henviser til, at stærke beskyldninger har understreget, at politistyrkerne har tilsidesat deres forpligtelse til at beskytte borgernes liv, rettigheder og frihedsrettigheder samt beskyttelsen af retsstatsprincippet; der henviser til, at politiet gjorde brug af voldsom magtanvendelse og arresterede flere demonstranter; der henviser til, at demonstranter blev angrebet af uidentificerede væbnede grupper, hooligans og bulldozere;

| H. | der henviser til, at den serbiske regering besluttede at trække loven om ekspropriation af jord tilbage fra den parlamentariske procedure, efter at præsidenten havde sendt den tilbage til fornyet overvejelse; der henviser til, at regeringen vil analysere loven og indføre ændringer efter en bred offentlig debat; der henviser til, at den nationale forsamling den 10. december 2021 vedtog ændringer til loven om folkeafstemninger og folkeinitiativ vedrørende certificering af underskrifter og afskaffelse af gebyret for kontrol af underskrifter; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den serbiske regering besluttede at trække loven om ekspropriation af jord tilbage fra den parlamentariske procedure, efter at præsidenten havde sendt den tilbage til fornyet overvejelse; der henviser til, at regeringen vil analysere loven og indføre ændringer efter en bred offentlig debat; der henviser til, at den nationale forsamling den 10. december 2021 vedtog ændringer til loven om folkeafstemninger og folkeinitiativ vedrørende certificering af underskrifter og afskaffelse af gebyret for kontrol af underskrifter;

| I. | der henviser til, at både fabrikken Linglong Tire og miljøprotesterne omfatter beskyldninger om intimidering og fysiske angreb på mediefolk, aktivister, civilsamfundsorganisationer og ikke-statslige organisationer (NGO'er); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at både fabrikken Linglong Tire og miljøprotesterne omfatter beskyldninger om intimidering og fysiske angreb på mediefolk, aktivister, civilsamfundsorganisationer og ikke-statslige organisationer (NGO'er);

| J. | der henviser til, at klynge 4 i tiltrædelsesforhandlingerne med Serbien blev åbnet den 14. december 2021 på en regeringskonference; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at klynge 4 i tiltrædelsesforhandlingerne med Serbien blev åbnet den 14. december 2021 på en regeringskonference;

| 1. | udtrykker dyb bekymring over den påståede tvangsarbejde, krænkelse af menneskerettighederne og menneskehandel med omkring 500 vietnamesiske mennesker på det kinesiske fabriksanlæg Linglong Tire i Serbien; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer indtrængende de serbiske myndigheder til at undersøge sagen omhyggeligt og sikre respekt for de grundlæggende menneskerettigheder på fabrikken, navnlig arbejdstagerrettigheder, til at forelægge EU konklusionerne af sine undersøgelser og til at stille gerningsmændene til ansvar; opfordrer de serbiske myndigheder til at tillade fri, meningsfuld og uhindret adgang til fabrikken Linglong Tire i Zrenjanin og de vietnamesiske arbejdstageres indkvarteringsfaciliteter for NGO'er, civilsamfundsorganisationer, EU-tjenestemænd og tjenestemænd fra andre internationale organisationer; opfordrer indtrængende Den Europæiske Unions delegation i Republikken Serbien til nøje at følge op på disse processer og de 500 vietnamesiske arbejdstageres skæbne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Serbien til at forbedre tilpasningen til EU's arbejdsret, vedtage en ny lov om strejkeretten, bekæmpe sort arbejde og ændre loven om inspektion og tilsyn, således at den overholder de relevante internationale konventioner fra Den Internationale Arbejdsorganisation, som landet har ratificeret; |
| --- | --- |

3.

| 4. | udtrykker dyb bekymring over de alvorlige problemer med korruption og retsstatsprincippet på miljøområdet, over den generelle mangel på gennemsigtighed og over de miljømæssige og sociale konsekvensanalyser af infrastrukturprojekter, herunder fra kinesiske investeringer og lån samt fra multinationale virksomheder som Rio Tinto; bemærker i denne forbindelse åbningen af klynge 4 »Grøn dagsorden og bæredygtig konnektivitet« i EU-tiltrædelsesforhandlingerne; opfordrer EU og de serbiske myndigheder til at følge op på de legitime bekymringer, der kom til udtryk i miljøprotesterne, og til hurtigst muligt at løse disse problemer under forhandlingerne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | udtrykker bekymring over Kinas stigende indflydelse i Serbien og i landene på Vestbalkan; opfordrer Serbien til at styrke sine standarder for overholdelse af lovgivningen for kinesiske forretningsaktiviteter; understreger, at den serbiske arbejds- og miljølovgivning også bør finde anvendelse på kinesiske virksomheder, der opererer i landet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | udtrykker dyb bekymring over den stigende vold begået af grupperinger af ekstremister og hooligans til fredelige miljødemonstrationer; beklager politiets magtanvendelse over for demonstranter; fordømmer hooligans voldelige adfærd over for fredelige demonstranter; fordømmer på det kraftigste enhver krænkelse af den grundlæggende ret til at deltage i fredelige forsamlinger; understreger, at forsamlingsfrihed er en menneskeret; opfordrer indtrængende de serbiske myndigheder til grundigt at efterforske de seneste tilfælde af masseprotester, hvor politistyrken angiveligt overskred sin autoritet eller undlod at beskytte demonstranter mod vold og beskytte deres menneskerettighed til fredeligt at forsamles; opfordrer de serbiske myndigheder til offentligt at fordømme disse hooligans handlinger mod demonstranterne; |
| --- | --- |

6.

| 7. | fordømmer i denne forbindelse også den rolle, som hooligangrupper spiller i beskyttelsen af freskoen af den dømte krigsforbryder Ratko Mladić i Beograd og de tilsvarende hændelser, der har afsløret tætte forbindelser mellem hooligans og politiet; udtrykker bekymring over myndighedernes åbenlyse uvilje til at sikre permanent fjernelse af freskoen, hvilket er i modstrid med både lejernes ønsker og formelle kommunale beslutninger; |
| --- | --- |

7.

| 8. | udtrykker bekymring over den begrænsede tid og plads, der er til rådighed til åben debat om loven om folkeafstemninger og folkeinitiativet og ændringer af loven om ekspropriation af jord; noterer sig beslutningen om at trække loven om ekspropriering af jord tilbage og genoverveje den og de vedtagne ændringer af loven om folkeafstemninger og folkeinitiativet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | beklager den langsigtede tendens til partiskhed i medierne og udviskningen af linjer mellem statsembedsmænds, politiets og partipolitikernes aktiviteter; beklager forringelsen af mediefriheden og stigningen i krænkende sprogbrug, intimidering og endda hadefuld tale over for medlemmer af den parlamentariske opposition, uafhængige intellektuelle, NGO'er, journalister og fremtrædende personer, herunder fra medlemmer af de regerende partier, hvis ansvar for at handle med respekt over for alle repræsentanter for medierne er af allerstørste betydning; opfordrer de serbiske myndigheder til at træffe øjeblikkelige foranstaltninger for at garantere ytrings- og medieuafhængighed og sikre, at disse sager bliver behørigt efterforsket; |
| --- | --- |

9.

| 10. | bemærker med bekymring, at civilsamfundsorganisationernes og NGO’ernes arbejde finder sted i et miljø, der ikke er kritisabelt; beklager de nylige angreb på lederen af Serbiens forenede opposition, Marinika Tepić, baseret på hendes etniske oprindelse, som fandt sted på en statsponsoreret tv-kanal; opfordrer de serbiske myndigheder til at imødegå det svindende råderum for civilsamfundet og uafhængige medier og sikre, at de kan arbejde uden alle restriktioner, herunder intimidering eller kriminalisering af disse organisationer; opfordrer indtrængende myndighederne til at fremme en atmosfære, der er befordrende for alle civilsamfundsorganisationers arbejde så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil til at styrke deres samarbejde med og støtte til civilsamfundet, NGO'er og de uafhængige medier på stedet; gentager sin støtte til det arbejde, som demokratiske europæiske politiske fonde udfører for at styrke Serbiens demokratiske processer og fremme en ny generation af politiske ledere; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer den serbiske regering til at arbejde på effektive og verificérbare grundlæggende reformer og behandle strukturelle reformer og afhjælpe strukturelle mangler inden for retsstatsforhold, grundlæggende rettigheder, mediefrihed, bekæmpelse af korruption og de demokratiske institutioners og den offentlige forvaltnings funktion; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over, at EU-medlemskab fortsat er Serbiens strategiske mål, og at det er blandt den regeringens prioriteter; opfordrer de serbiske myndigheder til mere aktivt og utvetydigt at give udtryk for deres engagement i EU's værdier i den offentlige debat og forventer et klart og utvetydigt tilsagn fra Serbien, både i ord og handlinger, om at opfylde sine forpligtelser i henhold til EU-tiltrædelsesprocessen på en synlig og kontrollérbar måde; |
| --- | --- |

13.

| 14. | forventer, at indledningen af forhandlinger om klynge 4 om den grønne dagsorden og bæredygtig konnektivitet (kapitel 14, 15, 21 og 27) vil blive gennemført ved hjælp af en fornyet indsats for fuldt ud at gennemføre EU's standarder; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for Udenrigs- og Sikkerhedsanliggender, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Serbiens præsident, regering og parlament. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT L 278 af 18.10.2013, s. 16.

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/127 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/127

---

P9_TA(2021)0512

Grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet i Slovenien, navnlig den forsinkede indstilling af EPPO-anklagere

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet i Slovenien, navnlig den forsinkede indstilling af EPPO-anklagere (2021/2978(RSP))

(2022/C 251/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 2,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 86, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 86,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols retspraksis, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols retspraksis,

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention og til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols hermed forbundne retspraksis, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention og til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols hermed forbundne retspraksis,

| — | der henviser til Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2020 af 30. september 2020 (COM(2020)0580) og til rapporten om retsstatssituationen 2021 af 20. juli 2021 (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2020 af 30. september 2020 (COM(2020)0580) og til rapporten om retsstatssituationen 2021 af 20. juli 2021 (COM(2021)0700),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. juni 2021 om Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2020 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. juni 2021 om Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2020 (1),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (»forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet«) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (»forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet«) (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2020 om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2020 om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (4),

| — | der henviser til missionsrapporten af 17. november 2021 fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender efter udsendelsen af en ad hoc-delegation til Slovenien den 13.-15. oktober 2021 med henblik på at vurdere respekten for EU's værdier og retsstatsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til missionsrapporten af 17. november 2021 fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender efter udsendelsen af en ad hoc-delegation til Slovenien den 13.-15. oktober 2021 med henblik på at vurdere respekten for EU's værdier og retsstatsprincippet,

| — | der henviser til det arbejde, der er udført af overvågningsgruppen om demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder under Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til det arbejde, der er udført af overvågningsgruppen om demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder under Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets debat på plenarmødet den 25. november 2020 om ungarsk indgriben i medierne i Slovenien og Nordmakedonien, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets debat på plenarmødet den 25. november 2020 om ungarsk indgriben i medierne i Slovenien og Nordmakedonien,

| — | der henviser til de skrivelser, som Kommissionen sendte den 15. februar, 29. april og 23. juni 2021 til justitsministeren, og hvori den gav udtryk for visse betænkeligheder med hensyn til afslutningen af den igangværende nationale procedure for indstilling af de to europæiske delegerede anklagere og bekymring for, at den nationale procedure ikke var blevet fulgt korrekt, |
| --- | --- |

—

der henviser til de skrivelser, som Kommissionen sendte den 15. februar, 29. april og 23. juni 2021 til justitsministeren, og hvori den gav udtryk for visse betænkeligheder med hensyn til afslutningen af den igangværende nationale procedure for indstilling af de to europæiske delegerede anklagere og bekymring for, at den nationale procedure ikke var blevet fulgt korrekt,

| — | der henviser til skrivelse af 4. maj 2020 fra Republikken Sloveniens udenrigsminister til kommissæren for retlige anliggender, hvorved der reageres på udarbejdelsen af Kommissionens første årlige rapport om retsstatssituationen, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 4. maj 2020 fra Republikken Sloveniens udenrigsminister til kommissæren for retlige anliggender, hvorved der reageres på udarbejdelsen af Kommissionens første årlige rapport om retsstatssituationen,

| — | der henviser til skrivelse af 23. februar 2021 fra Republikken Sloveniens premierminister til formanden for Kommissionen som forberedelse til det slovenske formandskab for Rådet for Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 23. februar 2021 fra Republikken Sloveniens premierminister til formanden for Kommissionen som forberedelse til det slovenske formandskab for Rådet for Den Europæiske Union,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2,

| A. | der henviser til, at EU i henhold til artikel 2 i TEU bygger på respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, som er værdier, der deles af alle medlemsstaterne, og som skal respekteres af såvel EU som af hver enkelt medlemsstat i alle deres politikker; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU i henhold til artikel 2 i TEU bygger på respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, som er værdier, der deles af alle medlemsstaterne, og som skal respekteres af såvel EU som af hver enkelt medlemsstat i alle deres politikker;

| B. | der henviser til, at retsstatsprincippet er en af de fælles værdier, som EU bygger på; der henviser til, at Kommissionen sammen med Parlamentet og Rådet i henhold til traktaterne er ansvarlig for at sikre, at retsstatsprincippet overholdes som en grundlæggende værdi i Unionen, og for at sikre, at EU-retten og EU's værdier og principper overholdes; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at retsstatsprincippet er en af de fælles værdier, som EU bygger på; der henviser til, at Kommissionen sammen med Parlamentet og Rådet i henhold til traktaterne er ansvarlig for at sikre, at retsstatsprincippet overholdes som en grundlæggende værdi i Unionen, og for at sikre, at EU-retten og EU's værdier og principper overholdes;

| C. | der henviser til, at et effektivt, uafhængigt og upartisk retssystem er afgørende for at sikre retsstaten og beskyttelsen af EU's borgeres grundlæggende rettigheder og borgerlige frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at et effektivt, uafhængigt og upartisk retssystem er afgørende for at sikre retsstaten og beskyttelsen af EU's borgeres grundlæggende rettigheder og borgerlige frihedsrettigheder;

| D. | der henviser til, at forordning (EU) 2017/1939 om oprettelse af EPPO på grundlag af et forstærket samarbejde mellem 22 medlemsstater, herunder Slovenien, blev vedtaget den 12. oktober 2017 og trådte i kraft den 20. november 2017; der henviser til, at EPPO som et uafhængigt og decentralt EU-kontor for retsforfølgning har kompetence til at efterforske og retsforfølge lovovertrædelser, der er rettet mod EU-budgettet, såsom svig, korruption eller alvorlig grænseoverskridende momssvig; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forordning (EU) 2017/1939 om oprettelse af EPPO på grundlag af et forstærket samarbejde mellem 22 medlemsstater, herunder Slovenien, blev vedtaget den 12. oktober 2017 og trådte i kraft den 20. november 2017; der henviser til, at EPPO som et uafhængigt og decentralt EU-kontor for retsforfølgning har kompetence til at efterforske og retsforfølge lovovertrædelser, der er rettet mod EU-budgettet, såsom svig, korruption eller alvorlig grænseoverskridende momssvig;

| E. | der henviser til, at EPPO er organiseret på både centralt og nationalt niveau; der henviser til, at det decentrale niveau udgøres af europæiske delegerede anklagere i de deltagende EU-lande, som behandler sager og foretager efterforskning og retsforfølgning i deres oprindelsesmedlemsstater; der henviser til, at de europæiske delegerede anklagere er en integrerende del af EPPO og som sådan er funktionelt og juridisk uafhængige, når de efterforsker og retsforfølger lovovertrædelser inden for EPPO's kompetenceområde; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EPPO er organiseret på både centralt og nationalt niveau; der henviser til, at det decentrale niveau udgøres af europæiske delegerede anklagere i de deltagende EU-lande, som behandler sager og foretager efterforskning og retsforfølgning i deres oprindelsesmedlemsstater; der henviser til, at de europæiske delegerede anklagere er en integrerende del af EPPO og som sådan er funktionelt og juridisk uafhængige, når de efterforsker og retsforfølger lovovertrædelser inden for EPPO's kompetenceområde;

| F. | der henviser til, at EPPO overtog de efterforsknings- og retsforfølgningsopgaver, som blev overdraget til den ved forordning (EU) 2017/1939, den 1. juni 2021; der henviser til, at der skulle have været udnævnt mindst to europæiske delegerede anklagere for hver medlemsstat inden den 1. juni 2021; der henviser til, at Slovenien som det sidste deltagende land og med en betydelig forsinkelse indstillede to delegerede anklagere den 22. november 2021; der henviser til, at disse indstillinger efter den slovenske regerings opfattelse kun var midlertidige, idet den nationale udvælgelsesprocedure endnu ikke var afsluttet; der henviser til, at EPPO's kollegium den 24. november 2021 udpegede to europæiske delegerede anklagere fra Slovenien for en periode på fem år; der henviser til, at en medlemsstat ikke må afskedige en europæisk delegeret anklager eller tage disciplinære skridt over for vedkommende af årsager, der har forbindelse til vedkommendes ansvarsområder efter EPPO-forordningen, uden den europæiske chefanklagers samtykke; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EPPO overtog de efterforsknings- og retsforfølgningsopgaver, som blev overdraget til den ved forordning (EU) 2017/1939, den 1. juni 2021; der henviser til, at der skulle have været udnævnt mindst to europæiske delegerede anklagere for hver medlemsstat inden den 1. juni 2021; der henviser til, at Slovenien som det sidste deltagende land og med en betydelig forsinkelse indstillede to delegerede anklagere den 22. november 2021; der henviser til, at disse indstillinger efter den slovenske regerings opfattelse kun var midlertidige, idet den nationale udvælgelsesprocedure endnu ikke var afsluttet; der henviser til, at EPPO's kollegium den 24. november 2021 udpegede to europæiske delegerede anklagere fra Slovenien for en periode på fem år; der henviser til, at en medlemsstat ikke må afskedige en europæisk delegeret anklager eller tage disciplinære skridt over for vedkommende af årsager, der har forbindelse til vedkommendes ansvarsområder efter EPPO-forordningen, uden den europæiske chefanklagers samtykke;

| G. | der henviser til, at justitsministeren i kølvandet på udpegelsen af de to delegerede anklagere til EPPO bebudede en ændring af lovgivningen, udarbejdet af premierministerens kontor og vedtaget efter en hasteprocedure uden den sædvanlige høring af eksperter, som giver justitsministeriet skønsbeføjelser til at foreslå kandidater i tilfælde af, at der ikke er kommet tilstrækkeligt mange kandidater frem i forbindelse med den offentlige indkaldelse, hvorved kompetencen flyttes fra statsadvokatrådet til regeringen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at justitsministeren i kølvandet på udpegelsen af de to delegerede anklagere til EPPO bebudede en ændring af lovgivningen, udarbejdet af premierministerens kontor og vedtaget efter en hasteprocedure uden den sædvanlige høring af eksperter, som giver justitsministeriet skønsbeføjelser til at foreslå kandidater i tilfælde af, at der ikke er kommet tilstrækkeligt mange kandidater frem i forbindelse med den offentlige indkaldelse, hvorved kompetencen flyttes fra statsadvokatrådet til regeringen;

| H. | der henviser til, at samme lovgivningsændring indeholder overgangsbestemmelser, der vil gøre det muligt at udskifte delegerede anklagere ved EPPO inden for tre måneder efter lovens ikrafttræden; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at samme lovgivningsændring indeholder overgangsbestemmelser, der vil gøre det muligt at udskifte delegerede anklagere ved EPPO inden for tre måneder efter lovens ikrafttræden;

| I. | der henviser til, at offentlige anklagere er en integrerende del af retssystemet og spiller en central rolle med hensyn til at værne om retsstatsprincippet; der henviser til, at det er afgørende, at offentlige anklagere er uafhængige og kan varetage deres opgaver og ansvar uden uberettiget indblanding eller pres; der henviser til, at kun 206 af de 258 stillinger til anklagere i Slovenien p.t. er besat; der henviser til, at mindst 15 udvalgte offentlige anklagere venter på at blive udnævnt af regeringen; der henviser til, at Kommissionen i sit landekapitel om Slovenien i rapporten om retsstatssituationen 2021 anførte, at udnævnelsen af offentlige anklagere var blevet forsinket uden grund; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at offentlige anklagere er en integrerende del af retssystemet og spiller en central rolle med hensyn til at værne om retsstatsprincippet; der henviser til, at det er afgørende, at offentlige anklagere er uafhængige og kan varetage deres opgaver og ansvar uden uberettiget indblanding eller pres; der henviser til, at kun 206 af de 258 stillinger til anklagere i Slovenien p.t. er besat; der henviser til, at mindst 15 udvalgte offentlige anklagere venter på at blive udnævnt af regeringen; der henviser til, at Kommissionen i sit landekapitel om Slovenien i rapporten om retsstatssituationen 2021 anførte, at udnævnelsen af offentlige anklagere var blevet forsinket uden grund;

| J. | der henviser til, at mediefrihed er en af grundpillerne og garantierne for et velfungerende demokrati og retsstatsprincippet; der henviser til, at mediefrihed, -pluralisme og -uafhængighed og journalisters sikkerhed er afgørende elementer i ytringsfriheden og informationsfriheden og er afgørende for EU's og medlemsstaternes demokratiske funktionsmåde; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at mediefrihed er en af grundpillerne og garantierne for et velfungerende demokrati og retsstatsprincippet; der henviser til, at mediefrihed, -pluralisme og -uafhængighed og journalisters sikkerhed er afgørende elementer i ytringsfriheden og informationsfriheden og er afgørende for EU's og medlemsstaternes demokratiske funktionsmåde;

| K. | der henviser til, at Slovenien er nr. 36 i verden i Journalister uden Grænsers internationale pressefrihedsindeks for 2021 (på 18.-pladsen i EU), idet landet er faldet fire pladser fra 32.-pladsen sidste år (5); der henviser til, at dette ifølge Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2021 betyder, at landet oplever en forringelse af mediefriheden og beskyttelsen af journalister; der henviser til, at Europarådets menneskerettighedskommissær i sit memorandum af 4. juni 2021 bemærker, at Slovenien har et dynamisk medielandskab og civilsamfund, og at de borgerlige og politiske rettigheder, herunder retten til ytringsfrihed og retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger, generelt er beskyttet, både i lovgivningen og i virkeligheden; der henviser til, at menneskerettighedskommissæren også bemærker, at der er sket en forværring af de forhold, der ligger til grund for mediefriheden i Slovenien, i det seneste år, og at der i de seneste 13 måneder er blevet offentliggjort 13 indberetninger vedrørende Slovenien på Europarådets platform; der henviser til, at dette udgør en betydelig stigning i forhold til de seneste år (6); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Slovenien er nr. 36 i verden i Journalister uden Grænsers internationale pressefrihedsindeks for 2021 (på 18.-pladsen i EU), idet landet er faldet fire pladser fra 32.-pladsen sidste år (5); der henviser til, at dette ifølge Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2021 betyder, at landet oplever en forringelse af mediefriheden og beskyttelsen af journalister; der henviser til, at Europarådets menneskerettighedskommissær i sit memorandum af 4. juni 2021 bemærker, at Slovenien har et dynamisk medielandskab og civilsamfund, og at de borgerlige og politiske rettigheder, herunder retten til ytringsfrihed og retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger, generelt er beskyttet, både i lovgivningen og i virkeligheden; der henviser til, at menneskerettighedskommissæren også bemærker, at der er sket en forværring af de forhold, der ligger til grund for mediefriheden i Slovenien, i det seneste år, og at der i de seneste 13 måneder er blevet offentliggjort 13 indberetninger vedrørende Slovenien på Europarådets platform; der henviser til, at dette udgør en betydelig stigning i forhold til de seneste år (6);

| L. | der henviser til, at det slovenske presseagentur (STA) som national og offentlig informationsformidler spiller en vigtig rolle med hensyn til at garantere mediefrihed og mediepluralisme i landet; der henviser til, at det er af afgørende betydning for den offentlige tjeneste, agenturet yder, at det er uafhængigt og frit for politisk indblanding og modtager stabil finansiering; der henviser til, at det klart fastslås i artikel 3 i loven om STA, at staten har pligt til at sikre STA's institutionelle autonomi og redaktionelle uafhængighed og sørge for, at agenturet har tilstrækkelige midler til at udøve sin offentlig funktion; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det slovenske presseagentur (STA) som national og offentlig informationsformidler spiller en vigtig rolle med hensyn til at garantere mediefrihed og mediepluralisme i landet; der henviser til, at det er af afgørende betydning for den offentlige tjeneste, agenturet yder, at det er uafhængigt og frit for politisk indblanding og modtager stabil finansiering; der henviser til, at det klart fastslås i artikel 3 i loven om STA, at staten har pligt til at sikre STA's institutionelle autonomi og redaktionelle uafhængighed og sørge for, at agenturet har tilstrækkelige midler til at udøve sin offentlig funktion;

| M. | der henviser til, at den relevante lovgivning i Slovenien ifølge Europarådets menneskerettighedskommissær ikke siger noget om interessekonflikter mellem medieejere og politiske partier; der henviser til, at manglen på gennemsigtighed og specifikke forpligtelser for statslige organer til at rapportere om de beløb, som staten eller statsejede virksomheder bruger på annoncering i medierne, rejser spørgsmålet om, hvorvidt statslig annoncering bliver gjort til et politisk redskab; der henviser til, at en revision af lovgivningen om medier og audiovisuelle tjenester endnu ikke er afsluttet; der henviser til, at det fremgår af Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2021, at hvis udkastet til ændringer af loven om massemedier, som blev offentliggjort af regeringen i juli 2020, blev vedtaget, ville det forbedre gennemsigtigheden med hensyn til medieejerskab; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den relevante lovgivning i Slovenien ifølge Europarådets menneskerettighedskommissær ikke siger noget om interessekonflikter mellem medieejere og politiske partier; der henviser til, at manglen på gennemsigtighed og specifikke forpligtelser for statslige organer til at rapportere om de beløb, som staten eller statsejede virksomheder bruger på annoncering i medierne, rejser spørgsmålet om, hvorvidt statslig annoncering bliver gjort til et politisk redskab; der henviser til, at en revision af lovgivningen om medier og audiovisuelle tjenester endnu ikke er afsluttet; der henviser til, at det fremgår af Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2021, at hvis udkastet til ændringer af loven om massemedier, som blev offentliggjort af regeringen i juli 2020, blev vedtaget, ville det forbedre gennemsigtigheden med hensyn til medieejerskab;

| N. | der henviser til, at den slovenske regering, selv om den er retligt forpligtet til at udbetale statsstøtte, tilbageholdt midlerne til STA's levering af dets offentlige tjeneste i 312 dage i 2021; der henviser til, at STA gik til domstolene med en begæring om fuldbyrdelse af kravet på betaling for levering af dets offentlige tjeneste; der henviser til, at STA og det statslige kommunikationskontor (UKOM) den 8. november 2021 undertegnede en kontrakt om offentlig tjeneste med henblik på levering af offentlige tjenesteydelser for november og december 2021; der henviser til, at UKOM den 17. november 2021 betalte 676 000 EUR for STA's offentlige tjeneste for perioden fra januar til april; der henviser til, at der desuden er blevet betalt 140 000 EUR for STA's offentlige tjeneste i august; der henviser til, at krav på mindst 507 000 EUR i midler til finansiering af den offentlige tjeneste fortsat ikke er blevet indfriet; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den slovenske regering, selv om den er retligt forpligtet til at udbetale statsstøtte, tilbageholdt midlerne til STA's levering af dets offentlige tjeneste i 312 dage i 2021; der henviser til, at STA gik til domstolene med en begæring om fuldbyrdelse af kravet på betaling for levering af dets offentlige tjeneste; der henviser til, at STA og det statslige kommunikationskontor (UKOM) den 8. november 2021 undertegnede en kontrakt om offentlig tjeneste med henblik på levering af offentlige tjenesteydelser for november og december 2021; der henviser til, at UKOM den 17. november 2021 betalte 676 000 EUR for STA's offentlige tjeneste for perioden fra januar til april; der henviser til, at der desuden er blevet betalt 140 000 EUR for STA's offentlige tjeneste i august; der henviser til, at krav på mindst 507 000 EUR i midler til finansiering af den offentlige tjeneste fortsat ikke er blevet indfriet;

| O. | der henviser til, at det slovenske journalistforbund sammen med STA indsamlede 385 132 EUR i sine to crowdfundingkampagner med titlen »#zaobSTAnek (7)« i 2021 for at undgå konkurs, da det professionelle og selvstændige agenturs overlevelse og omkring 100 ansattes job var i alvorlig fare; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det slovenske journalistforbund sammen med STA indsamlede 385 132 EUR i sine to crowdfundingkampagner med titlen »#zaobSTAnek (7)« i 2021 for at undgå konkurs, da det professionelle og selvstændige agenturs overlevelse og omkring 100 ansattes job var i alvorlig fare;

| P. | der henviser til, at kontrakten om offentlig tjeneste for 2022 i øjeblikket bliver forhandlet mellem STA og UKOM; der henviser til, at der den 12. november 2021 i en fælles erklæring (8) inden for rammerne af mekanismen Media Freedom Rapid Response underskrevet af Det Europæiske Center for Presse- og Mediefrihed (ECPMF), Det Europæiske Journalistforbund (EFJ), Free Press Unlimited (FPU), Det Internationale Presseinstitut (IPI) og OBC Transeuropa (OBCT) blev udsendt en advarsel vedrørende STA's langsigtede finansielle levedygtighed og udtrykt bekymring for, at UKOM's nye tilsyn med STA's finansielle aktiviteter kunne krænke den redaktionelle uafhængighed, idet det blev tilføjet, at de kommercielle vilkår i den underskrevne aftale svækker STA's forretningsmodel i henhold til vilkårene i den nuværende kontrakt, da en passende og fair finansiering, samtidig med at den redaktionelle uafhængighed garanteres, som foreskrevet i lovgivningen, er helt afgørende; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at kontrakten om offentlig tjeneste for 2022 i øjeblikket bliver forhandlet mellem STA og UKOM; der henviser til, at der den 12. november 2021 i en fælles erklæring (8) inden for rammerne af mekanismen Media Freedom Rapid Response underskrevet af Det Europæiske Center for Presse- og Mediefrihed (ECPMF), Det Europæiske Journalistforbund (EFJ), Free Press Unlimited (FPU), Det Internationale Presseinstitut (IPI) og OBC Transeuropa (OBCT) blev udsendt en advarsel vedrørende STA's langsigtede finansielle levedygtighed og udtrykt bekymring for, at UKOM's nye tilsyn med STA's finansielle aktiviteter kunne krænke den redaktionelle uafhængighed, idet det blev tilføjet, at de kommercielle vilkår i den underskrevne aftale svækker STA's forretningsmodel i henhold til vilkårene i den nuværende kontrakt, da en passende og fair finansiering, samtidig med at den redaktionelle uafhængighed garanteres, som foreskrevet i lovgivningen, er helt afgørende;

| Q. | der henviser til, at man i Slovenien i stadig stigende grad oplever, at fremtrædende politikere og offentlige personer, herunder medlemmer af regeringen, udøver chikane på internettet, fremsætter trusler og anlægger retssager mod journalister, navnlig mod kvindelige journalister; der henviser til, at der er rapporteret om tilfælde af politisk indblanding i medierne i Slovenien; der henviser til, at journalister fortsat støder på hindringer med hensyn til at få adgang til offentlige oplysninger og dokumenter; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at man i Slovenien i stadig stigende grad oplever, at fremtrædende politikere og offentlige personer, herunder medlemmer af regeringen, udøver chikane på internettet, fremsætter trusler og anlægger retssager mod journalister, navnlig mod kvindelige journalister; der henviser til, at der er rapporteret om tilfælde af politisk indblanding i medierne i Slovenien; der henviser til, at journalister fortsat støder på hindringer med hensyn til at få adgang til offentlige oplysninger og dokumenter;

| R. | der henviser til, at der ikke findes nogen gennemsigtige og klare principper for nationale, regionale og lokale myndigheders fordeling af annoncering mellem medier; der henviser til, at der i særlig grad mangler gennemsigtighed hvad angår situationen for lokale medier; der henviser til, at den økonomiske situation for medierne i Slovenien er blevet forværret under covid-19-pandemien, og at der ikke er vedtaget specifikke foranstaltninger for at afbøde dens konsekvenser for medierne; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der ikke findes nogen gennemsigtige og klare principper for nationale, regionale og lokale myndigheders fordeling af annoncering mellem medier; der henviser til, at der i særlig grad mangler gennemsigtighed hvad angår situationen for lokale medier; der henviser til, at den økonomiske situation for medierne i Slovenien er blevet forværret under covid-19-pandemien, og at der ikke er vedtaget specifikke foranstaltninger for at afbøde dens konsekvenser for medierne;

| S. | der henviser til, at der i Det Europæiske Universitetsinstituts rapport om overvågning af mediepluralisme fra 2021 og fra forskellige interessenters side er blevet berettet om bekymringer over den finansielle situation for det nationale radio- og TV-selskab RTV Slovenija og over det politiske pres på det; der henviser til, at EFJ og Media Freedom Rapid Response har udtrykt bekymring over de foreslåede ændringer af nyhedsudsendelserne på den slovenske offentlige TV-station RTV Slovenija, som kan begrænse TV-selskabets muligheder for at informere offentligheden og udøve kontrol med magthaverne (9); |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der i Det Europæiske Universitetsinstituts rapport om overvågning af mediepluralisme fra 2021 og fra forskellige interessenters side er blevet berettet om bekymringer over den finansielle situation for det nationale radio- og TV-selskab RTV Slovenija og over det politiske pres på det; der henviser til, at EFJ og Media Freedom Rapid Response har udtrykt bekymring over de foreslåede ændringer af nyhedsudsendelserne på den slovenske offentlige TV-station RTV Slovenija, som kan begrænse TV-selskabets muligheder for at informere offentligheden og udøve kontrol med magthaverne (9);

| T. | der henviser til, at Slovenien sammen med visse andre medlemsstater endnu ikke har gennemført direktivet om audiovisuelle medietjenester (10) og den europæiske kodeks for elektronisk kommunikation (11) i deres helhed, navnlig hvad angår den nationale medietilsynsmyndigheds uafhængighed og de skærpede regler for bekæmpelse af tilskyndelse til vold eller had eller for fremme af et sikrere, mere retfærdigt og mere mangfoldigt audiovisuelt landskab; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Slovenien sammen med visse andre medlemsstater endnu ikke har gennemført direktivet om audiovisuelle medietjenester (10) og den europæiske kodeks for elektronisk kommunikation (11) i deres helhed, navnlig hvad angår den nationale medietilsynsmyndigheds uafhængighed og de skærpede regler for bekæmpelse af tilskyndelse til vold eller had eller for fremme af et sikrere, mere retfærdigt og mere mangfoldigt audiovisuelt landskab;

| U. | der henviser til, at der er blevet rapporteret om fortsatte bekymringer over pres på uafhængige offentlige institutioner og på medierne, herunder smædekampagner, bagvaskelse, strafferetlige efterforskninger og strategiske retssager mod offentligt engagement (SLAPP) anlagt af fremtrædende offentlige personer og politikere, herunder medlemmer af regeringen; der henviser til, at Slovenien ikke har afkriminaliseret ærekrænkelse fuldt ud, hvilket kan have en hæmmende virkning på ytringsfriheden og på indberetningen af misbrug begået af personer i offentlige embeder og kan føre til selvcensur; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at der er blevet rapporteret om fortsatte bekymringer over pres på uafhængige offentlige institutioner og på medierne, herunder smædekampagner, bagvaskelse, strafferetlige efterforskninger og strategiske retssager mod offentligt engagement (SLAPP) anlagt af fremtrædende offentlige personer og politikere, herunder medlemmer af regeringen; der henviser til, at Slovenien ikke har afkriminaliseret ærekrænkelse fuldt ud, hvilket kan have en hæmmende virkning på ytringsfriheden og på indberetningen af misbrug begået af personer i offentlige embeder og kan føre til selvcensur;

| V. | der henviser til, at de restriktive foranstaltninger til bekæmpelse af spredningen af covid-19-pandemien hovedsagelig er blevet vedtaget i form af bekendtgørelser og dekreter og mindre hyppigt i form af love; der henviser til, at flere af de slovenske regeringsdekreter og lovbestemmelser vedrørende restriktive foranstaltninger er blevet kendt forfatningsstridige af forfatningsdomstolen, enten fordi de er i strid med proportionalitetsprincippet, eller fordi de mangler et retsgrundlag; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at de restriktive foranstaltninger til bekæmpelse af spredningen af covid-19-pandemien hovedsagelig er blevet vedtaget i form af bekendtgørelser og dekreter og mindre hyppigt i form af love; der henviser til, at flere af de slovenske regeringsdekreter og lovbestemmelser vedrørende restriktive foranstaltninger er blevet kendt forfatningsstridige af forfatningsdomstolen, enten fordi de er i strid med proportionalitetsprincippet, eller fordi de mangler et retsgrundlag;

| W. | der henviser til, at Kommissionen i landekapitlet om Slovenien i sin rapport om retsstatssituationen 2020 og 2021 fandt, at tilstrækkelige ressourcer til domstolsrådet og statsadvokatrådet er en vigtig forudsætning for, at disse selvstyrende organer kan fungere uafhængigt og effektivt; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at Kommissionen i landekapitlet om Slovenien i sin rapport om retsstatssituationen 2020 og 2021 fandt, at tilstrækkelige ressourcer til domstolsrådet og statsadvokatrådet er en vigtig forudsætning for, at disse selvstyrende organer kan fungere uafhængigt og effektivt;

| X. | der henviser til, at der er blevet indbragt et rekordstort antal sager for forfatningsdomstolen; der henviser til, at en række afgørelser fra forfatningsdomstolen ikke blev efterkommet inden for den fastsatte frist; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at der er blevet indbragt et rekordstort antal sager for forfatningsdomstolen; der henviser til, at en række afgørelser fra forfatningsdomstolen ikke blev efterkommet inden for den fastsatte frist;

| Y. | der henviser til, at der er blevet rapporteret om påstande om politisk indblanding i efterforskende og retsforfølgende myndigheders arbejde, navnlig i det nationale efterforskningsbureau; der henviser til, at forvaltningsdomstolen i oktober 2020 fastslog, at afskedigelsen af den tidligere direktør for det nationale efterforskningsbureau var ulovlig, og at denne afgørelse er genstand for en verserende appelsag; der henviser til, at der ifølge landekapitlet om Slovenien i Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2021 mangler konkrete resultater af bureauets efterforskning af korruptionssager på højt niveau; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at der er blevet rapporteret om påstande om politisk indblanding i efterforskende og retsforfølgende myndigheders arbejde, navnlig i det nationale efterforskningsbureau; der henviser til, at forvaltningsdomstolen i oktober 2020 fastslog, at afskedigelsen af den tidligere direktør for det nationale efterforskningsbureau var ulovlig, og at denne afgørelse er genstand for en verserende appelsag; der henviser til, at der ifølge landekapitlet om Slovenien i Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2021 mangler konkrete resultater af bureauets efterforskning af korruptionssager på højt niveau;

| Z. | der henviser til, at regeringen fik vedtaget en ny ændret lov om politiets organisation og arbejde, som trådte i kraft den 13. november 2021, og som indeholder overgangsbestemmelser om, at højtstående politifolk ophører med at beklæde deres stillinger med øjeblikkelig virkning, hvilket betyder afskedigelse af omkring 130 politichefer, herunder direktørerne for det uniformerede politi og kriminalpolitiet, direktørerne for alle otte politiforvaltninger og 110 ledere af politistationer; der henviser til, at ændringer af politiloven ændrer procedurerne for, hvornår anklagemyndigheden overtager en sag, hvilket kan påvirke anklagemyndighedens uafhængighed; der henviser til, at tre direktører i det nationale efterforskningsbureau blev afskediget i 2021, og at der var flere betydelige udskiftninger blandt de højere rangerede personer i politiet, herunder den ulovlige afskedigelse af direktøren for den nationale politienhed; der henviser til, at indenrigsministeren og politiets generaldirektør indtil videre ikke har efterkommet afgørelse nr. 82/2020-33 vedrørende denne ulovlige afskedigelse (12); |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at regeringen fik vedtaget en ny ændret lov om politiets organisation og arbejde, som trådte i kraft den 13. november 2021, og som indeholder overgangsbestemmelser om, at højtstående politifolk ophører med at beklæde deres stillinger med øjeblikkelig virkning, hvilket betyder afskedigelse af omkring 130 politichefer, herunder direktørerne for det uniformerede politi og kriminalpolitiet, direktørerne for alle otte politiforvaltninger og 110 ledere af politistationer; der henviser til, at ændringer af politiloven ændrer procedurerne for, hvornår anklagemyndigheden overtager en sag, hvilket kan påvirke anklagemyndighedens uafhængighed; der henviser til, at tre direktører i det nationale efterforskningsbureau blev afskediget i 2021, og at der var flere betydelige udskiftninger blandt de højere rangerede personer i politiet, herunder den ulovlige afskedigelse af direktøren for den nationale politienhed; der henviser til, at indenrigsministeren og politiets generaldirektør indtil videre ikke har efterkommet afgørelse nr. 82/2020-33 vedrørende denne ulovlige afskedigelse (12);

| AA. | der henviser til, at civilsamfundets råderum er blevet »indsnævret« i henhold til landekapitlet om Slovenien i Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2021; der henviser til, at der er rapporteret om smædekampagner mod ikke-statslige organisationer (NGO'er), navnlig gennem de sociale medier; der henviser til, at civilsamfundsorganisationer, der beskæftiger sig med migranter, mediekendskab eller menneskehandel, er blevet særligt berørt af disse kampagner; der henviser til, at det ifølge data indhentet af det slovenske nationale NGO-paraplynetværk CNVOS kun lykkes for NGO'er, der har fået status som almennyttige, at opnå offentlige midler; der henviser til, at finansieringen til NGO'er blev øget fra 372 mio. EUR i 2019 til 416 mio. EUR i 2020, og at regeringen gennemførte adskillige ændringer i lovgivningen for at støtte NGO'er under pandemien (13); |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at civilsamfundets råderum er blevet »indsnævret« i henhold til landekapitlet om Slovenien i Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2021; der henviser til, at der er rapporteret om smædekampagner mod ikke-statslige organisationer (NGO'er), navnlig gennem de sociale medier; der henviser til, at civilsamfundsorganisationer, der beskæftiger sig med migranter, mediekendskab eller menneskehandel, er blevet særligt berørt af disse kampagner; der henviser til, at det ifølge data indhentet af det slovenske nationale NGO-paraplynetværk CNVOS kun lykkes for NGO'er, der har fået status som almennyttige, at opnå offentlige midler; der henviser til, at finansieringen til NGO'er blev øget fra 372 mio. EUR i 2019 til 416 mio. EUR i 2020, og at regeringen gennemførte adskillige ændringer i lovgivningen for at støtte NGO'er under pandemien (13);

| AB. | der henviser til, at Sloveniens højesteret har fastslået, at det slovenske politis adfærd i sagen om en asylansøger, der havde været offer for en kædetilbagedrivelse, var ulovlig og i strid med forbuddet mod kollektive udvisninger, forbuddet mod tortur og ansøgerens ret til adgang til asylprocedurer (14); |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at Sloveniens højesteret har fastslået, at det slovenske politis adfærd i sagen om en asylansøger, der havde været offer for en kædetilbagedrivelse, var ulovlig og i strid med forbuddet mod kollektive udvisninger, forbuddet mod tortur og ansøgerens ret til adgang til asylprocedurer (14);

| AC. | der henviser til, at en delegation fra overvågningsgruppen om demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder besøgte Slovenien den 13.-15. oktober 2021 og konkluderede, at de offentlige institutioner generelt fungerer godt, navnlig forfatningsdomstolen, databeskyttelseskommissæren og den øverste anklager; der henviser til, at den samtidig udtrykte dyb bekymring med hensyn til andre spørgsmål, der er nævnt i denne beslutning; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at en delegation fra overvågningsgruppen om demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder besøgte Slovenien den 13.-15. oktober 2021 og konkluderede, at de offentlige institutioner generelt fungerer godt, navnlig forfatningsdomstolen, databeskyttelseskommissæren og den øverste anklager; der henviser til, at den samtidig udtrykte dyb bekymring med hensyn til andre spørgsmål, der er nævnt i denne beslutning;

| 1. | mener, at det er af afgørende betydning at sikre, at de fælles europæiske værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, respekteres fuldt ud; |
| --- | --- |

1.

| 2. | er dybt bekymret over niveauet for den offentlige debat og klimaet af fjendtlighed, mistillid og dyb polarisering i Slovenien, som har udhulet tilliden til og mellem offentlige organer; understreger, at fremtrædende offentlige personer og politikere, herunder medlemmer af regeringen, skal gå foran med et godt eksempel og skal sikre en respektfuld og civiliseret offentlig debat uden trusler, angreb, nedsættende bemærkninger og chikane; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over, at de to delegerede anklagere fra Slovenien til EPPO's kollegium efter en forsinkelse på seks måneder blev udpeget den 24. november 2021, hvilket betyder, at EPPO nu er fuldt oprettet, og at der er blevet udpeget delegerede anklagere af alle deltagende medlemsstater; mener, at en fuldt fungerende EPPO er afgørende for at beskytte integriteten af EU's budget og sikre retsforfølgelse af kriminalitet, der skader EU's finansielle interesser; udtrykker bekymring over justitsministeriets foreslåede ændringer af lovgivningen om offentlige anklagere, som vil gøre det muligt at ændre kriterierne for udnævnelse af anklagere med tilbagevirkende kraft og skabe risiko for, at de to nyudpegede delegerede anklagere til EPPO fra Slovenien bliver afskediget (15); opfordrer Sloveniens regering til at sikre en effektiv og strukturel drift af EPPO i Slovenien i overensstemmelse med reglerne i EPPO-forordningen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer regeringen til hurtigst muligt at afslutte processen for udnævnelse af de nationale anklagere, der stadig mangler at blive bekræftet; noterer sig de øgede ressourcer til domstolsrådet og statsadvokatrådet og understreger vigtigheden af disse selvstyrende organers finansielle autonomi og af at stille tilstrækkelige ressourcer til rådighed for dem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | noterer sig genoptagelsen af statens betalinger til STA; understreger vigtigheden af agenturets langsigtede finansielle levedygtighed, for at det kan udføre sin funktion uafhængigt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer regeringen til at genoptage sin statslige finansiering af STA, som den er retligt forpligtet til at yde, og til at foretage disse betalinger regelmæssigt og i fuld overensstemmelse med national ret; opfordrer regeringen til at garantere agenturets redaktionelle uafhængighed; |
| --- | --- |

6.

| 7. | udtrykker bekymring over alle tilfældene af angreb, smædekampagner, bagvaskelse, strafferetlige efterforskninger eller SLAPP anlagt af fremtrædende offentlige personer og politikere, herunder medlemmer af regeringen, navnlig når de kommer fra myndigheder og embedsmænd, og opfordrer alle aktører til at indstille sådanne handlinger; opfordrer den slovenske regering til at sikre tilstrækkelig finansiering til den offentlige TV-station RTV Slovenija, til at standse enhver form for politisk indblanding og pres på dens redaktionelle politik og til at sikre dette radio- og TV-selskabs uafhængighed; opfordrer myndighederne til at forbedre gennemsigtigheden med hensyn til medieejerskab, fastsætte klare regler for de beløb, som staten eller statsejede virksomheder bruger på annoncering, og til at sikre, at offentligheden og journalister kan få ordentlig adgang til offentlige oplysninger; |
| --- | --- |

7.

| 8. | noterer sig de ændringer, der blev fremlagt af regeringen i juli 2020 og skulle vedtages inden udgangen af 2021, og som vil øge gennemsigtigheden med hensyn til medieejerskab, hvis de bliver vedtaget; opfordrer den slovenske regering, nationalforsamlingen og det slovenske nationalråd til at fremskynde deres drøftelser om ændringerne af loven om massemedier; understreger endvidere behovet for klare regler for tildeling af statslig annoncering for at sikre effektiv adgang til offentlige oplysninger for offentligheden og journalister; |
| --- | --- |

8.

| 9. | udtrykker sin bekymring over den fortsatte praksis med at styre landet ved hjælp af dekreter og derfor uden parlamentarisk kontrol og er navnlig bekymret hvad angår nødvendigheden og proportionaliteten af de nuværende ekstraordinære foranstaltninger i forbindelse med covid-19-pandemien; bemærker, at mange regeringsdekreter mangler et klart retsgrundlag og ofte ikke bliver offentliggjort i landets officielle tidende; |
| --- | --- |

9.

| 10. | noterer sig, at den retlige og institutionelle ramme for forebyggelse og bekæmpelse af korruption fortsat er blevet styrket, hvilket navnlig afspejles i ændringer i lovgivningen, der har forbedret uafhængigheden, organiseringen og funktionen af kommissionen for forebyggelse af korruption, selv om dens menneskelige ressourcer stadig er begrænsede, og som har styrket den retlige ramme for lobbyvirksomhed, beskyttelse af whistleblowere og indberetning af aktiver; noterer sig, at den tidligere strategi i vid udstrækning er blevet gennemført, men er fortsat bekymret over, at reglerne om bekæmpelse af korruption ikke håndhæves effektivt, og at nogle foranstaltninger endnu ikke er gennemført, og der ikke er vedtaget en ny plan, samt over kapaciteten til at foretage effektive efterforskninger og det lave antal domfældelser i korruptionssager, navnlig i sager på højt plan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer den slovenske regering til at sikre, at ændringer af politiloven på ingen måde vil føre til utidig politisk indblanding eller påvirke politistyrkernes kapacitet og/eller anklagemyndighedens rolle og uafhængighed; opfordrer den slovenske regering til at yde tilstrækkelig finansiering til, at myndighederne kan udføre deres opgaver fuldt ud og uden uberettigede hindringer; |
| --- | --- |

11.

| 12. | anbefaler, at myndighederne intensiverer deres bestræbelser på at løse vigtige menneskerettighedsproblemer, der berører asylansøgere og migranter, romaer, de »slettede« og mennesker, der lever i fattigdom (16); |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over, at ombudsmanden for menneskerettigheder nu er blevet akkrediteret som national menneskerettighedsinstitution med A-status i overensstemmelse med Parisprincipperne efter at have arbejdet på at opnå denne status siden 2015; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer regeringen til fuldt ud at overholde den slovenske forfatning og EU-retten og folkeretten samt sine forpligtelser i henhold hertil; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mener, at alle medlemsstater skal overholde EU-retten fuldt ud i deres lovgivningsmæssige og administrative praksis og fuldt ud skal overholde retsstatsprincippet og princippet om magtens tredeling; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Slovenien til snarest muligt at gennemføre direktivet om audiovisuelle medietjenester og den europæiske kodeks for elektronisk kommunikation i national ret; opfordrer endvidere Slovenien til at gennemføre EU's whistleblowerdirektiv (17) i national ret; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer den slovenske regering til hurtigt og fuldt ud at efterkomme forfatningsdomstolens afgørelser; opfordrer den slovenske regering til at sikre tilstrækkelig finansiering til domstolsrådet og statsadvokatrådet, forfatningsdomstolen og højesteret og til at respektere deres finansielle autonomi, således at disse selvstyrende organer og uafhængige institutioner kan fungere uafhængigt og effektivt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og Rådet, Sloveniens præsident, regering og parlament og til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0313.

(2)  EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1.

(3)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 1.

(4)  EUT C 395 af 29.9.2021, s. 2.

(5)  https://rsf.org/en/ranking/2021

(6)  https://rm.coe.int/memorandum-on-freedom-of-expression-and-media-freedom-in-slovenia/1680a2ae85

(7)  https://www.zaobstanek.si/en

(8)  https://ipi.media/slovenia-mfrr-welcomes-end-to-sta-funding-crisis/

(9)  https://www.ecpmf.eu/slovenia-concerns-over-controversial-changes-to-rtv-programming/

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 af 14. november 2018 om ændring af direktiv 2010/13/EU om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) i betragtning af de ændrede markedsforhold (EUT L 303 af 28.11.2018, s. 69).

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1972 af 11. december 2018 om oprettelse af en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation (omarbejdning) (EUT L 321 af 17.12.2018, s. 36).

(12)  https://www.24ur.com/novice/slovenija/spremembe-policija.html

(13)  https://www.cnvos.si/en/ngo-sector-slovenia/public-funding-aggregated-data/

(14)  https://www.sodnapraksa.si/?q=&advanceSerch=1&database[SOVS]=SOVS&database[IESP]=IESP&database[VDSS]=VDSS&database[UPRS]=UPRS&_submit=i%C5%A1%C4%8Di&doc_code=&task_code=23/2021&source2=&us_decision=&ecli=&meet_dateFrom=&meet_dateTo=&senat_judge=&areas=&institutes=&core_text=&decision=&description=&connection2=&publication=&rowsPerPage=20&page=0&id=2015081111448095

https://push-forward.org/novica/javno-pismo-ob-sodbi-vrhovnega-sodisca-glede-nezakonitosti-postopkov-slovenske-policije-na

(15)  https://www.gov.si/drzavni-organi/vlada/seje-vlade/gradiva-v-obravnavi/show/7833

(16)  https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-slovenia-from-20-to-23-march-2017-by-nils-muizn/1680730405

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 af 23. oktober 2019 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (EUT L 305 af 26.11.2019, s. 17).

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/134 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/134

---

P9_TA(2021)0513

Situationen i Nicaragua

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om situationen i Nicaragua (2021/3000(RSP))

(2022/C 251/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Nicaragua, og især beslutning af 8. juli 2021 om situationen i Nicaragua (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Nicaragua, og især beslutning af 8. juli 2021 om situationen i Nicaragua (1),

| — | der henviser til erklæringerne fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) på vegne af EU, og navnlig erklæringen af 8. november 2021 om Nicaragua, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) på vegne af EU, og navnlig erklæringen af 8. november 2021 om Nicaragua,

| — | der henviser til aftalen om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Mellemamerika på den anden side (2) (associeringsaftalen mellem EU og Mellemamerika), |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Mellemamerika på den anden side (2) (associeringsaftalen mellem EU og Mellemamerika),

| — | der henviser til Rådets forordninger og afgørelser om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og overgreb i Nicaragua og til Rådets afgørelse af 11. oktober 2021 om ændring af afgørelse (FUSP) 2019/1720 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Nicaragua, som forlængede sanktionerne indtil den 15. oktober 2022 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordninger og afgørelser om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og overgreb i Nicaragua og til Rådets afgørelse af 11. oktober 2021 om ændring af afgørelse (FUSP) 2019/1720 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Nicaragua, som forlængede sanktionerne indtil den 15. oktober 2022 (3),

| — | der henviser til den fælles erklæring fra 59 lande om Nicaragua af 22. juni 2021, der blev vedtaget på den 47. samling i FN's Menneskerettighedsråd, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra 59 lande om Nicaragua af 22. juni 2021, der blev vedtaget på den 47. samling i FN's Menneskerettighedsråd,

| — | der henviser til den mundtlige opdatering fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, Michelle Bachelet, på den 48. samling i Menneskerettighedsrådet den 13. september 2021 om menneskerettighedssituationen i Nicaragua, |
| --- | --- |

—

der henviser til den mundtlige opdatering fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, Michelle Bachelet, på den 48. samling i Menneskerettighedsrådet den 13. september 2021 om menneskerettighedssituationen i Nicaragua,

| — | der henviser til resolution af 12. november 2021 fra Organisationen af Amerikanske Staters generalforsamling om situationen i Nicaragua, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution af 12. november 2021 fra Organisationen af Amerikanske Staters generalforsamling om situationen i Nicaragua,

| — | der henviser til den foranstaltning, som USA's præsident Biden har truffet den 16. november 2021 om suspension af indrejse som indvandrere og ikkeindvandrere for personer med ansvar for politikker eller handlinger, der truer demokratiet i Nicaragua, |
| --- | --- |

—

der henviser til den foranstaltning, som USA's præsident Biden har truffet den 16. november 2021 om suspension af indrejse som indvandrere og ikkeindvandrere for personer med ansvar for politikker eller handlinger, der truer demokratiet i Nicaragua,

| — | der henviser til erklæringerne fra Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheder, navnlig erklæringerne af 10. november 2021, hvori den fordømmer de menneskerettighedskrænkelser, der blev rapporteret om under valget i Nicaragua, og af 20. november 2021, hvori den understreger sin kompetence i forhold til Nicaragua og beklager Nicaraguas beslutning om at opsige OAS-pagten i en situation med alvorlige menneskerettighedskrænkelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheder, navnlig erklæringerne af 10. november 2021, hvori den fordømmer de menneskerettighedskrænkelser, der blev rapporteret om under valget i Nicaragua, og af 20. november 2021, hvori den understreger sin kompetence i forhold til Nicaragua og beklager Nicaraguas beslutning om at opsige OAS-pagten i en situation med alvorlige menneskerettighedskrænkelser,

| — | der henviser til OAS' resolution af 8. december 2021 om resultatet af Det Permanente Råds forhandlinger af 29. november 2021 om situationen i Nicaragua, |
| --- | --- |

—

der henviser til OAS' resolution af 8. december 2021 om resultatet af Det Permanente Råds forhandlinger af 29. november 2021 om situationen i Nicaragua,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966,

| — | der henviser til den regionale aftale om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse samt klage og domstolsprøvelse på miljøområdet i Latinamerika og Caribien, der blev undertegnet i Escazú, Costa Rica, den 4. marts 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den regionale aftale om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse samt klage og domstolsprøvelse på miljøområdet i Latinamerika og Caribien, der blev undertegnet i Escazú, Costa Rica, den 4. marts 2018,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at Ortegas regime den 7. november 2021 orkestrerede en pantomime, der skulle give indtryk af en valgproces i Nicaragua, som hverken var fri eller retfærdig, fuldstændig udemokratisk, illegitim og plettet af bedrageri; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Ortegas regime den 7. november 2021 orkestrerede en pantomime, der skulle give indtryk af en valgproces i Nicaragua, som hverken var fri eller retfærdig, fuldstændig udemokratisk, illegitim og plettet af bedrageri;

| B. | der henviser til, at den siddende præsident, Daniel Ortega, der har styret landet siden 2007, ifølge det øverste valgråd genvalgte sig selv for en femte valgperiode — hans fjerde valgperiode i træk — med ca. 75 % af de afgivne stemmer og en valgdeltagelse på 65 %; der henviser til, at på baggrund af troværdige observationer skønner nicaraguanske civilsamfundsorganisationer, at valgdeltagelsen var meget lavere, og at andelen af personer, der undlod at stemme, lå på omkring 81,5 %; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den siddende præsident, Daniel Ortega, der har styret landet siden 2007, ifølge det øverste valgråd genvalgte sig selv for en femte valgperiode — hans fjerde valgperiode i træk — med ca. 75 % af de afgivne stemmer og en valgdeltagelse på 65 %; der henviser til, at på baggrund af troværdige observationer skønner nicaraguanske civilsamfundsorganisationer, at valgdeltagelsen var meget lavere, og at andelen af personer, der undlod at stemme, lå på omkring 81,5 %;

| C. | der henviser til, at Daniel Ortega pålagde alle andre nicaraguanske myndigheder at mobilisere alle tilgængelige ressourcer for at manipulere resultatet af denne proces; der henviser til, at mellem maj og november 2021 eliminerede de nicaraguanske myndigheder al troværdig valgkonkurrence og ødelagde valgprocessens integritet gennem systematisk vilkårlig fængsling, chikane og intimidering af syv præsidentkandidater og ca. 40 oppositionsledere, studenterledere og landdistriktsledere, journalister, menneskerettighedsforkæmpere og repræsentanter for erhvervslivet; der henviser til, at de vilkårligt anholdte stilles over for opdigtede, politisk motiverede og tvivlsomme anklager uden nogen som helst beviser i en proces, som er kendetegnet ved alvorlige krænkelser af de proceduremæssige garantier, hvilket viser retsvæsenets manglende uafhængighed; der henviser til, at det regimetro øverste valgråd har frataget alle uafhængige oppositionspartier deres status som juridiske personer, herunder syv præsidentkandidater; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Daniel Ortega pålagde alle andre nicaraguanske myndigheder at mobilisere alle tilgængelige ressourcer for at manipulere resultatet af denne proces; der henviser til, at mellem maj og november 2021 eliminerede de nicaraguanske myndigheder al troværdig valgkonkurrence og ødelagde valgprocessens integritet gennem systematisk vilkårlig fængsling, chikane og intimidering af syv præsidentkandidater og ca. 40 oppositionsledere, studenterledere og landdistriktsledere, journalister, menneskerettighedsforkæmpere og repræsentanter for erhvervslivet; der henviser til, at de vilkårligt anholdte stilles over for opdigtede, politisk motiverede og tvivlsomme anklager uden nogen som helst beviser i en proces, som er kendetegnet ved alvorlige krænkelser af de proceduremæssige garantier, hvilket viser retsvæsenets manglende uafhængighed; der henviser til, at det regimetro øverste valgråd har frataget alle uafhængige oppositionspartier deres status som juridiske personer, herunder syv præsidentkandidater;

| D. | der henviser til, at der ifølge civilsamfundsorganisationer blev registreret over 285 tilfælde af politisk vold og valgtvang på valgdagen, herunder intimidering, chikane, trusler og afpresning, som primært var rettet mod statslige arbejdstagere, offentligt ansatte, studerende og sundhedspersonale med det formål at tvinge dem til at stemme; der henviser til, at det nicaraguanske regime fratog befolkningen i Nicaragua deres borgerlige og politiske rettigheder og deres ytrings-, forenings- og forsamlingsfrihed, forbød civilsamfundsorganisationer i massevis og ikke overholdt sine forpligtelser med hensyn til menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder i henhold til Nicaraguas forfatning, det interamerikanske demokratiske charter og internationale konventioner, som landet er part i; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der ifølge civilsamfundsorganisationer blev registreret over 285 tilfælde af politisk vold og valgtvang på valgdagen, herunder intimidering, chikane, trusler og afpresning, som primært var rettet mod statslige arbejdstagere, offentligt ansatte, studerende og sundhedspersonale med det formål at tvinge dem til at stemme; der henviser til, at det nicaraguanske regime fratog befolkningen i Nicaragua deres borgerlige og politiske rettigheder og deres ytrings-, forenings- og forsamlingsfrihed, forbød civilsamfundsorganisationer i massevis og ikke overholdt sine forpligtelser med hensyn til menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder i henhold til Nicaraguas forfatning, det interamerikanske demokratiske charter og internationale konventioner, som landet er part i;

| E. | der henviser til, at regimet i stigende grad har målrettet og angrebet journalistik, pressefriheden og retten til information; der henviser til, at syv internationale medier blev forhindret i at komme ind i landet for at dække svindlen i forbindelse med valget; der henviser til, at uafhængige journalistforbund har fordømt mindst 52 angreb på uafhængige journalister, som fandt sted mellem den 25. oktober og den 7. november 2021; der henviser til, at kun officielle medier blev akkrediteret den 7. november 2021 i strid med retten til information og ytringsfriheden, hvilket havde den virkning, at censuren og medieblokeringen blev øget yderligere; der henviser til, at der er lignende former for undertrykkelse af blandt andet menneskerettighedsforkæmpere, miljøforkæmpere, kvinder og LGBTIQ-aktivister, sociale og politiske ledere, virksomhedsledere, advokater og sundhedspersonale og NGO-personale; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at regimet i stigende grad har målrettet og angrebet journalistik, pressefriheden og retten til information; der henviser til, at syv internationale medier blev forhindret i at komme ind i landet for at dække svindlen i forbindelse med valget; der henviser til, at uafhængige journalistforbund har fordømt mindst 52 angreb på uafhængige journalister, som fandt sted mellem den 25. oktober og den 7. november 2021; der henviser til, at kun officielle medier blev akkrediteret den 7. november 2021 i strid med retten til information og ytringsfriheden, hvilket havde den virkning, at censuren og medieblokeringen blev øget yderligere; der henviser til, at der er lignende former for undertrykkelse af blandt andet menneskerettighedsforkæmpere, miljøforkæmpere, kvinder og LGBTIQ-aktivister, sociale og politiske ledere, virksomhedsledere, advokater og sundhedspersonale og NGO-personale;

| F. | der henviser til, at der mellem den 3. og den 7. november 2021 blev rapporteret om ca. 35 vilkårlige tilbageholdelser i landet; der henviser til, at kun ni af de tilbageholdte er blevet løsladt, og at 26 stadig er fængslet; der henviser til, at dette udgør mindst 170 personer i alt vilkårligt tilbageholdt; der henviser til, at disse krænkelser af menneskerettighederne, som angiveligt for det meste begås af politifolk, kommunale embedsmænd, halvstatslige agenter og civile grupper organiseret som militstilhængere, er steget i dagene op til det svigagtige valg; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der mellem den 3. og den 7. november 2021 blev rapporteret om ca. 35 vilkårlige tilbageholdelser i landet; der henviser til, at kun ni af de tilbageholdte er blevet løsladt, og at 26 stadig er fængslet; der henviser til, at dette udgør mindst 170 personer i alt vilkårligt tilbageholdt; der henviser til, at disse krænkelser af menneskerettighederne, som angiveligt for det meste begås af politifolk, kommunale embedsmænd, halvstatslige agenter og civile grupper organiseret som militstilhængere, er steget i dagene op til det svigagtige valg;

| G. | der henviser til, at det i rapporten fra IACHR fra oktober 2021 blev fastslået, at der i Nicaragua er blevet oprettet en politistat gennem undertrykkelse, korruption, valgsvindel og strukturel straffrihed fra regeringens side for at opnå dens ubegrænsede fastholdelse af magten og bevarelse af privilegier og immuniteter; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det i rapporten fra IACHR fra oktober 2021 blev fastslået, at der i Nicaragua er blevet oprettet en politistat gennem undertrykkelse, korruption, valgsvindel og strukturel straffrihed fra regeringens side for at opnå dens ubegrænsede fastholdelse af magten og bevarelse af privilegier og immuniteter;

| H. | der henviser til, at adskillige internationale organisationer og mere end 40 stater har givet udtryk for stærk misbilligelse af valget i Nicaragua og nægtet at anerkende det som demokratisk; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at adskillige internationale organisationer og mere end 40 stater har givet udtryk for stærk misbilligelse af valget i Nicaragua og nægtet at anerkende det som demokratisk;

| I. | der henviser til, at det nicaraguanske regime i de seneste år har vedtaget stadig mere restriktive love, der institutionaliserer undertrykkelsen og legaliserer de handlinger, der er blevet begået i landet siden deres vedtagelse; der henviser til, at Nicaragua er blevet til en republik præget af frygt, hvor mere end 140 000 borgere har set sig tvunget til at søge tilflugt i eksil og har meget svære socioøkonomiske leveforhold; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det nicaraguanske regime i de seneste år har vedtaget stadig mere restriktive love, der institutionaliserer undertrykkelsen og legaliserer de handlinger, der er blevet begået i landet siden deres vedtagelse; der henviser til, at Nicaragua er blevet til en republik præget af frygt, hvor mere end 140 000 borgere har set sig tvunget til at søge tilflugt i eksil og har meget svære socioøkonomiske leveforhold;

| J. | der henviser til, at det nicaraguanske regime har ryddet og ødelagt oprindelige folks og afroamerikanske befolkningers territorier gennem koncessioner til mineselskaber og støtte til bosættere; der henviser til, at 12 miljøledere blev dræbt i Nicaragua i 2020 i forhold til fem i 2019, hvilket gjorde landet til det farligste pr. indbygger for land- og miljøforkæmpere i 2020; der henviser til, at drab og aggression begået siden januar 2020 i forbindelse med territoriale stridigheder og mod oprindelige folk i Nicaragua fortsat forbliver ustraffede, navnlig i den selvstyrende region den nordlige caribiske kyst, herunder mordet på ni personer, som tilhører den oprindelige befolkning den 23. august 2020, og seksuelt misbrug af to kvinder i et angreb i forbindelse med en jordtvist om guldminedrift i Sauni; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det nicaraguanske regime har ryddet og ødelagt oprindelige folks og afroamerikanske befolkningers territorier gennem koncessioner til mineselskaber og støtte til bosættere; der henviser til, at 12 miljøledere blev dræbt i Nicaragua i 2020 i forhold til fem i 2019, hvilket gjorde landet til det farligste pr. indbygger for land- og miljøforkæmpere i 2020; der henviser til, at drab og aggression begået siden januar 2020 i forbindelse med territoriale stridigheder og mod oprindelige folk i Nicaragua fortsat forbliver ustraffede, navnlig i den selvstyrende region den nordlige caribiske kyst, herunder mordet på ni personer, som tilhører den oprindelige befolkning den 23. august 2020, og seksuelt misbrug af to kvinder i et angreb i forbindelse med en jordtvist om guldminedrift i Sauni;

| 1. | fordømmer det skinvalg, der blev afholdt af Ortega-Murillo-regimet den 7. november 2021, og som krænkede alle internationale demokratiske standarder for troværdige, inklusive, retfærdige og gennemsigtige valg; afviser legitimiteten af resultaterne af dette skinvalg og således den demokratiske legitimitet af nogen af de institutionelle myndigheder, der stammer fra dette manipulerede valg; støtter de erklæringer, der bekræfter, at dette valg fuldender omdannelsen af Nicaragua til et autokratisk styre; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer de nicaraguanske myndigheder til at værne om og respektere menneskerettighederne og til at give det nicaraguanske folk mulighed for at udøve deres borgerlige og politiske rettigheder; opfordrer til afholdelse af valg i overensstemmelse med internationale standarder og det interamerikanske demokratiske charter for at sikre, at den nicaraguanske befolknings demokratiske forhåbninger realiseres, og til, at internationale organisationer og civilsamfundsorganisationer får adgang til landet uden begrænsninger; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bekræfter sin solidaritet med den nicaraguanske befolkning og fordømmer volden, den systematiske undertrykkelse af politiske oppositionsledere, undertrykkelsen af civilsamfundsaktører, menneskerettighedsforkæmpere og medier samt deres familiemedlemmer, og navnlig de forårsagede dødsfald, den udbredte straffrihed for forbrydelser begået mod dem og den vedvarende korruption, der praktiseres af embedsmænd fra det nicaraguanske regime; minder om, at disse handlinger udgør en klar krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet og viser, at præsident Daniel Ortega, vicepræsident Rosario Murillo og nicaraguanske embedsmænd i regimet fortsat ikke har formået at forsvare disse principper og værdier; |
| --- | --- |

3.

| 4. | gentager sin opfordring til øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af alle vilkårligt tilbageholdte politiske fanger, oppositionsaktivister, menneskerettighedsforkæmpere og miljøforkæmpere og journalister og til annullering af retssagerne mod dem; fordømmer de fortsatte psykiske og fysiske overgreb, som de udsættes for af politiet og fængselsmyndighederne, som kvinder er særligt udsatte for, og situationen med tilbageholdelse i isolation, som nogle holdes i, uden adgang til deres advokater, familier eller lægehjælp; minder om, at Nicaragua skal overholde FN's minimumsstandardregler for behandling af fanger (Nelson Mandela-reglerne), som fortsat er en forpligtelse i henhold til folkeretten; kræver, at regimet straks fremlægger bevis for, at de fængslede stadig er i live, og dokumentation for deres opholdssted; afviser Ortega-regimets beslutning om at indefryse retssagerne mod dem, hvilket resulterer i tidsubegrænset varetægtsfængsling; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kræver retfærdighed og ansvarlighed for alle ofre i overensstemmelse med Nicaraguas love og internationale forpligtelser gennem upartiske, grundige og uafhængige undersøgelser; opfordrer indtrængende de nicaraguanske myndigheder til at gennemføre gennemgribende strukturreformer for at sikre et minimum af retlige garantier og en retfærdig procedure; fordømmer endvidere den stigende vold og intimidering, som menneskerettighedsforkæmpere, LBTIQ-personer, kvinder og oprindelige folks aktivister udsættes for i landet, herunder kvindemord; opfordrer indtrængende de nicaraguanske myndigheder til at sætte en stopper for undertrykkelsen og krænkelserne af menneskerettighederne og genetablere fuld respekt for menneskerettighederne, navnlig gennem ophævelse af alle restriktive og illegitime love og genindførelse af menneskerettighedsforkæmperes status som juridisk person; opfordrer EU og dets medlemsstater til at støtte oprettelsen af en undersøgelses- og ansvarlighedsmekanisme i FN's Menneskerettighedsråd; |
| --- | --- |

5.

| 6. | gentager, at den eneste løsning på den dybe politiske krise i Nicaragua er en inklusiv og meningsfuld national dialog, og beklager det nicaraguanske regimes gentagne manglende engagement og manglende vilje til at gøre dette; bemærker, at afholdelse af frie, retfærdige og gennemsigtige valg, genindførelse af retsstatsprincippet og frihedsrettigheder, ophør af undertrykkelse og frygt, løsladelse af vilkårligt tilbageholdte politiske fanger, genetablering af den retlige status for de politiske partier, der er blevet vilkårligt annulleret, tilbagevenden af personer, der er i eksil, uden undtagelser og med fulde garantier samt internationale menneskerettighedsorganers tilbagevenden til landet er uomgængelige forudsætninger for enhver dialog med det nicaraguanske regime; opfordrer EU og dets medlemsstater til at følge civilsamfundets nuværende og fremtidige bestræbelser på at skabe betingelserne for en dialog, der fører til en demokratisk overgang, i overensstemmelse med det, der blev fastlagt i aftalerne fra marts 2019; |
| --- | --- |

6.

| 7. | støtter NF/HR's erklæring om at overveje alle de instrumenter, som EU råder over, til at træffe yderligere foranstaltninger, herunder sådanne, som kan gå videre end individuelle restriktioner, samtidig med at der undgås foranstaltninger, der potentielt kan forværre det nicaraguanske folks prøvelser; glæder sig over medtagelsen af Rosario Murillo sammen med flere andre på listen over personer, der er omfattet af sanktioner, som blev forlænget indtil oktober 2022; opfordrer til, at Daniel Ortega straks tilføjes på listen over personer, der er omfattet af sanktioner; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at den korruption, som Ortega-Murillo-familien direkte nyder godt af, og det nicaraguanske regimes patrimonialisme, som også omfatter ødelæggelsen af landets naturressourcer, er endemisk og udbredt og er ved at bringe landet ud i et økonomisk og humanitært sammenbrud; påpeger, at EU og dets medlemsstater bør opretholde deres humanitære bistand for at støtte de mest sårbare og samtidig undersøge alternative foranstaltninger til bekæmpelse af udbredt korruption; opfordrer i denne forbindelse EU og dets medlemsstater til at overvåge, at de EU-midler, der tildeles, herunder gennem multilaterale og finansielle institutioner, ikke bidrager til at øge regimets korruption; |
| --- | --- |

8.

| 9. | er forfærdet over den stigende kriminalisering og forfølgelse af miljøforkæmpere i Nicaragua; fordømmer de fortsatte angreb på og voldelige handlinger mod Nicaraguas oprindelige folk; opfordrer Nicaraguas regering til at opfylde sine forpligtelser i henhold til Escazú-aftalen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer EU og dets medlemsstater til nøje at overvåge situationen på stedet gennem deres repræsentanter og ambassader i Nicaragua, herunder gennem overvågning af retssager og ved at besøge kritikere og oppositionsledere i fængsler eller under husarrest og at lette udstedelsen af nødvisa og give mulighed for at søge midlertidig tilflugt af politiske årsager i medlemsstaterne; fremhæver og roser den centrale rolle, som civilsamfundet, menneskerettighedsforkæmpere og miljøforkæmpere og journalister i Nicaragua spiller; anmoder om, at Tjenesten for EU's Optræden Udadtil styrker sin regelmæssige dialog med civilsamfundsorganisationer og menneskerettighedsforkæmpere og styrker mekanismerne til støtte for deres uundværlige arbejde; |
| --- | --- |

10.

| 11. | beklager, at Nicaraguas udenrigsminister den 19. november 2021 udstedte en opsigelse af OAS-pagten, og fremhæver, at denne afgørelse vil ligeledes lukke landets adgang til finansiering fra Den Interamerikanske Udviklingsbank og indebærer tilbagetrækningen af OAS' regionale mekanismer til beskyttelse af menneskerettighederne; minder om, at Nicaragua på trods af sin opsigelse af pagten stadig er bundet af sine forpligtelser i forhold til andre OAS-instrumenter, herunder den amerikanske menneskerettighedskonvention; understreger, at det kan tage op til to år, før denne tilbagetrækning træder i kraft; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer det internationale samfund og demokratiske ligesindede partnere til at øge deres politiske pres på det nicaraguanske regime på en koordineret måde i multilaterale fora for at bistå og opnå en hurtig overgang, hvor det nicaraguanske folk fuldt ud kan genvinde den demokratiske orden og folkesuveræniteten; |
| --- | --- |

12.

| 13. | beklager, at det nicaraguanske regime den 10. december 2021 brød de diplomatiske bånd med det demokratiske Taiwan for at søge støtte fra den totalitære stat Folkerepublikken Kina; |
| --- | --- |

13.

| 14. | minder om, at Nicaragua i lyset af associeringsaftalen mellem EU og landene i Centralamerika skal respektere og konsolidere retsstatsprincippet, demokratiet og menneskerettighederne; gentager sit krav om, at associeringsaftalens demokratiske bestemmelse under de nuværende omstændigheder skal udløses; |
| --- | --- |

14.

| 15. | gentager sin opfordring til en øjeblikkelig udlevering af Alessio Casimirri til Italien; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, generalsekretæren for Organisationen af Amerikanske Stater, Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling, Det Centralamerikanske Parlament, Limagruppen samt til Republikken Nicaraguas regering og parlament. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0359.

(2)  EUT L 346 af 15.12.2012, s. 3.

(3)  EUT L 361 af 12.10.2021, s. 52.

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/138 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/138

---

P9_TA(2021)0514

MeToo og chikane — konsekvenserne for EU-institutionerne

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om MeToo og chikane — konsekvenserne for EU-institutionerne (2021/2986(RSP))

(2022/C 251/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til artikel 8, 10 og 19 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til artikel 8, 10 og 19 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 21 og 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (’chartret’), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 21 og 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (’chartret’),

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations konvention om vold og chikane og dens vigtigste bestemmelser (nr. 190), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations konvention om vold og chikane og dens vigtigste bestemmelser (nr. 190),

| — | der henviser til Europarådets konvention om forebyggelse og bekæmpelse af vold imod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen), der trådte i kraft den 1. august 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention om forebyggelse og bekæmpelse af vold imod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen), der trådte i kraft den 1. august 2014,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2020 med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2020 med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« (COM(2020)0152),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. oktober 2017 om bekæmpelse af seksuel chikane og seksuelle overgreb i EU (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. oktober 2017 om bekæmpelse af seksuel chikane og seksuelle overgreb i EU (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen og andre foranstaltninger til bekæmpelse af kønsbaseret vold (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen og andre foranstaltninger til bekæmpelse af kønsbaseret vold (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. maj 2020 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2021 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. maj 2020 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2021 (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om kønsperspektivet i covid-19-krisen og perioden efter krisen (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om kønsperspektivet i covid-19-krisen og perioden efter krisen (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om EU's strategi for ligestilling mellem kønnene (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om EU's strategi for ligestilling mellem kønnene (6),

| — | der henviser til rapporten om kønsligestillingsindekset 2020 fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om kønsligestillingsindekset 2020 fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder,

| — | der henviser til Den Europæiske Ombudsmands beretning af 17. december 2018 om værdighed på arbejdspladsen i EU's institutioner og agenturer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Ombudsmands beretning af 17. december 2018 om værdighed på arbejdspladsen i EU's institutioner og agenturer,

| — | der henviser til bilag II til sin forretningsorden, der indeholder »Kodeks for behørig adfærd for medlemmer af Europa-Parlamentet under udøvelsen af deres hverv«, |
| --- | --- |

—

der henviser til bilag II til sin forretningsorden, der indeholder »Kodeks for behørig adfærd for medlemmer af Europa-Parlamentet under udøvelsen af deres hverv«,

| — | der henviser til udtalelse SJ-0328/21 (D(2021)24350) af 18. november 2021 fra sin Juridiske Tjeneste, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse SJ-0328/21 (D(2021)24350) af 18. november 2021 fra sin Juridiske Tjeneste,

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen med titlen "MeToo og chikane — konsekvenserne for EU-institutionerne (O-000074/2021 — B9-0045/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen med titlen "MeToo og chikane — konsekvenserne for EU-institutionerne (O-000074/2021 — B9-0045/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling,

| A. | der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er en grundlæggende værdi i Unionen, som er forankret i artikel 2 i TEU; der henviser til, at retten til ligebehandling og ikkeforskelsbehandling er en grundlæggende rettighed, der er nedfældet i traktaterne og i chartret; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er en grundlæggende værdi i Unionen, som er forankret i artikel 2 i TEU; der henviser til, at retten til ligebehandling og ikkeforskelsbehandling er en grundlæggende rettighed, der er nedfældet i traktaterne og i chartret;

| B. | der henviser til, at seksuel chikane i EU-retten (7) defineres som »at der udvises enhver form for uønsket verbal, ikke-verbal eller fysisk adfærd med seksuelle undertoner med det formål eller den virkning at krænke en persons værdighed, navnlig ved at skabe et truende, fjendtligt, nedværdigende, ydmygende eller ubehageligt klima«; der henviser til, at seksuel chikane er en form for vold mod kvinder og piger og en ekstrem form for kønsbaseret forskelsbehandling, som rammer kvinder og piger i uforholdsmæssig grad; der henviser til, at kønsbaseret vold har sine rødder i den ulige fordeling af magt mellem kvinder og mænd og i sexisme og kønsstereotyper, hvilket har ført til mænds dominans over og diskrimination mod kvinder; der henviser til, at omkring 90 % af ofrene for seksuel chikane er kvinder, og omtrent 10 % er mænd; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at seksuel chikane i EU-retten (7) defineres som »at der udvises enhver form for uønsket verbal, ikke-verbal eller fysisk adfærd med seksuelle undertoner med det formål eller den virkning at krænke en persons værdighed, navnlig ved at skabe et truende, fjendtligt, nedværdigende, ydmygende eller ubehageligt klima«; der henviser til, at seksuel chikane er en form for vold mod kvinder og piger og en ekstrem form for kønsbaseret forskelsbehandling, som rammer kvinder og piger i uforholdsmæssig grad; der henviser til, at kønsbaseret vold har sine rødder i den ulige fordeling af magt mellem kvinder og mænd og i sexisme og kønsstereotyper, hvilket har ført til mænds dominans over og diskrimination mod kvinder; der henviser til, at omkring 90 % af ofrene for seksuel chikane er kvinder, og omtrent 10 % er mænd;

| C. | der henviser til, at det af rapporten af 3. marts 2014 fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder om »Violence against women: an EU-wide survey« (Vold mod kvinder: en EU-dækkende undersøgelse) fremgår, at én ud af tre kvinder har oplevet fysisk eller seksuel vold i løbet af deres voksenliv; der henviser til, at op mod 55 % af alle kvinder i EU har været udsat for seksuel chikane; der henviser til, at 32 % af alle ofre i EU har angivet, at gerningsmanden var en overordnet, en kollega eller en kunde; der henviser til, at 75 % af kvinder i erhverv, der kræver særlige kvalifikationer, og stillinger på topledelsesniveau har været udsat for seksuel chikane; der henviser til, at 61 % af kvinder ansat i servicesektoren har været udsat for seksuel chikane; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det af rapporten af 3. marts 2014 fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder om »Violence against women: an EU-wide survey« (Vold mod kvinder: en EU-dækkende undersøgelse) fremgår, at én ud af tre kvinder har oplevet fysisk eller seksuel vold i løbet af deres voksenliv; der henviser til, at op mod 55 % af alle kvinder i EU har været udsat for seksuel chikane; der henviser til, at 32 % af alle ofre i EU har angivet, at gerningsmanden var en overordnet, en kollega eller en kunde; der henviser til, at 75 % af kvinder i erhverv, der kræver særlige kvalifikationer, og stillinger på topledelsesniveau har været udsat for seksuel chikane; der henviser til, at 61 % af kvinder ansat i servicesektoren har været udsat for seksuel chikane;

| D. | der henviser til, at cyberchikane, ligesom andre former for kønsbaseret cybervold, er blevet mere og mere udbredt; der henviser til, at det i rapporten om evaluering af den europæiske merværdi på området kønsbaseret cybervold (8) anslås, at 4-7 % af kvinderne i EU havde oplevet cyberchikane i de seneste 12 måneder før undersøgelsen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at cyberchikane, ligesom andre former for kønsbaseret cybervold, er blevet mere og mere udbredt; der henviser til, at det i rapporten om evaluering af den europæiske merværdi på området kønsbaseret cybervold (8) anslås, at 4-7 % af kvinderne i EU havde oplevet cyberchikane i de seneste 12 måneder før undersøgelsen;

| E. | der henviser til, at fremskridtene med hensyn til at adressere emnet seksuel chikane efter tre år med MeToo-bevægelsen ikke er tilstrækkelige, og at der stadig er meget, der skal gøres i EU-institutionerne og udenfor; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at fremskridtene med hensyn til at adressere emnet seksuel chikane efter tre år med MeToo-bevægelsen ikke er tilstrækkelige, og at der stadig er meget, der skal gøres i EU-institutionerne og udenfor;

| F. | der henviser til, at forskning viser, at chikane er mere udbredt end almindeligvis antaget, og at den i vid udstrækning ikke indberettes (9); der henviser til, at chikane ud over kønsbaseret forskelsbehandling ofte er forbundet med andre former for forskelsbehandling, som er nødt til at blive tacklet ved hjælp af en tværsektoriel tilgang og fra alle vinkler; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at forskning viser, at chikane er mere udbredt end almindeligvis antaget, og at den i vid udstrækning ikke indberettes (9); der henviser til, at chikane ud over kønsbaseret forskelsbehandling ofte er forbundet med andre former for forskelsbehandling, som er nødt til at blive tacklet ved hjælp af en tværsektoriel tilgang og fra alle vinkler;

| G. | der henviser til, at seksuel vold og chikane på arbejdspladsen er et spørgsmål om sundhed og sikkerhed og bør behandles og forebygges som sådan; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at seksuel vold og chikane på arbejdspladsen er et spørgsmål om sundhed og sikkerhed og bør behandles og forebygges som sådan;

| H. | der henviser til, at ofrene for seksuel chikane ofte er ansatte i de mest sårbare stillinger i Parlamentet, herunder unge fagfolk, praktikanter, akkrediterede parlamentariske assistenter (APA'er) og kontraktansatte; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ofrene for seksuel chikane ofte er ansatte i de mest sårbare stillinger i Parlamentet, herunder unge fagfolk, praktikanter, akkrediterede parlamentariske assistenter (APA'er) og kontraktansatte;

| I. | der henviser til, at en af årsagerne til den manglende indberetning af seksuel chikane er manglende bevidsthed herom, undertiden baseret på en ringe forståelse for spørgsmålets alvor, manglende kendskab til kanaler for støtte til ofre eller til, på hvilken måde emnet opfattes som følsomt, eller frygt for viktimisering eller for at miste arbejdet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at en af årsagerne til den manglende indberetning af seksuel chikane er manglende bevidsthed herom, undertiden baseret på en ringe forståelse for spørgsmålets alvor, manglende kendskab til kanaler for støtte til ofre eller til, på hvilken måde emnet opfattes som følsomt, eller frygt for viktimisering eller for at miste arbejdet;

| J. | der henviser til, at MeToo-bevægelsen har presset EU-institutionerne til at planlægge og begynde at foretage en tilpasning af deres interne regler og procedurer for bedre at kunne identificere, bekæmpe og pålægge sanktioner i tilfælde af chikane; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at MeToo-bevægelsen har presset EU-institutionerne til at planlægge og begynde at foretage en tilpasning af deres interne regler og procedurer for bedre at kunne identificere, bekæmpe og pålægge sanktioner i tilfælde af chikane;

| K. | der henviser til, at der stadig er behov for at fremme og yderligere forbedre ligestillingen mellem kønnene og gennemførelsen af integration af kønsaspektet i EU, herunder for så vidt angår ledende stillinger i institutionerne (10); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der stadig er behov for at fremme og yderligere forbedre ligestillingen mellem kønnene og gennemførelsen af integration af kønsaspektet i EU, herunder for så vidt angår ledende stillinger i institutionerne (10);

| L. | der henviser til, at whistleblowere spiller en central rolle med hensyn til at afsløre seksuel og psykisk chikane, dårlig ledelse og forskelsbehandling på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at whistleblowere spiller en central rolle med hensyn til at afsløre seksuel og psykisk chikane, dårlig ledelse og forskelsbehandling på arbejdspladsen;

| M. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i sine tidligere beslutninger har opfordret til en lang række foranstaltninger for at sikre en nultolerancetilgang som normen, men at kun få af dem er blevet gennemført fuldt ud i overensstemmelse med kravene i dets beslutning om bekæmpelse af seksuel chikane og seksuelle overgreb i EU, og at det derfor er nødvendigt at følge op på denne sag; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i sine tidligere beslutninger har opfordret til en lang række foranstaltninger for at sikre en nultolerancetilgang som normen, men at kun få af dem er blevet gennemført fuldt ud i overensstemmelse med kravene i dets beslutning om bekæmpelse af seksuel chikane og seksuelle overgreb i EU, og at det derfor er nødvendigt at følge op på denne sag;

| N. | der henviser til, at covid-19-pandemien og Europa-Parlamentets nye arbejdsmetoder, der er blevet indført under pandemien, kan have gjort fysisk chikane mindre sandsynlig, men på den anden side også kan have gjort det vanskeligt for ofre for chikane at indberette deres klager og henvende sig til en rådgiver for at få vejledning og støtte; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at covid-19-pandemien og Europa-Parlamentets nye arbejdsmetoder, der er blevet indført under pandemien, kan have gjort fysisk chikane mindre sandsynlig, men på den anden side også kan have gjort det vanskeligt for ofre for chikane at indberette deres klager og henvende sig til en rådgiver for at få vejledning og støtte;

Generelle bemærkninger

| 1. | fordømmer på det kraftigste alle former for kønsbaseret vold, herunder seksuel vold, og alle former for chikane, navnlig seksuel chikane; bekræfter indstændigt sit tidligere udtrykte tilsagn om at bekæmpe kønsbaseret vold og også, at det er af den overbevisning, at et omfattende direktiv, der omhandler alle former for kønsbaseret vold, er den bedste måde til at komme dem til livs; minder om sin opfordring til Rådet om omgående at afslutte EU's ratifikation af Istanbulkonventionen på grundlag af en bred tiltrædelse uden begrænsninger; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at chikane og navnlig seksuel chikane, der opleves på arbejdspladsen, udgør en krænkelse af menneskerettigheder og et alvorligt angreb på en persons psykiske og fysiske helbred, der får personen til at føle sig usikker på arbejdspladsen og i nogle tilfælde forhindrer vedkommende i at udføre sit arbejde; bemærker, at kvinder i langt højere grad end mænd risikerer at blive udsat for seksuel chikane; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at den vigtigste faktor i skabelsen af et sikkert arbejdsmiljø er forebyggelse, der bør opnås ved hjælp af oplysning, bevidstgørelse og fremme af nulchikanekampagner og -politikker, samtidig med at der opbygges formelle og uformelle strukturer til at håndtere chikane, navnlig spørgsmål om seksuel chikane, og til at yde rådgivning og psykologisk bistand til ofre samt rådgivning om henvendelse til politiet og adgang til retssystemet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | roser den indsats, som Europa-Parlamentet har gjort under MeToo-kampagnen, og som bidrager til at bryde tavsheden og øge bevidstheden om behovet for at skabe bedre arbejdsvilkår for alle ansatte; |
| --- | --- |

4.

Sikring af nultolerance over for chikane som et vigtigt aspekt af Parlamentets ligestillingspolitik

| 5. | mener, at der på trods af, at der indtil nu er gjort visse bestræbelser for at indføre en nulchikanepolitik, stadig er tilfælde af seksuel chikane i Parlamentet, og at ofrene ikke altid tør bruge de eksisterende kanaler, hvilket betyder, at indsatsen for at forebygge seksuel chikane bør intensiveres; |
| --- | --- |

5.

| 6. | glæder sig over Præsidiets afgørelse fra 2018, hvorved man fastlagde proceduren og foranstaltningerne til forebyggelse af chikane, navnlig seksuel chikane, f.eks. i form af en kodeks for behørig adfærd for medlemmerne, som blev indarbejdet i forretningsordenen i januar 2019; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glæder sig over vedtagelsen af Europa-Parlamentets kønshandlingsplan i 2020 og køreplanen for gennemførelsen heraf i 2021; |
| --- | --- |

7.

| 8. | beklager imidlertid, at foranstaltningerne til bekæmpelse af seksuel chikane ikke er stærke nok og ikke omfatter alle de foranstaltninger, der er anmodet om i tidligere beslutninger, og opfordrer derfor til:






  a) | at Europa-Parlamentets tjenestegrene stiller kurser i bekæmpelse af chikane til rådighed på alle officielle sprog eller med tolkning samt målretter opsøgende arbejde til individuelle delegationer og politiske grupper |
| --- | --- | --- |

8.

a)

at Europa-Parlamentets tjenestegrene stiller kurser i bekæmpelse af chikane til rådighed på alle officielle sprog eller med tolkning samt målretter opsøgende arbejde til individuelle delegationer og politiske grupper

| b) | at Europa-Parlamentets tjenestegrene udarbejder en offentlig liste over medlemmer, der har deltaget i disse kurser i bekæmpelse af chikane, og at denne liste offentliggøres på Europa-Parlamentets websted som et godt eksempel for andre medlemmer |
| --- | --- |

b)

at Europa-Parlamentets tjenestegrene udarbejder en offentlig liste over medlemmer, der har deltaget i disse kurser i bekæmpelse af chikane, og at denne liste offentliggøres på Europa-Parlamentets websted som et godt eksempel for andre medlemmer

| c) | endnu engang (11), at der træffes stærkere foranstaltninger til forebyggelse af alle former for chikane, især seksuel chikane, og navnlig at der indføres obligatoriske kurser i bekæmpelse af chikane for alle medlemmer så hurtigt som muligt nu og for nyvalgte medlemmer ved begyndelsen af deres mandat i overensstemmelse med den modtagne juridiske rådgivning, fordi frivillige kurser i forebyggelse af chikane har vist sig at være utilstrækkelige; |
| --- | --- |

c)

endnu engang (11), at der træffes stærkere foranstaltninger til forebyggelse af alle former for chikane, især seksuel chikane, og navnlig at der indføres obligatoriske kurser i bekæmpelse af chikane for alle medlemmer så hurtigt som muligt nu og for nyvalgte medlemmer ved begyndelsen af deres mandat i overensstemmelse med den modtagne juridiske rådgivning, fordi frivillige kurser i forebyggelse af chikane har vist sig at være utilstrækkelige;

| d) | at Europa-Parlamentets tjenestegrene vurderer potentielle konsekvenser, f.eks. muligheden for at begrænse ansættelse af personale uden at krænke medlemmernes ret til at få afholdt deres udgifter til parlamentarisk assistance, og andre mulige foranstaltninger, i tilfælde af manglende overholdelse af forpligtelsen i punkt 8, litra c), i denne beslutning, når et medlem nægter at deltage i et obligatorisk kursus i bekæmpelse af chikane; |
| --- | --- |

d)

at Europa-Parlamentets tjenestegrene vurderer potentielle konsekvenser, f.eks. muligheden for at begrænse ansættelse af personale uden at krænke medlemmernes ret til at få afholdt deres udgifter til parlamentarisk assistance, og andre mulige foranstaltninger, i tilfælde af manglende overholdelse af forpligtelsen i punkt 8, litra c), i denne beslutning, når et medlem nægter at deltage i et obligatorisk kursus i bekæmpelse af chikane;

| 9. | opfordrer til, at bevidstgørelsen herom bliver forbedret, og at der indføres obligatoriske kurser i Europa-Parlamentets nulchikanepolitik for alle, der regelmæssigt arbejder i Europa-Parlamentets bygninger, og til, at kurserne giver medarbejderne redskaber til at genkende alle former for chikane, herunder navnlig seksuel chikane, og til at indberette det såvel som skræddersyet information om tilgængelige støttestrukturer; understreger nødvendigheden af at udbrede kendskabet til disse støttestrukturer og gøre dem lettilgængelige; |
| --- | --- |

9.

| 10. | efterlyser også foranstaltninger, der har til formål at beskytte mod viktimisering eller gengældelse mod klagere, ofre, vidner og whistleblowere; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Europa-Parlamentet til fortsat at fordømme seksuel chikane offentligt og til at udforme oplysningskampagner, hvis formål er at bekæmpe alle former for chikane i Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over indførelsen af fortrolige rådgivere for ofre for chikane, navnlig seksuel chikane, eftersom de er en værdifuld kilde til støtte og rådgivning, og opfordrer de relevante organer i Europa-Parlamentet til at sikre, at disse rådgivere er tilgængelige for alle, der har behov for det, og er i stand til at yde al nødvendig bistand; understreger, at det er vigtigt, at udvælgelsesproceduren er gennemsigtig, og at der er en tidsramme for det mandat, som medlemmerne af udvalgene til bekæmpelse af chikane og de fortrolige rådgivere får; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer til, at de relevante organer i Parlamentet indfører professionelle mekanismer, der har til formål at støtte og hjælpe ofre for seksuel chikane ved at gøre dem mere tilgængelige og synlige og ved at sætte en stopper for stigmatisering; understreger behovet for at undgå viktimisering og opfordrer disse organer til at sikre, at ofres karriereudvikling ikke hæmmes; |
| --- | --- |

13.

| 14. | efterlyser mere målrettede kurser til alle ledelsesniveauer vedrørende deres institutionelle rolle med hensyn til at indarbejde nulchikanepolitikken i deres daglige praksis med særligt fokus på grupper i de mest sårbare situationer såsom praktikanter, APA'er og kontraktansatte; |
| --- | --- |

14.

| 15. | anerkender den indsats, der er gjort indtil nu for at prøve at sikre ligestilling mellem kønnene og integration af kønsaspektet i Parlamentet, herunder kønsbalance i ledende stillinger, og understreger, at fuldstændig gennemførelse af køreplanen og de planlagte regelmæssige revisioner med det formål at forbedre Parlamentets kønshandlingsplan kan bidrage til at skabe en kultur med gensidig respekt og dermed forebygge enhver form for chikane og gøre Parlamentet kønssensitivt; understreger betydningen af at øge bevidstheden om kønshandlingsplanen og køreplanen for den for at sikre effektiv gennemførelse heraf; opfordrer til, at begge offentliggøres på Parlamentets websted; |
| --- | --- |

15.

| 16. | noterer sig arbejdet i Det Rådgivende Udvalg om Bekæmpelse og Forebyggelse af Mobning på Arbejdspladsen og i Det Rådgivende Udvalg for Behandling af Klager over Chikane mellem Akkrediterede Parlamentariske Assistenter og Medlemmer af Europa-Parlamentet og Forebyggelse af Chikane på Arbejdspladsen; efterlyser fuld gennemsigtighed med hensyn til, hvordan Parlamentet håndterer spørgsmål om chikane og samtidig hermed beskytter berørte personers identitet, og opfordrer begge udvalg til hvert år at udarbejde og offentliggøre deres overvågningsrapporter og risikovurderinger på Europa-Parlamentets websted, indføre kontrolmekanismer og navnlig offentliggøre den eksterne vurdering, der er foretaget i Det Rådgivende Udvalg for Behandling af Klager over Chikane mellem Akkrediterede Parlamentariske Assistenter og Medlemmer af Europa-Parlamentet og Forebyggelse af Chikane på Arbejdspladsen; opfordrer på ny (12) til, at eksterne revisorer, der er blevet udpeget på gennemsigtig vis, foretager en uafhængig evaluering af det nuværende system for så vidt angår dets effektivitet og om nødvendigt foreslår ændringer, og at det skal ske snarest muligt og inden udgangen af denne valgperiode for at sikre uafhængighed og balance mellem kønnene og undgå interessekonflikter i de eksisterende strukturer, og gør derfor følgende:






  a. | anmoder om, at de to udvalgs sammensætning ændres for at sikre, at uafhængige eksperter med dokumenteret ekspertise inden for bekæmpelse af chikane på arbejdspladsen, herunder læger, terapeuter og juridiske eksperter inden for chikane, bliver formelle medlemmer med stemmeret; |
| --- | --- | --- |

16.

a.

anmoder om, at de to udvalgs sammensætning ændres for at sikre, at uafhængige eksperter med dokumenteret ekspertise inden for bekæmpelse af chikane på arbejdspladsen, herunder læger, terapeuter og juridiske eksperter inden for chikane, bliver formelle medlemmer med stemmeret;

| b. | påpeger, at medlemmer af Europa-Parlamentet kan blive ofre for seksuel chikane, og opfordrer til, at Parlamentets relevante tjenestegrene og politiske grupper træffer konkrete foranstaltninger i denne henseende; |
| --- | --- |

b.

påpeger, at medlemmer af Europa-Parlamentet kan blive ofre for seksuel chikane, og opfordrer til, at Parlamentets relevante tjenestegrene og politiske grupper træffer konkrete foranstaltninger i denne henseende;

| c. | anbefaler, at der nedsættes en taskforce bestående af uafhængige eksperter med mandat til at undersøge situationen med hensyn til seksuel chikane og seksuelle overgreb i Parlamentet med henblik på dels at foretage en evaluering af det eksisterende Rådgivende Udvalg for Behandling af Klager over Chikane mellem Akkrediterede Parlamentariske Assistenter og Medlemmer af Europa-Parlamentet og Forebyggelse af Chikane på Arbejdspladsen og af Det Rådgivende Udvalg for Parlamentets ansatte om forebyggelse af chikane, dels at foreslå passende ændringer; |
| --- | --- |

c.

anbefaler, at der nedsættes en taskforce bestående af uafhængige eksperter med mandat til at undersøge situationen med hensyn til seksuel chikane og seksuelle overgreb i Parlamentet med henblik på dels at foretage en evaluering af det eksisterende Rådgivende Udvalg for Behandling af Klager over Chikane mellem Akkrediterede Parlamentariske Assistenter og Medlemmer af Europa-Parlamentet og Forebyggelse af Chikane på Arbejdspladsen og af Det Rådgivende Udvalg for Parlamentets ansatte om forebyggelse af chikane, dels at foreslå passende ændringer;

| 17. | anbefaler, at Den Europæiske Ombudsmand/-kvinde en gang om året forsyner Parlamentets Gruppe på Højt Plan om Ligestilling og Mangfoldighed med data om klager, som ombudsmandinstitutionen har modtaget, over fejl eller forsømmelser i forbindelse med sager om påstået chikane i Parlamentet; |
| --- | --- |

17.

Samarbejde mellem EU-institutionerne

| 18. | opfordrer alle EU-institutioner og -agenturer til regelmæssigt at udveksle bedste praksis for bekæmpelse af chikane, herunder politikker til bekæmpelse af chikane, retningslinjer eller eventuelle nye bestemmelser om, hvordan den skal håndteres; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer alle EU-institutioner til at indføre et netværk af fortrolige rådgivere eller eksterne mæglere, der skal yde vejledning og støtte til ofre for seksuel chikane, og tilskynder til samarbejde mellem fortrolige rådgivere i forskellige EU-organer, hvilket er vigtigt for mindre organer med færre medarbejdere til rådighed til at yde tilstrækkelig støtte; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer alle EU-institutioner til at vurdere og tilpasse deres interne politikker i overensstemmelse hermed for at gøre det muligt for alle, ikke blot fastansatte, men også praktikanter og eksterne kontraktansatte, at gøre brug af både formelle og uformelle strukturer til at gøre opmærksom på sager om chikane og søge rådgivning og psykologisk bistand; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Europa-Parlamentets Forskningstjeneste til at bestille en undersøgelse af merværdien af whistleblowerplatforme på arbejdspladser og dens anvendelsesmuligheder inden for EU-institutionerne, hvis resultater og anbefalinger bør fremlægges på en workshop eller en høring med udveksling af synspunkter i relevante parlamentsudvalg; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med en kommende revision af EU's personalevedtægt at tilvejebringe tilstrækkelige instrumenter til at håndtere tilfælde af chikane, undgå sekundær viktimisering og sikre rettidig reaktion; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer EU's agenturer og organer til at tilpasse deres interne regler til bekæmpelse af alle former for chikane, navnlig seksuel chikane, og til at sikre, at de også gennemfører det grundlæggende princip om ligestilling mellem kønnene på alle personale- og ledelsesniveauer, og til i den forbindelse også at tage hensyn til de nye fjernarbejdsvilkår og de erfaringer, der er gjort med det under covid-19-pandemien; opfordrer Kommissionen til at overvåge gennemførelsen af disse regler mod chikane og princippet i handlingsplaner for ligestilling mellem kønnene om at fremme og yderligere øge ligestilling mellem kønnene i EU's agenturer og organer; |
| --- | --- |

23.

o

o o

| 24. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, EU's agenturer og organer, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Europarådets Parlamentariske Forsamling. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23.

(2)  EUT C 346 af 27.9.2018, s. 192.

(3)  EUT C 232 af 16.6.2021, s. 48.

(4)  EUT C 323 af 11.8.2021, s. 33.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0024.

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0025.

(7)  Direktiv 2006/54/EF.

(8)  Europa-Parlamentets undersøgelse fra marts 2021 med titlen »Combating gender-based violence: Cyber violence — European added value assessment« (Bekæmpelse af kønsbaseret vold: cybervold — vurdering af den europæiske merværdi).

(9)  Den Europæiske Ombudsmands beretning om værdigt arbejde i EU-institutionerne og -agenturerne.

(10)  Kommissionens meddelelse med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025«.

(11)  Europa-Parlamentets beslutning om EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen og andre foranstaltninger til bekæmpelse af kønsbaseret vold,, punkt 16: »opfordrer Europa-Parlamentets formand, Præsidiet og Parlamentets administration til at fortsætte arbejdet for at sikre, at Europa-Parlamentet er en arbejdsplads uden chikane og sexisme, og til at gennemføre følgende foranstaltninger i overensstemmelse med de krav, der blev vedtaget i beslutningen fra 2017 om bekæmpelse af seksuel chikane og seksuelle overgreb i EU: [...] gennemføre obligatoriske kurser om respekt og værdighed på arbejdspladsen for alle MEP'er og alle kategorier af medarbejdere«; Europa-Parlamentets beslutning om bekæmpelse af seksuel chikane og seksuelle overgreb i EU, punkt 17.

(12)  Beslutning om Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2021, punkt 55.

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/144 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/144

---

P9_TA(2021)0515

Situationen ved den ukrainske grænse og de russiskbesatte områder af Ukraine

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om situationen ved den ukrainske grænse og de russiskbesatte områder af Ukraine (2021/3010(RSP))

(2022/C 251/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger og betænkninger om Ukraine og Rusland, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger og betænkninger om Ukraine og Rusland,

| — | der henviser til FN-pagten, FN's havretskonvention, verdenserklæringen om menneskerettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og Europarådets konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-pagten, FN's havretskonvention, verdenserklæringen om menneskerettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og Europarådets konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder,

| — | der henviser til Helsingforsslutakten af 1. august 1975 og efterfølgende dokumenter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Helsingforsslutakten af 1. august 1975 og efterfølgende dokumenter,

| — | der henviser til Parischartret for et nyt Europa af 19.-21. november 1990, |
| --- | --- |

—

der henviser til Parischartret for et nyt Europa af 19.-21. november 1990,

| — | der henviser til Minskaftalerne af 19. september 2014 og den samlede pakke af foranstaltninger til gennemførelse af Minskaftalerne, der blev vedtaget og underskrevet i Minsk den 12. februar 2015 og godkendt i deres helhed med FN's Sikkerhedsråds resolution 2202 (2015) af 17. februar 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Minskaftalerne af 19. september 2014 og den samlede pakke af foranstaltninger til gennemførelse af Minskaftalerne, der blev vedtaget og underskrevet i Minsk den 12. februar 2015 og godkendt i deres helhed med FN's Sikkerhedsråds resolution 2202 (2015) af 17. februar 2015,

| — | der henviser til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side, særlig afsnit II om politisk dialog og konvergens på området udenrigsanliggender og sikkerhed (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side, særlig afsnit II om politisk dialog og konvergens på området udenrigsanliggender og sikkerhed (1),

| — | der henviser til den første dialog mellem EU og Ukraine om cybersikkerhed, som fandt sted den 3. juni 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til den første dialog mellem EU og Ukraine om cybersikkerhed, som fandt sted den 3. juni 2021,

| — | der henviser til chartret om strategisk partnerskab mellem USA og Ukraine, som blev undertegnet den 10. november 2021 af USA's udenrigsminister, Antony Blinken, og Ukraines udenrigsminister, Dmytro Kuleba, |
| --- | --- |

—

der henviser til chartret om strategisk partnerskab mellem USA og Ukraine, som blev undertegnet den 10. november 2021 af USA's udenrigsminister, Antony Blinken, og Ukraines udenrigsminister, Dmytro Kuleba,

| — | der henviser til erklæringen fra den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Josep Borrell, efter samlingen i Udenrigsrådet den 13. december 2021 om, at enhver aggression mod Ukraine vil få politiske konsekvenser og medføre store økonomiske omkostninger for Rusland, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Josep Borrell, efter samlingen i Udenrigsrådet den 13. december 2021 om, at enhver aggression mod Ukraine vil få politiske konsekvenser og medføre store økonomiske omkostninger for Rusland,

| — | der henviser til erklæringen fra NATO's generalsekretær Jens Stoltenberg efter mødet mellem NATO's udenrigsministre den 30. november 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra NATO's generalsekretær Jens Stoltenberg efter mødet mellem NATO's udenrigsministre den 30. november 2021,

| — | der henviser til erklæringen af 12. december 2021 fra G7-udenrigsministrene om Rusland og Ukraine, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 12. december 2021 fra G7-udenrigsministrene om Rusland og Ukraine,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 12. oktober 2021 fra Ukraines præsident, Volodymyr Zelenskyj, formanden for Det Europæiske Råd, Charles Michel, og Kommissionens formand, Ursula von der Leyen, efter det 23. topmøde mellem EU og Ukraine, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 12. oktober 2021 fra Ukraines præsident, Volodymyr Zelenskyj, formanden for Det Europæiske Råd, Charles Michel, og Kommissionens formand, Ursula von der Leyen, efter det 23. topmøde mellem EU og Ukraine,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution af 9. december 2021 med titlen »Problemet med militariseringen af Den Autonome Republik Krim og byen Sevastopol, Ukraine, samt dele af Sortehavet og Det Asovske Hav«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution af 9. december 2021 med titlen »Problemet med militariseringen af Den Autonome Republik Krim og byen Sevastopol, Ukraine, samt dele af Sortehavet og Det Asovske Hav«,

| — | der henviser til Budapestmemorandummet om sikkerhedsgarantier af 5. december 1994, |
| --- | --- |

—

der henviser til Budapestmemorandummet om sikkerhedsgarantier af 5. december 1994,

| — | der henviser til EU's politik som reaktion på krisen i Ukraine, herunder dets restriktive foranstaltninger, som har været i kraft siden 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's politik som reaktion på krisen i Ukraine, herunder dets restriktive foranstaltninger, som har været i kraft siden 2014,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at alle stater ifølge FN-pagten og folkerettens principper »skal i deres mellemfolkelige forhold afholde sig fra trussel om magtanvendelse eller brug af magt imod, det være sig mod nogen stats territoriale integritet eller politiske uafhængighed«; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at alle stater ifølge FN-pagten og folkerettens principper »skal i deres mellemfolkelige forhold afholde sig fra trussel om magtanvendelse eller brug af magt imod, det være sig mod nogen stats territoriale integritet eller politiske uafhængighed«;

| B. | der henviser til, at Den Russiske Føderation på baggrund af en krise ved grænsen mellem EU og Belarus støt har øget sin militære tilstedeværelse langs Ukraines grænser, hvor der på nuværende tidspunkt er samlet i alt omkring 100 000 tropper, og i de ukrainske regioner Donetsk og Luhansk, der i øjeblikket er besat af russiskstøttede styrker, og i betydelig grad har øget omfanget af sine militære aktiviteter på det besatte Krim og i Sortehavsområdet; der henviser til, at denne militære opbygning er blevet bekræftet af nylige kommercielle satellitbilleder; der henviser til, at den seneste militære opmarch anses for at være større end den tidligere opmarch i foråret 2021; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Russiske Føderation på baggrund af en krise ved grænsen mellem EU og Belarus støt har øget sin militære tilstedeværelse langs Ukraines grænser, hvor der på nuværende tidspunkt er samlet i alt omkring 100 000 tropper, og i de ukrainske regioner Donetsk og Luhansk, der i øjeblikket er besat af russiskstøttede styrker, og i betydelig grad har øget omfanget af sine militære aktiviteter på det besatte Krim og i Sortehavsområdet; der henviser til, at denne militære opbygning er blevet bekræftet af nylige kommercielle satellitbilleder; der henviser til, at den seneste militære opmarch anses for at være større end den tidligere opmarch i foråret 2021;

| C. | der henviser til, at det i efterretningsrapporter fra USA vurderes, at Rusland denne gang kunne indsætte op imod 175 000 tropper i begyndelsen af 2022; der henviser til, at denne offensive udvikling kan fortolkes enten som forberedelser af et militært offensivt angreb på flere fronter eller som en trussel om at bruge magt imod nabolandet Ukraine med det formål at gribe ind i sidstnævntes suverænitet og politiske uafhængighed, hvilket er i modstrid med Den Russiske Føderations internationale forpligtelser; der henviser til, at Aleksandr Lukasjenko har bebudet fuld støtte til Rusland i tilfælde af en militær aktion mod Ukraine; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det i efterretningsrapporter fra USA vurderes, at Rusland denne gang kunne indsætte op imod 175 000 tropper i begyndelsen af 2022; der henviser til, at denne offensive udvikling kan fortolkes enten som forberedelser af et militært offensivt angreb på flere fronter eller som en trussel om at bruge magt imod nabolandet Ukraine med det formål at gribe ind i sidstnævntes suverænitet og politiske uafhængighed, hvilket er i modstrid med Den Russiske Føderations internationale forpligtelser; der henviser til, at Aleksandr Lukasjenko har bebudet fuld støtte til Rusland i tilfælde af en militær aktion mod Ukraine;

| D. | der henviser til, at de seneste bevægelser af russiske tropper nær den ukrainske grænse er blevet ledsaget af øget indblanding og misinformationskampagner fra russiske repræsentanter og medieforetagender i EU, Ukraine og Rusland; der henviser til, at sådanne hybride taktikker i stigende grad omfatter nedrakning af NATO og Ukraine, forsøg på at placere skylden for en potentiel fremtidig russisk militær eskalering på Ukraine og NATO samt spredning af falske narrativer, herunder personligt af præsident Putin og tidligere præsident Medvedev; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de seneste bevægelser af russiske tropper nær den ukrainske grænse er blevet ledsaget af øget indblanding og misinformationskampagner fra russiske repræsentanter og medieforetagender i EU, Ukraine og Rusland; der henviser til, at sådanne hybride taktikker i stigende grad omfatter nedrakning af NATO og Ukraine, forsøg på at placere skylden for en potentiel fremtidig russisk militær eskalering på Ukraine og NATO samt spredning af falske narrativer, herunder personligt af præsident Putin og tidligere præsident Medvedev;

| E. | der henviser til, at der er gået over seks år siden vedtagelsen af Minskaftalerne og over syv år siden Den Russiske Føderations ulovlige annektering af Krimhalvøen og Ruslands indledning af krigen i Ukraine; der henviser til, at mere end 14 000 mennesker har mistet livet under den igangværende konflikt; der henviser til, at konflikten har tvunget næsten to millioner mennesker til at forlade deres hjem; der henviser til, at befolkningens eksistensgrundlag i de russisk kontrollerede og annekterede territorier i Ukraine og i de omkringliggende regioner fortsat er hårdt ramt; der henviser til, at Rusland er part i konflikten og derfor ikke kan fremføre sig selv som mægler; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der er gået over seks år siden vedtagelsen af Minskaftalerne og over syv år siden Den Russiske Føderations ulovlige annektering af Krimhalvøen og Ruslands indledning af krigen i Ukraine; der henviser til, at mere end 14 000 mennesker har mistet livet under den igangværende konflikt; der henviser til, at konflikten har tvunget næsten to millioner mennesker til at forlade deres hjem; der henviser til, at befolkningens eksistensgrundlag i de russisk kontrollerede og annekterede territorier i Ukraine og i de omkringliggende regioner fortsat er hårdt ramt; der henviser til, at Rusland er part i konflikten og derfor ikke kan fremføre sig selv som mægler;

| F. | der henviser til, at gennemførelsen af pakken af foranstaltninger til gennemførelsen af Minskaftalerne fra februar 2015 er løbet ind i alvorlige vanskeligheder, især på grund af ensidige foranstaltninger, som Den Russiske Føderation har truffet i modstrid med sine forpligtelser i henhold til aftalerne; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at gennemførelsen af pakken af foranstaltninger til gennemførelsen af Minskaftalerne fra februar 2015 er løbet ind i alvorlige vanskeligheder, især på grund af ensidige foranstaltninger, som Den Russiske Føderation har truffet i modstrid med sine forpligtelser i henhold til aftalerne;

| G. | der henviser til, at der siden 2014 er rapporteret om tilstedeværelsen af medarbejdere fra det russiske private militære selskab Wagner-gruppen sammen med pro-russiske separatister i det østlige Ukraine, begyndende med omkring 250 kæmpere og nu 2 500 personer; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der siden 2014 er rapporteret om tilstedeværelsen af medarbejdere fra det russiske private militære selskab Wagner-gruppen sammen med pro-russiske separatister i det østlige Ukraine, begyndende med omkring 250 kæmpere og nu 2 500 personer;

| H. | der henviser til, at der i den seneste rapport fra FN's menneskerettighedsovervågningsmission i Ukraine, der blev offentliggjort den 1. december 2021, noteredes en eskalering af fjendtlighederne i Donbass-konfliktområdet, en stigning i antallet af civile ofre på ukrainsk side og skader på infrastruktur; der henviser til, at det i rapporten også blev bemærket, at domstolene i de selvudråbte Donbass-republikker fortsatte med at dømme civile for konfliktrelaterede forbrydelser uden en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der i den seneste rapport fra FN's menneskerettighedsovervågningsmission i Ukraine, der blev offentliggjort den 1. december 2021, noteredes en eskalering af fjendtlighederne i Donbass-konfliktområdet, en stigning i antallet af civile ofre på ukrainsk side og skader på infrastruktur; der henviser til, at det i rapporten også blev bemærket, at domstolene i de selvudråbte Donbass-republikker fortsatte med at dømme civile for konfliktrelaterede forbrydelser uden en retfærdig rettergang;

| I. | der henviser til, at der er mere end 160 ulovlige fængsler i de russiskbesatte områder i Ukraine i regionerne Donetsk og Luhansk, hvor mere end 3 000 mennesker er blevet ulovligt tilbageholdt i fangenskab og har været udsat for tortur og umenneskelig behandling siden konfliktens begyndelse; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der er mere end 160 ulovlige fængsler i de russiskbesatte områder i Ukraine i regionerne Donetsk og Luhansk, hvor mere end 3 000 mennesker er blevet ulovligt tilbageholdt i fangenskab og har været udsat for tortur og umenneskelig behandling siden konfliktens begyndelse;

| J. | der henviser til, at Rusland vedbliver at krænke våbenhvilen i Donbas, med 2 346 angreb på ukrainske stillinger, hvilket har kostet 65 ukrainske soldater livet, heriblandt 29 dræbt af snigskytter mellem den 27. juli 2020 og 2. december 2021, mens 261 er blevet såret; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Rusland vedbliver at krænke våbenhvilen i Donbas, med 2 346 angreb på ukrainske stillinger, hvilket har kostet 65 ukrainske soldater livet, heriblandt 29 dræbt af snigskytter mellem den 27. juli 2020 og 2. december 2021, mens 261 er blevet såret;

| K. | der henviser til, at det russiske forsvarsministerium i april 2021 ensidigt lukkede farvandene omkring Kertjstrædet for ikke-kommercielle fartøjer fra andre lande og dermed forhindrer skibes frie passage til og fra Det Asovske Hav; der henviser til, at restriktionerne stadig er gældende, selv om Rusland havde meddelt, at det ville ophæve dem i oktober 2021; der henviser til, at disse hindringer har negative konsekvenser for Ukraines havne i Det Asovske Hav og for den internationale søtransit i Sortehavet; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det russiske forsvarsministerium i april 2021 ensidigt lukkede farvandene omkring Kertjstrædet for ikke-kommercielle fartøjer fra andre lande og dermed forhindrer skibes frie passage til og fra Det Asovske Hav; der henviser til, at restriktionerne stadig er gældende, selv om Rusland havde meddelt, at det ville ophæve dem i oktober 2021; der henviser til, at disse hindringer har negative konsekvenser for Ukraines havne i Det Asovske Hav og for den internationale søtransit i Sortehavet;

| L. | der henviser til, at præsident Putin den 15. november 2021 undertegnede et dekret om forenklede handelsregler for at tillade adgang for varer til og fra de midlertidigt ikke-regeringskontrollerede områder i regionerne Donetsk og Luhansk i Ukraine; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at præsident Putin den 15. november 2021 undertegnede et dekret om forenklede handelsregler for at tillade adgang for varer til og fra de midlertidigt ikke-regeringskontrollerede områder i regionerne Donetsk og Luhansk i Ukraine;

| M. | der henviser til, at det i chartret om strategisk partnerskab mellem USA og Ukraine af 10. november 2021 fastslås, at USA og Ukraine agter at fortsætte en række væsentlige foranstaltninger for at forhindre direkte og hybride eksterne aggressioner mod Ukraine og drage Rusland til ansvar for sådanne angreb og krænkelser af folkeretten; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det i chartret om strategisk partnerskab mellem USA og Ukraine af 10. november 2021 fastslås, at USA og Ukraine agter at fortsætte en række væsentlige foranstaltninger for at forhindre direkte og hybride eksterne aggressioner mod Ukraine og drage Rusland til ansvar for sådanne angreb og krænkelser af folkeretten;

| N. | der henviser til, at præsident Putin den 1. december 2021 krævede retligt bindende garantier fra NATO om, at det ikke ville gennemføre yderligere udvidelser mod øst; der henviser til, at NATO's generalsekretær, Jens Stoltenberg, den 30. november 2021 efter mødet mellem NATO's udenrigsministre erklærede, at Rusland »ikke har nogen vetoret, ingen ret til at blande sig i denne proces« med henvisning til Ukraines eventuelle medlemskab af NATO; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at præsident Putin den 1. december 2021 krævede retligt bindende garantier fra NATO om, at det ikke ville gennemføre yderligere udvidelser mod øst; der henviser til, at NATO's generalsekretær, Jens Stoltenberg, den 30. november 2021 efter mødet mellem NATO's udenrigsministre erklærede, at Rusland »ikke har nogen vetoret, ingen ret til at blande sig i denne proces« med henvisning til Ukraines eventuelle medlemskab af NATO;

| 1. | støtter Ukraines uafhængighed, suverænitet og territoriale integritet inden for dets internationalt anerkendte grænser; gentager sin kraftige opbakning til EU's politik om ikkeanerkendelse af den ulovlige annektering af Den Autonome Republik Krim og byen Sevastopol; fordømmer Ruslands direkte og indirekte involvering i den væbnede konflikt i det østlige Ukraine samt de vedholdende menneskerettighedskrænkelser, der begås i disse områder og på den annekterede Krimhalvø; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fordømmer den aktuelle omfattende russiske militære opmarch ved Ukraines grænser og afviser enhver russisk begrundelse herfor; minder om, at det er anden gang, dette finder sted i år; fremhæver, at den militære opmarch har været ledsaget af en dramatisk forøgelse af den krigeriske retorik fra russisk side; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kræver, at Den Russiske Føderation øjeblikkeligt og fuldt ud trækker sine militære styrker tilbage, standser sin trussel mod Ukraines territoriale integritet, som har en destabiliserende virkning i og uden for hele regionen, sætter en stopper for alle foranstaltninger, der yderligere forværrer konflikten, og nedtrapper spændingerne i overensstemmelse med Ruslands internationale forpligtelser; understreger behovet for en fredelig løsning på konflikten; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at den russiske militære opmarch også udgør en trussel mod den generelle fred, stabilitet og sikkerhed i Europa, og opfordrer Rusland til at overholde sine internationale forpligtelser, såsom Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europas principper og forpligtelser om gennemsigtighed i militære bevægelser, herunder Wiendokumentet; opfordrer endvidere indtrængende Rusland til at overholde sin forpligtelse i henhold til FN's havretskonvention og sikre fri sejlads og transitpassage gennem det internationale Kertjstræde til havnene i Det Asovske Hav; |
| --- | --- |

4.

| 5. | er alvorligt bekymret over den fortsatte militarisering af Det Asovske Hav, Sortehavet og Østersøområdet, navnlig over militariseringen af Kaliningrad-distriktet og det ulovligt besatte Krim, herunder Den Russiske Føderations udvikling af A2/AD-kapabiliteter (Anti-Access/Areal Denial), som indebærer brug af nye S-400 antiluftsskytssystemer, og en hidtil uset opbygning af konventionelle styrker og forberedelser til eventuel deployering af atomvåben; |
| --- | --- |

5.

| 6. | udtrykker sin solidaritet med det ukrainske folk, som siden 2014 har lidt stærkt under følgerne af krigen, ledsaget af en alvorlig økonomisk krise, og som nu lever under truslen om en militær offensiv i fuld skala, der truer alle landets borgere på livet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | gentager, at EU's sikkerhedsdialog med Ukraine bør være ambitiøs og bidrage til en konvergerende vurdering af sikkerhedsudfordringerne på stedet; understreger, at venligtsindede lande bør øge deres militære støtte til Ukraine og deres levering af forsvarsvåben, hvilket er i overensstemmelse med artikel 51 i FN-pagten, som tillader individuelt og kollektivt selvforsvar; påskønner den beslutning, som EU-Rådet traf den 2. december 2021 om at give Ukraine en pakke på 31 mio. EUR under den europæiske fredsfacilitet (EPF) for at bidrage til at styrke landets modstandsdygtighed og forsvarskapaciteter; bemærker, at Ukraines potentielle fremtidige deltagelse i projekter vedrørende permanent struktureret samarbejde (PESCO) i væsentlig grad vil forbedre Ukraines nationale forsvarskapacitet i overensstemmelse med EU's bedste praksisser og standarder, som det er erklæret i associeringsaftalen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at gentagne russiske militære opmarcher ved den ukrainske grænse er et redskab til at presse Vesten til at komme med politiske indrømmelser på Ukraines bekostning; understreger, at intet lands valg af alliancepartnere skal godkendes af et tredjeland, og afviser derfor ethvert forsøg fra Ruslands side på at inddrage bestemte lande i sin »indflydelsessfære« og dermed forme deres fremtid; minder om, at den russiske side ville opfatte handlinger fra Vestens side med henblik på kompromiser eller forsoning som svaghed og blot opmuntre den til at optrappe sin aggressive tilgang yderligere; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fremhæver, at de russiske militære opmarcher desuden er en del af en bredere strategi, der også omfatter elementer af den hybride krig, som Rusland fører mod Den Europæiske Union og dets ligesindede partnere ved at skabe kaos og forvirring i de omkringliggende lande, ved dets grænser og også inden for Den Europæiske Union selv; gentager, at Rusland benytter en kombination af trusler, bl.a. militære, digitale og energimæssige samt desinformation, idet det udnytter EU's åbne system til at svække det; mener, at EU skal indse sine egne og sine partneres svagheder i nærområdet og styrke modstandsdygtigheden for at blive i stand til effektivt at kunne bekæmpe hybride angreb og forbedre samarbejdet med partnere, navnlig om desinformation, samt styrke kapaciteter, der sigter mod fredelig konfliktløsning, med særligt fokus på situationen for kvinder og sårbare grupper i konfliktområder; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at Den Europæiske Union skal være parat til at sende Den Russiske Føderation en meget kraftig advarsel om, at militære fjendtligheder ikke alene vil være uacceptable, men også vil have en høj økonomisk og politisk pris; påskønner de seneste erklæringer fra EU og G7-udenrigsministrene, der giver udtryk for stærk støtte til en koordineret international indsats mod en potentiel militær aggression fra Den Russiske Føderations side mod Ukraine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer indtrængende Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at sikre, at Rådet holdes orienteret om Den Russiske Føderations militære aktioner og holder sig parat til hurtigt at vedtage yderligere fælles foranstaltninger, navnlig alvorlige økonomiske og finansielle sanktioner i tæt samarbejde med USA, NATO og andre partnere, med henblik på at imødegå de umiddelbare og troværdige trusler fra Rusland i stedet for først at tage affære, når endnu en invasion har fundet sted; understreger behovet for en fælles tilgang til afskrækkelse fra EU's og dets partneres side; understreger, at alle foranstaltninger bør træffes i koordination med Ukraine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at den nye pakke af sanktioner bør omfatte de russiske officerer og øverstkommanderende, der er involveret i planlægningen af en mulig invasion, og de personer og oligarker, der befinder sig i kredsen umiddelbart omkring præsiden Putin, samt deres familiemedlemmer; kræver, at sådanne sanktioner indebærer indefrysning af finansielle og fysiske aktiver i EU, rejseforbud og udelukkelse af Rusland fra SWIFT-betalingssystemet og dermed udelukker russiske virksomheder fra det internationale finansmarked og forhindrer køb af russisk statsgæld på de primære og sekundære markeder, og at de målrettes de vigtigste sektorer i den russiske økonomi og afbryder finansieringen til efterretningstjenester og militæret; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at EU's første og umiddelbare handling i tilfælde af et russisk angreb på Ukraine bør være at annullere alle rejsemuligheder og ophæve visumfritagelsen for russiske indehavere af diplomatpas med undtagelse af akkrediterede diplomater; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kræver, at EU træffer hurtige og troværdige foranstaltninger til at mindske sin afhængighed af importen af russisk energi, og anmoder EU om at udvise stærkere energisolidaritet med Ukraine i overensstemmelse med associeringsaftalen ved at øge de indbyrdes forbindelser mellem deres energiinfrastrukturer; opfordrer derfor indtrængende EU-institutionerne og alle medlemsstaterne til at sikre, at Nord Stream 2-rørledningen ikke bliver operationel, uanset om den på et tidspunkt opfylder bestemmelserne i EU's gasdirektiv (2); gentager sine fundamentale betænkeligheder ved de langsigtede politiske, økonomiske og sikkerhedsmæssige risici, der er forbundet med Nord Stream 2-projektet; understreger behovet for at standse opførelsen af de kontroversielle kernekraftværker, der opføres af Rosatom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at EU's medlemsstater bør sikre, at de ikke længere er steder, der byder russisk rigdom og investeringer af uklar oprindelse velkommen, herunder ved at oprette en global sanktionsmekanisme til bekæmpelse af korruption og konsekvent gennemføre og håndhæve eksisterende direktiver om bekæmpelse af hvidvask af penge; opfordrer Kommissionen og Rådet til at øge bestræbelserne på at dæmme op for Kremls strategiske investeringer i EU med henblik på statsfjendtlig virksomhed, undergravning af demokratiske processer og institutioner og udbredelse af korruption og til at skabe mere gennemsigtighed, navnlig med hensyn til den russiske elites midler, som deponeres eller bruges i EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger vigtigheden af at træffe håndfaste foranstaltninger for at afskrække Rusland fra at omgå de eksisterende EU-sanktioner; mener, at EU i dette øjemed bør revidere og ajourføre sine gældende forordninger for at lukke en række smuthuller med henblik på at gøre sanktionerne mere effektive og få Rusland til rent faktisk at betale en højere pris for sine fjendtlige handlinger; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Det Europæiske Råd til på dets møde den 16. december 2021 at drøfte og grundigt evaluere eventuelle mulige reaktioner på trusler imod Europas sikkerhed fra Den Russiske Føderations side og til at fortsætte sine tidligere drøftelser om en samlet EU-strategi over for Rusland; opfordrer EU og de europæiske partnere til at drøfte langsigtede planer for den europæiske sikkerhedsorden med henblik på i fællesskab at håndtere fremtidige militære trusler på kontinentet; udtrykker sin bekymring over den igangværende forværring af de centrale søjler i den internationale sikkerheds- og våbenkontrolstruktur, som er blevet udsat for manipulation og gentagne krænkelser fra Ruslands side; opfordrer Rådet og Kommissionen til i overensstemmelse hermed også at betragte Rusland som en alvorlig trussel mod det europæiske kontinent i det strategiske kompas, således som det også fremgår af rapporten fra NATO's refleksionsgruppe; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Den Russiske Føderation til at ophøre med at træffe unilaterale foranstaltninger, der er i modstrid med de forpligtelser, der blev indgået under Minskaftalerne, og forhindre den fortsatte gennemførelse heraf, ophøre med at forværre konflikten i det østlige Ukraine og skabe international tvivl om Den Russiske Føderations politiske vilje og kapacitet til at opfylde sine forpligtelser; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer indtrængende Rusland og de russiskstøttede separatister til at overholde våbenhvileaftalen; opfordrer Rusland til at engagere sig konstruktivt i Normandietkvartetten og den trilaterale kontaktgruppe og til at føre sine internationale forpligtelser, navnlig i henhold til Minskaftalerne og FN's havretskonvention, ud i livet; opfordrer til øjeblikkelig løsladelse af alle ulovligt frihedsberøvede og fængslede ukrainske statsborgere; tilskynder Rådet til også at udvide anvendelsesområdet for sine sanktioner til at omfatte »pasudstedelse« og afholdelse af ulovlige valg på Krim og beslutningen om at give indbyggerne i de ikke-regeringskontrollerede områder af de ukrainske regioner Donetsk og Luhansk valgret til valget til Statsdumaen i september 2021 samt til at forhøje den pris, som Rusland betaler for at blokere for gennemførelsen af Minskaftalerne og drøftelserne i Normandietkvartetten; anmoder Den Internationale Straffedomstol om at efterforske de forbrydelser, der er begået af den russiske side og dens stedfortrædere på Krimhalvøen og i det østlige Ukraine; fremhæver den rolle, som Den Internationale Domstol og sager om universel jurisdiktion kan spille i denne henseende; mener, at den politiske og militære de facto-ledelse i de såkaldte folkerepublikker i Luhansk og Donetsk bør pålægges sanktioner inden for rammerne af den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger betydningen af OSCE's særlige observatørmission i Ukraine og af, at den er i stand til at fortsætte sit arbejde uden begrænsninger efter marts 2022, hvor dens nuværende mandat på nuværende tidpunkt forventes at udløbe; fordømmer på det kraftigste de handlinger fra Ruslands side, som hindrer OSCE's særlige observatørmission i at udfylde sin rolle ved at jamme radiosignaler til og fra missionens ubemandede luftfartøjer og blokere for observatørernes adgang til de besatte områder; beklager Ruslands beslutning om at lukke OSCE's observatørmission ved de russiske kontrolsteder i Gukovo og Donetsk; |
| --- | --- |

20.

| 21. | støtter kraftigt Ukraines bestræbelser på at retsforfølge russiske lejesoldater, der har begået krigsforbrydelser, og opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at øge deres samarbejde med henblik herpå; |
| --- | --- |

21.

| 22. | gentager sin støtte til den internationale undersøgelse af omstændighederne omkring den tragiske nedskydning af Malaysia Airlines' fly MH17, som muligvis kan udgøre en krigsforbrydelse, og gentager sin opfordring til at retsforfølge de ansvarlige; |
| --- | --- |

22.

| 23. | fordømmer præsident Putins undertegnelse af dekretet om forenklede handelsregler med henblik på at tillade øget adgang for varer til og fra de midlertidigt ikke-regeringskontrollerede områder i regionerne Donetsk og Luhansk i Ukraine, og opfordrer Rusland til at trække det tilbage; understreger, at sådanne ensidige foranstaltninger krænker Ukraines suverænitet og territoriale integritet, herunder med hensyn til toldkontrol, og kan øge spændingerne og forlænge status quo, samtidig med at den fremtidige reintegrationsproces hindres; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hilser oprettelsen af og aktiviteterne i Den Internationale Krimplatform velkommen; mener, at den er et vigtigt redskab til at fastholde den ulovlige annektering af Krimhalvøen højt på den internationale dagsorden; udtrykker tilfredshed med EU's stærke støtte til dette initiativ og opfordrer EU til at bidrage yderligere til udviklingen af dets hørings- og koordineringsformat; beklager, at internationale organisationer og menneskerettighedsforkæmpere stadig nægtes adgang til Krim; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer det russiske folk til ikke at tro på den allestedsnærværende officielle propaganda, der fremstiller Vesten som fjender af det russiske folk og den russiske stat; minder om, at demokrati og frihed kun er en trussel mod korrupte russiske eliter og ikke mod befolkningen; udtrykker ønske om at gå i dialog med og opbygge fremtidige forbindelser med et demokratisk Rusland; minder om, at den aggressive politik »Kreml i første række«, som føres eksternt og internt, er til skade for det russiske folk; |
| --- | --- |

25.

| 26. | støtter de ukrainske myndigheder i deres bestræbelser på at reformere landet i overensstemmelse med bestemmelserne i associeringsaftalen og om det vidtgående og brede frihandelsområde; opfordrer EU-institutionerne til at fastholde et troværdigt langsigtet perspektiv for ukrainsk EU-medlemskab i overensstemmelse med artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union, som for enhver europæisk stat; understreger, at sådanne bestræbelser er nødvendige for at øge Ukraines modstandsdygtighed og for mere effektivt at imødegå nuværende og fremtidig russisk aggression; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådet, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa, Ukraines præsident, regering og parlament (Verkhovna Rada) og Den Russiske Føderations præsident, regering og parlament (Statsdumaen). |
| --- | --- |

27.

---

(1)  EUT L 161 af 29.5.2014, s. 3.

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for naturgas og om ophævelse af direktiv 2003/55/EF (EØS-relevant tekst) (EUT L 211 af 14.8.2009, s. 94).

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/150 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/150

---

P9_TA(2021)0516

Gennemførelsen af Kimberleyprocessens certificeringsordning

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om gennemførelsen af Kimberley-processens certificeringsordning (2021/2885(RSP))

(2022/C 251/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kimberley-processens certificeringsordning (KP-certificeringsordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kimberley-processens certificeringsordning (KP-certificeringsordningen),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2368/2002 af 20. december 2002 om gennemførelse af Kimberley-processens certificeringsordning for international handel med uslebne diamanter (1) og Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gennemførelse af Kimberley-processens certificeringsordning for international handel med uslebne diamanter (COM(2021)0115), som har til formål af klarhedshensyn at omarbejde de efterfølgende ændringer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2368/2002 af 20. december 2002 om gennemførelse af Kimberley-processens certificeringsordning for international handel med uslebne diamanter (1) og Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gennemførelse af Kimberley-processens certificeringsordning for international handel med uslebne diamanter (COM(2021)0115), som har til formål af klarhedshensyn at omarbejde de efterfølgende ændringer,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af due diligence-forpligtelser i forsyningskæden for EU-importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld, der hidrører fra konfliktramte områder og højrisikoområder (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af due diligence-forpligtelser i forsyningskæden for EU-importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld, der hidrører fra konfliktramte områder og højrisikoområder (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947 af 9. juni 2021 om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947 af 9. juni 2021 om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa (3),

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om gennemførelsen af Kimberley-processens certificeringsordning (O-000073/2021 — B9-0044/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om gennemførelsen af Kimberley-processens certificeringsordning (O-000073/2021 — B9-0044/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om International Handel, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om International Handel,

| A. | der henviser til, at KP-certificeringsordningen blev oprettet som en certificeringsordning under FN-mandat i 2003 for at standse handelen med konfliktdiamanter, der gav næring til borgerkrige; der henviser til, at KP-certificeringsordningen har en trepartsstruktur, der inddrager regeringer som beslutningstagere og repræsentanter for den internationale diamantindustri og civilsamfundet som observatører; der henviser til, at beslutningerne i KP-certificeringsordningen træffes ved absolut konsensus blandt de 56 deltagende medlemmer, der repræsenterer 82 lande, idet EU og dets 27 medlemsstater tæller som én deltager; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at KP-certificeringsordningen blev oprettet som en certificeringsordning under FN-mandat i 2003 for at standse handelen med konfliktdiamanter, der gav næring til borgerkrige; der henviser til, at KP-certificeringsordningen har en trepartsstruktur, der inddrager regeringer som beslutningstagere og repræsentanter for den internationale diamantindustri og civilsamfundet som observatører; der henviser til, at beslutningerne i KP-certificeringsordningen træffes ved absolut konsensus blandt de 56 deltagende medlemmer, der repræsenterer 82 lande, idet EU og dets 27 medlemsstater tæller som én deltager;

| B. | der henviser til, at KP-certificeringsordningen definerer konfliktdiamanter som »uslebne diamanter, der benyttes af oprørsbevægelser eller deres allierede til at finansiere konflikter, som har til sigte at undergrave lovlige regeringer«; der henviser til, at KP-certificeringsordningen hævder at have næsten fuldstændigt stoppet handlen med konfliktdiamanter som oprindeligt defineret, og at denne handel nu udgør mindre end 1 % af handelen med uslebne diamanter sammenlignet med 15 % i 2003; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at KP-certificeringsordningen definerer konfliktdiamanter som »uslebne diamanter, der benyttes af oprørsbevægelser eller deres allierede til at finansiere konflikter, som har til sigte at undergrave lovlige regeringer«; der henviser til, at KP-certificeringsordningen hævder at have næsten fuldstændigt stoppet handlen med konfliktdiamanter som oprindeligt defineret, og at denne handel nu udgør mindre end 1 % af handelen med uslebne diamanter sammenlignet med 15 % i 2003;

| C. | der henviser til, at menneskerettighedskrænkelser fortsat forekommer i forbindelse med diamantminedrift i diamantrige, konfliktramte områder og højrisikoområder og kan omfatte børne- og tvangsarbejde, prygl, tortur, seksuel vold, tvungen forsvinding af mennesker, tvangsudsættelser og genbosættelse, ulovlig land grabbing og ødelæggelse af rituelt eller kulturelt vigtige steder; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at menneskerettighedskrænkelser fortsat forekommer i forbindelse med diamantminedrift i diamantrige, konfliktramte områder og højrisikoområder og kan omfatte børne- og tvangsarbejde, prygl, tortur, seksuel vold, tvungen forsvinding af mennesker, tvangsudsættelser og genbosættelse, ulovlig land grabbing og ødelæggelse af rituelt eller kulturelt vigtige steder;

| D. | der henviser til, at karakteren af konflikterne og de faktiske forhold på stedet har ændret sig, siden KP-certificeringsordningen trådte i kraft som et globalt initiativ i 2003; der henviser til, at KP-certificeringsordningen ikke dækker situationer, hvor offentlige eller private sikkerhedsstyrker, virksomheder, kriminelle eller væbnede grupper anvender udbredt eller systematisk vold for at sikre deres økonomiske interesser i diamantproduktion; der henviser til, at forbrugernes ønske om at have vished med hensyn til diamanters oprindelse og etiske karakter ikke i øjeblikket kan opfyldes; der henviser til, at dette resulterer i faldende efterspørgsel efter naturlige diamanter og derfor har negative konsekvenser for den lovlige diamantindustri og ikkeindustrielle minearbejdere; der henviser til, at mekanismer som KP-certificeringsordningen skal revideres regelmæssigt og ajourføres for at være i stand til at imødekomme forbrugernes forventninger og internationale forpligtelser vedrørende virksomhedernes sociale ansvar og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at karakteren af konflikterne og de faktiske forhold på stedet har ændret sig, siden KP-certificeringsordningen trådte i kraft som et globalt initiativ i 2003; der henviser til, at KP-certificeringsordningen ikke dækker situationer, hvor offentlige eller private sikkerhedsstyrker, virksomheder, kriminelle eller væbnede grupper anvender udbredt eller systematisk vold for at sikre deres økonomiske interesser i diamantproduktion; der henviser til, at forbrugernes ønske om at have vished med hensyn til diamanters oprindelse og etiske karakter ikke i øjeblikket kan opfyldes; der henviser til, at dette resulterer i faldende efterspørgsel efter naturlige diamanter og derfor har negative konsekvenser for den lovlige diamantindustri og ikkeindustrielle minearbejdere; der henviser til, at mekanismer som KP-certificeringsordningen skal revideres regelmæssigt og ajourføres for at være i stand til at imødekomme forbrugernes forventninger og internationale forpligtelser vedrørende virksomhedernes sociale ansvar og bæredygtig udvikling;

| E. | der henviser til, at EU har arbejdet på at udvide anvendelsesområdet for den oprindelige definition af konfliktdiamanter i KP-certificeringsordningen for at inkludere krænkelser af menneskerettighederne, men at der ikke kunne opnås et vellykket resultat på grund af den konsensusbaserede karakter af beslutningsprocessen og modstand fra visse store producent-, handels- og forbrugerlande; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU har arbejdet på at udvide anvendelsesområdet for den oprindelige definition af konfliktdiamanter i KP-certificeringsordningen for at inkludere krænkelser af menneskerettighederne, men at der ikke kunne opnås et vellykket resultat på grund af den konsensusbaserede karakter af beslutningsprocessen og modstand fra visse store producent-, handels- og forbrugerlande;

| F. | der henviser til, at Verdensdiamantrådets system af garantier er et frivilligt branchedækkende selvreguleringsprogram, der sporer diamanter, som er certificerede under Kimberley-processen, gennem forsyningskæden helt ned til handel med slebne og polerede sten; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Verdensdiamantrådets system af garantier er et frivilligt branchedækkende selvreguleringsprogram, der sporer diamanter, som er certificerede under Kimberley-processen, gennem forsyningskæden helt ned til handel med slebne og polerede sten;

| 1. | understreger det presserende behov for at revidere definitionen af konfliktdiamanter, så den kommer til at omfatte menneskerettigheder og de sociale og miljømæssige konfliktrelaterede dimensioner af diamantproduktionen for at sikre, at diamanter, der kommer til EU-markedet, ikke er knyttet til krænkelser af menneskerettighederne eller miljøkriminalitet, uanset om de begås af oprørsgrupper, regeringer eller private virksomheder; understreger, at KP-certificeringsordningen ud over uslebne diamanter også bør gælde for de slebne og polerede sten; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer til en mere effektiv gennemførelse af KP-certificeringsordningen for at sikre, at ingen konfliktdiamanter kommer ind i de lovlige forsyningskæder; opfordrer til at styrke og forbedre overvågningen og håndhævelsen af de deltagende staters interne kontrol; opfordrer indtrængende parterne i KP-certificeringsordningen til at oprette en uafhængig overvågningsmekanisme, da anbefalingerne fra fagfællebedømmelsesbesøg er af ikkebindende karakter og ofte ikke afhjælper svaghederne i gennemførelsen af interne kontroller eller medfører meningsfulde ændringer i tilfælde af manglende overholdelse af KP-certificeringsordningens minimumskrav; |
| --- | --- |

2.

| 3. | er dybt bekymret over de seneste rapporter om forsøgene på at bringe civilsamfundets observatører til tavshed på Kimberley-processens seneste intersessionelle møde; understreger på ny civilsamfundets centrale rolle i KP-certificeringsordningens trepartsstruktur og opfordrer til fuld respekt for civilsamfundsrepræsentanternes ytringsfrihed; noterer sig betydningen af at tilvejebringe pålidelig finansiering af civilsamfundsorganisationer, der arbejder med konfliktmineraler og diamanter, |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over den legitime diamantindustris engagement i KP-certificeringsordningen og oprettelsen af Verdensdiamantrådets system af garantier; bemærker, at jobskabelse og indkomst for minesamfund afhænger af stabile, gennemsigtige og ansvarlige forsyningskæder i diamantsektoren; |
| --- | --- |

4.

| 5. | påpeger, at det er vigtigt at kunne spore diamanter fra mine til marked gennem mere end blot det papirspor, der ledsager diamantforsendelser; er lydhør over for idéen om at anvende nye teknologier såsom blockchain til at forbedre sporbarheden; glæder sig over arbejdet med at digitalisere Kimberley-processens certifikater; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger betydningen af at tackle de grundlæggende årsager til diamantrelaterede konflikter og vold i hele forsyningskæden; opfordrer Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil til at sikre, at der afsættes tilstrækkelige midler til kapacitetsopbygning under det tematiske program for fred, stabilitet og konfliktforebyggelse til støtte for bæredygtig og konfliktfølsom forvaltning af naturressourcer og til at støtte overholdelsen af Kimberley-processen og andre lignende initiativer, der gælder for konfliktmineraler, med henblik på at forbedre levevilkårene for minesamfund og fremme ikkeindustriel minedrift; opfordrer til, at der ved tildelingen af geografiske midler også tages hensyn til kapacitetsopbygning og konfliktforebyggelsesaktiviteter; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer EU til fortsat at udvise globalt lederskab i gennemførelsen af initiativer vedrørende ansvarlig udvinding såsom OECD's due diligence-retningslinjer for ansvarlige forsyningskæder for mineraler fra konfliktramte områder og højrisikoområder og de ajourførte OECD-retningslinjer for multinationale virksomheder; gentager, at ansvarlig udvinding og due diligence skal være i overensstemmelse med FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer EU til at gå foran med et godt eksempel og fortsætte med at gennemføre sin værdidrevne handelsdagsorden for at fremme positive forandringer i tredjelande; bemærker i denne forbindelse, at EU's regler om handel med diamanter skal afspejle det højeste ambitionsniveau; opfordrer EU til at overveje yderligere autonome foranstaltninger til at sikre, at uslebne, slebne og polerede diamanter, der er knyttet til menneskerettighedskrænkelser, ikke bringes i omsætning på EU-markedet, således at manglerne ved KP-certificeringsordningen kan afhjælpes; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og den nuværende formand og næstformand for Kimberley-processens certificeringsordning. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 28.

(2)  EUT L 130 af 19.5.2017, s. 1.

(3)  EUT L 209 af 14.6.2021, s. 1.

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Mandag den 13. december 2021

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/153 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/153

---

P9_TA(2021)0484

Medicinsk teknologivurdering ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om medicinsk teknologivurdering og om ændring af direktiv 2011/24/EU (10531/3/2021 — C9-0422/2021 — 2018/0018(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2022/C 251/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (10531/3/2021 — C9-0422/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (10531/3/2021 — C9-0422/2021),

| — | der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det tjekkiske Deputeretkammer, den tyske Forbundsdag, det franske Senat og den polske Sejm om, at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det tjekkiske Deputeretkammer, den tyske Forbundsdag, det franske Senat og den polske Sejm om, at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse af 23. maj 2018 og 27. april 2021 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 23. maj 2018 og 27. april 2021 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0051), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0051),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A9-0334/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A9-0334/2021),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 283 af 10.8.2018, s. 28, og EUT C 286 af 16.7.2021, s. 95.

(2)  EUT C 449 af 23.12.2020, s. 638.

---

Tirsdag den 14. december 2021

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/154 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/154

---

P9_TA(2021)0485

EU-toldkontingentet for oksekød af høj kvalitet fra Paraguay ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/216 for så vidt angår EU-toldkontingentet for oksekød af høj kvalitet fra Paraguay (COM(2021)0313 — C9-0228/2021 — 2021/0146(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 251/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0313), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0313),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0228/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0228/2021),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 8. december 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 8. december 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A9-0333/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A9-0333/2021),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0146

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. december 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om ændring af forordning (EU) 2019/216 for så vidt angår EU-toldkontingentet for oksekød af høj kvalitet fra Paraguay

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2022/111.)

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/155 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/155

---

P9_TA(2021)0486

Det europæiske ungdomsår 2022 ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et europæisk ungdomsår 2022 (COM(2021)0634 — C9-0379/2021 — 2021/0328(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 251/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0634), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0634),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 165, stk. 4, og artikel 166, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0379/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 165, stk. 4, og artikel 166, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0379/2021),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 8. december 2021 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 8. december 2021 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 10. december 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 10. december 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til skrivelse af 17. november 2021 fra Budgetudvalget om resultatet af budgetforligsproceduren vedrørende Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et europæisk ungdomsår 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 17. november 2021 fra Budgetudvalget om resultatet af budgetforligsproceduren vedrørende Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et europæisk ungdomsår 2022,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0322/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0322/2021),

| A. | der henviser til, at det på grund af sagens hastende karakter er berettiget at stemme inden udløbet af fristen på otte uger, der er fastsat i artikel 6 i protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det på grund af sagens hastende karakter er berettiget at stemme inden udløbet af fristen på otte uger, der er fastsat i artikel 6 i protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet;

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | godkender Europa-Parlamentets og Rådets fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, og som vil blive offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tager Kommissionens erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, og som vil blive offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende, til efterretning; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2021)0328

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. december 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/... om et europæisk ungdomsår (2022)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2021/2316.)

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet om finansieringen af det europæiske ungdomsår (2022) — afgørelse (EU) 2021/2316

Europa-Parlamentet og Rådet er enige om, at minimumsdriftsbudgettet for gennemførelsen af det europæiske ungdomsår (2022) fastsættes til 8 mio. EUR. Af dette beløb vil 3 mio. EUR komme fra det årlige budget for 2022 for Det Europæiske Solidaritetskorps, og 5 mio. EUR vil komme fra det årlige budget for Erasmus+-programmet for 2022.

Desuden er medlovgiverne fast besluttet på at efterlade et varigt eftermæle fra det europæiske år efter 2022. Uden at dette berører budgetmyndighedens beføjelser, bør enhver yderligere finansiering efter 2022 i overensstemmelse med artikel 314 i TEUF fastsættes inden for FFR 2021-2027.

Erklæring fra Kommissionen om finansieringen af det europæiske ungdomsår (2022) — afgørelse (EU) 2021/2316

Kommissionen noterer sig medlovgivernes aftale om at indføre et minimumsdriftsbudget på 8 mio. EUR til gennemførelse af det europæiske ungdomsår (2022), uden at dette berører muligheden for supplerende bidrag fra andre relevante EU-programmer og -instrumenter ud over dette beløb på 8 mio. EUR.

Desuden vil Kommissionen i løbet af året foretage en kortlægning, som den regelmæssigt ajourfører, hvori den angiver de mulige og faktiske bidrag fra EU-programmer og -instrumenter til gennemførelsen af det europæiske ungdomsår og rapporterer om aktiviteterne. Fremskridtene med hensyn til anvendelsen af bidrag fra EU-programmer vil regelmæssigt blive forelagt Europa-Parlamentet og Rådet. Disse bidrag bør betragtes som supplerende og tilføjes minimumsdriftsbudgettet på 8 mio. EUR.

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/158 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/158

---

P9_TA(2021)0487

Fælles efterforskningshold: tilpasning til EU-reglerne om beskyttelse af personoplysninger ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets rammeafgørelse 2002/465/RIA for så vidt angår tilpasning til EU-reglerne om beskyttelse af personoplysninger (COM(2021)0020 — C9–0005/2021 — 2021/0008(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 251/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0020),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 16, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0005/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 16, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0005/2021),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 17. november 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 17. november 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0236/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0236/2021),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling, |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0008

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. december 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/... om ændring af Rådets rammeafgørelse 2002/465/RIA for så vidt angår tilpasning til EU-reglerne om beskyttelse af personoplysninger

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2022/211.)

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/159 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/159

---

P9_TA(2021)0488

Den europæiske efterforskningskendelse i straffesager: Tilpasning til EU-reglerne om beskyttelse af personoplysninger ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2014/41/EU for så vidt angår tilpasning til EU-reglerne om beskyttelse af personoplysninger (COM(2021)0021 — C9-0006/2021 — 2021/0009(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 251/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0021),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 16, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0006/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 16, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0006/2021),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 17. november 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 17. november 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0237/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0237/2021),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0009

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. december 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/... om ændring af direktiv 2014/41/EU for så vidt angår tilpasning til EU-reglerne om beskyttelse af personoplysninger

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2022/228.)

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/160 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/160

---

P9_TA(2021)0490

Anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Kroatien

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Kroatien i forbindelse med den række jordskælv, der ramte landet fra den 28. december 2020 (COM(2021)0963 — C9-0403/2021 — 2021/0359(BUD))

(2022/C 251/24)

Europa-Parlamentet

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0963 — C9-0403/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0963 — C9-0403/2021),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (1),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2), særlig artikel 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2), særlig artikel 9,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (3), særlig punkt 10, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (3), særlig punkt 10,

| — | der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om afbødning af konsekvenserne af jordskælv i Kroatien (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om afbødning af konsekvenserne af jordskælv i Kroatien (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2021 om effektiviteten af medlemsstaternes anvendelse af midlerne fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i tilfælde af naturkatastrofer (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2021 om effektiviteten af medlemsstaternes anvendelse af midlerne fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i tilfælde af naturkatastrofer (5),

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0343/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0343/2021),

| 1. | udtrykker sin dybeste solidaritet og medfølelse med alle de personer, der er blevet ramt af jordskælvene, med deres familier og med Kroatiens nationale, regionale og lokale myndigheder, som er involveret i hjælpearbejdet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over beslutningen som en konkret og synlig form for Unionens solidaritet med dens borgere og de regioner i Kroatien, der blev ramt af jordskælvene mellem den 28. december 2020 og den 21. februar 2021; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger det presserende behov for at frigive finansiel bistand gennem Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF) for at sikre, at støtten kan nå de berørte regioner i god tid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | beklager, at der er gået en rum tid fra det tidspunkt, hvor Kroatien sendte sin ansøgning om finansiel bistand den 18. marts 2021, til Kommissionen fremlagde sit forslag om anvendelse af fonden ved udgangen af oktober 2021; understreger atter betydningen af, at Den Europæiske Unions Solidaritetsfond mobiliseres hurtigt i fremtiden med henblik på at yde hjælp til mennesker og regioner i nød; |
| --- | --- |

4.

| 5. | fremhæver, at EUSF har været under et betydeligt pres i det første år af FFR 2021-2027, at naturkatastrofer i sagens natur er uforudsigelige, og at antallet og alvoren af disse på grund af klimaforandringer sandsynligvis vil stige med tiden og blive mere omkostningstunge; understreger derfor sin voksende bekymring over de knappe ressourcer, der er til rådighed for EUSF i perioden 2021-2027; mener, at det samlede finansieringsbeløb og tildelingsordningerne for solidaritets- og nødhjælpsreserven (SEAR) ikke sikrer den optimale effektivitet af EUSF, og opfordrer til, at der foretages en revision af SEAR i forbindelse med den næste gennemgang af FFR 2021-2027; |
| --- | --- |

5.

| 6. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0023.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0429.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Kroatien i forbindelse med den række jordskælv, der ramte landet fra den 28. december 2020

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2022/49.)

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/163 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/163

---

P9_TA(2021)0491

Mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2021/003 IT/Porto Canale — Italien

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere på baggrund af en ansøgning fra Italien — EGF/2021/003 IT Porto Canale (COM(2021)0935 — C9-0399/2021 — 2021/0337(BUD))

(2022/C 251/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0935 — C9-0399/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0935 — C9-0399/2021),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/691 af 28. april 2021 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere (EGF) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1309/2013 (1) (»EGF-forordningen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/691 af 28. april 2021 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere (EGF) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1309/2013 (1) (»EGF-forordningen«),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2), særlig artikel 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2), særlig artikel 8,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (3), særlig punkt 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (3), særlig punkt 9,

| — | der henviser til skrivelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0345/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0345/2021),

| A. | der henviser til, at Unionen har indført lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter til at yde supplerende støtte til arbejdstagere, som lider under følgerne af globaliseringen og teknologiske og miljømæssige forandringer såsom ændringer i verdenshandelsmønstrene, handelstvister, væsentlige ændringer i Unionens handelsforbindelser eller sammensætningen af det indre marked og finansielle eller økonomiske kriser samt overgangen til en lavemissionsøkonomi eller som følge af digitalisering eller automatisering; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen har indført lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter til at yde supplerende støtte til arbejdstagere, som lider under følgerne af globaliseringen og teknologiske og miljømæssige forandringer såsom ændringer i verdenshandelsmønstrene, handelstvister, væsentlige ændringer i Unionens handelsforbindelser eller sammensætningen af det indre marked og finansielle eller økonomiske kriser samt overgangen til en lavemissionsøkonomi eller som følge af digitalisering eller automatisering;

| B. | der henviser til, at Italien den 15. juli 2021 indgav ansøgning EGF/2021/003 IT/Porto Canale om økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) som følge af afskedigelsen af 190 arbejdstagere i selskabet Porto Industriale di Cagliari SpA i den økonomiske sektor, der er klassificeret under NACE (rev. 2) hovedgruppe 52 (Hjælpevirksomhed i forbindelse med transport), i NUTS 2-regionen Sardinien (ITG2) i Italien, inden for en referenceperiode for ansøgningen fra den 1. september 2020 til den 1. januar 2021; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Italien den 15. juli 2021 indgav ansøgning EGF/2021/003 IT/Porto Canale om økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) som følge af afskedigelsen af 190 arbejdstagere i selskabet Porto Industriale di Cagliari SpA i den økonomiske sektor, der er klassificeret under NACE (rev. 2) hovedgruppe 52 (Hjælpevirksomhed i forbindelse med transport), i NUTS 2-regionen Sardinien (ITG2) i Italien, inden for en referenceperiode for ansøgningen fra den 1. september 2020 til den 1. januar 2021;

| C. | der henviser til, at ansøgningen er baseret på interventionskriterierne i EGF-forordningens artikel 4, stk. 3, der fraviger kriterierne i EGF-forordningens artikel 4, stk. 2, litra a), som forudsætter aktivitetsophør for mindst 200 afskedigede arbejdstagere i løbet af en firemåneders referenceperiode i en virksomhed i en medlemsstat, inklusive arbejdstagere, der er blevet afskediget af leverandører eller producenter i efterfølgende produktionsled, og/eller selvstændige, hvis aktivitet er ophørt; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ansøgningen er baseret på interventionskriterierne i EGF-forordningens artikel 4, stk. 3, der fraviger kriterierne i EGF-forordningens artikel 4, stk. 2, litra a), som forudsætter aktivitetsophør for mindst 200 afskedigede arbejdstagere i løbet af en firemåneders referenceperiode i en virksomhed i en medlemsstat, inklusive arbejdstagere, der er blevet afskediget af leverandører eller producenter i efterfølgende produktionsled, og/eller selvstændige, hvis aktivitet er ophørt;

| D. | der henviser til, at selv om der blev gennemført færre end 200 afskedigelser inden for referenceperioden på fire måneder, kunne undtagelsen fra artikel 4, stk. 2, litra a), indrømmes, da de fandt sted på et lille arbejdsmarked med et BNP pr. indbygger på 21 600 EUR i 2018 sammenlignet med det europæiske gennemsnit på 31 000 EUR (4), og som var hårdt ramt af krisen i 2008 (5) og pandemikrisen (6); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at selv om der blev gennemført færre end 200 afskedigelser inden for referenceperioden på fire måneder, kunne undtagelsen fra artikel 4, stk. 2, litra a), indrømmes, da de fandt sted på et lille arbejdsmarked med et BNP pr. indbygger på 21 600 EUR i 2018 sammenlignet med det europæiske gennemsnit på 31 000 EUR (4), og som var hårdt ramt af krisen i 2008 (5) og pandemikrisen (6);

| E. | der henviser til, at aktiviteten i havnen i Cagliari var faldet mellem 2011 og 2018, og at trafikken faldt med 90 % i 2018 på grund af manglen på en landforbindelse til resten af Italien og den gradvise flytning af containermængder og -operationer til knudepunkter i Middelhavsområdets yderområder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at aktiviteten i havnen i Cagliari var faldet mellem 2011 og 2018, og at trafikken faldt med 90 % i 2018 på grund af manglen på en landforbindelse til resten af Italien og den gradvise flytning af containermængder og -operationer til knudepunkter i Middelhavsområdets yderområder;

| F. | der henviser til, at Contship Italia Group, eneaktionær i Porto Industriale di Cagliari SpA, koncessionshaveren af containerterminalen, i 2019 besluttede at indstille sine aktiviteter i Cagliari og frivilligt afvikle sit datterselskab Porto Industriale di Cagliari SpA, og der blev ikke fundet nogen ny koncessionshaver på trods af tre forlængelser, hvilket førte til, at de 190 arbejdstagere, der stadig var en del af virksomheden, blev afskediget i september 2020; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Contship Italia Group, eneaktionær i Porto Industriale di Cagliari SpA, koncessionshaveren af containerterminalen, i 2019 besluttede at indstille sine aktiviteter i Cagliari og frivilligt afvikle sit datterselskab Porto Industriale di Cagliari SpA, og der blev ikke fundet nogen ny koncessionshaver på trods af tre forlængelser, hvilket førte til, at de 190 arbejdstagere, der stadig var en del af virksomheden, blev afskediget i september 2020;

| G. | der henviser til, at EGF ikke må overstige et maksimalt årligt beløb på 186 mio. EUR (i 2018-priser), jf. artikel 8 i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EGF ikke må overstige et maksimalt årligt beløb på 186 mio. EUR (i 2018-priser), jf. artikel 8 i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027;

| 1. | er enig med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 4, stk. 3, i EGF-forordningen er opfyldt, og at Italien er berettiget til en økonomisk støtte på 1 493 407 EUR i henhold til nævnte forordning, hvilket svarer til 85 % af de samlede udgifter på 1 756 950 EUR, herunder udgifter til individualiserede tilbud på 1 686 750 EUR og udgifter til at gennemføre EGF (7) på 70 200 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at de italienske myndigheder indgav ansøgningen den 15. juli 2021, og at Kommissionen den 28. oktober 2021 afsluttede sin vurdering heraf og fremsendte den til Parlamentet den samme dag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bemærker, at ansøgningen vedrører i alt 190 afskedigede arbejdstagere, hvis aktivitet er ophørt i selskabet Porto Industriale di Cagliari SpA. noterer sig endvidere, at Italien forventer, at alle de samlede støtteberettigede modtagere vil deltage i foranstaltningerne (tiltænkte støttemodtagere); |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at de sociale konsekvenser af afskedigelserne forventes at være betydelige for den sardinske økonomi, som også blev hårdt ramt af covid-19-krisen, og hvor antallet af beskæftigede faldt med 4,6 % i 2020 sammenlignet med et fald på 2,0 % i Italien som helhed (8); bemærker endvidere, at en anden igangværende EGF-ansøgning vedrører afskedigelser i Air Italy i Sardinien; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at antallet af sardiske husstande uden arbejdsindkomst steg til 16,5 % i 2020 på grund af pandemien (+3,5 procentpoint i forhold til 2019); |
| --- | --- |

5.

| 6. | påpeger, at de fleste af de afskedigede arbejdstagere er mænd (90,5 %) mellem 30 og 54 år (98,4 %) og har en gymnasial eller postgymnasial uddannelse (83,7 %); |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker, at Italien den 8. oktober 2020 begyndte at yde individualiserede tilbud til de tiltænkte støttemodtagere, og at perioden for berettigelse til økonomisk støtte fra EGF derfor vil være fra den 8. oktober 2020 til 24 måneder efter datoen for finansieringsafgørelsens ikrafttræden; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder om, at de individualiserede tilbud til arbejdstagere og selvstændige omfatter følgende foranstaltninger: generel information og erhvervsvejledning, rådgivning og karriereudvikling, hjælp til jobsøgning, vejledning til tilpasning til nyt job, vejledning til virksomhedsetablering, økonomisk bidrag til virksomhedsetablering, uddannelse samt incitamenter og bidrag til specifikke omkostninger; |
| --- | --- |

8.

| 9. | glæder sig over muligheden for særlige tidsbegrænsede foranstaltninger inden for den samordnede pakke, hvilket bl.a. omfatter at betale børnepasningsydelser som fastsat i artikel 7, stk. 2, litra b), i EGF-forordningen for at lette jobsøgendes deltagelse i de foreslåede aktiviteter og deres overgang til beskæftigelse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over, at uddannelsen vil fokusere på den grønne økonomi, den blå økonomi, personlige tjenesteydelser, sundheds- og socialtjenester, fremme af kulturarv og kulturelle aktiviteter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | noterer sig, at Italien påtog sig den administrative udgift, der skal gennemføre EGF, den 18. januar 2021, og at udgifterne til forberedelse, forvaltning, oplysning, offentlig omtale, kontrol- og rapporteringsforanstaltninger derfor vil være berettigede til økonomisk EGF-støtte fra den 18. januar 2021 og indtil 31 måneder efter datoen for finansieringsafgørelsens ikrafttræden; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over, at foranstaltningerne var planlagt til at være i overensstemmelse med Italiens nationale strategi for bæredygtig udvikling (SNSvS) (9), og at den samordnede pakke af individualiserede tilbud blev udarbejdet ved en høring mellem regionen Sardinien, ASPAL (10), Cagliari kommune, Cagliaris havnemyndighed og relevante fagforeninger; bemærker, at arbejdsmarkedets parter var fuldt ud involveret i planlægningen og finjusteringen af pakken af foranstaltninger; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at de italienske myndigheder har bekræftet, at de støtteberettigede foranstaltninger ikke modtager støtte fra andre EU-fonde eller -finansieringsinstrumenter; |
| --- | --- |

13.

| 14. | minder om, at EGF-støtte ikke må erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national ret eller kollektive overenskomster, eller nogen godtgørelser eller rettigheder for støttemodtagerne af EGF-bidrag med henblik på at sikre EGF-bidragets fulde additionalitet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | noterer sig, at alle de proceduremæssige krav er opfyldt; |
| --- | --- |

15.

| 16. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EUT L 153 af 3.5.2021, s. 48.

(2)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

(4)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/regional-innovation-monitor/base-profile/sardinia

(5)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/regional-innovation-monitor/base-profile/sardinia

(6)  Banca d’Italia. L'economia della Sardegna. Rapporto annuale, giugno 2021.

(7)  I henhold til artikel 7, stk. 5, i EGF-forordningen.

(8)  Banca d’Italia. L'economia della Sardegna. Rapporto annuale, giugno 2021.

(9)  Strategia Nazionale per lo Sviluppo sostenibile (SNSvS).

(10)  De regionale offentlige arbejdsformidlinger.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere på baggrund af en ansøgning fra Italien — EGF/2021/003 IT/Porto Canale

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2022/48.)

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/167 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/167

---

P9_TA(2021)0492

Mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2021/002 IT/Air Italy — Italien

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere på baggrund af en ansøgning fra Italien — EGF/2021/002 IT/Air Italy (COM(2021)0936 — C9-0400/2021 — 2021/0338(BUD))

(2022/C 251/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0936 — C9-0400/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0936 — C9-0400/2021),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/691 af 28. april 2021 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere (EGF) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1309/2013 (1) (»EGF-forordningen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/691 af 28. april 2021 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere (EGF) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1309/2013 (1) (»EGF-forordningen«),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2), særlig artikel 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2), særlig artikel 8,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (3), særlig punkt 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (3), særlig punkt 9,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0346/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0346/2021),

| A. | der henviser til, at Unionen har indført lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter til at yde supplerende støtte til arbejdstagere, som lider under følgerne af globaliseringen og teknologiske og miljømæssige forandringer såsom ændringer i verdenshandelsmønstrene, handelstvister, væsentlige ændringer i Unionens handelsforbindelser eller sammensætningen af det indre marked, og finansielle eller økonomiske kriser, samt overgangen til lavemissionsøkonomi eller som følge af digitalisering eller automatisering; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen har indført lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter til at yde supplerende støtte til arbejdstagere, som lider under følgerne af globaliseringen og teknologiske og miljømæssige forandringer såsom ændringer i verdenshandelsmønstrene, handelstvister, væsentlige ændringer i Unionens handelsforbindelser eller sammensætningen af det indre marked, og finansielle eller økonomiske kriser, samt overgangen til lavemissionsøkonomi eller som følge af digitalisering eller automatisering;

| B. | der henviser til, at Italien den 15. juli 2021 indgav ansøgning EGF/2021/002 IT/Air Italy om økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) som følge af afskedigelsen af 466 arbejdstagere i selskabet Air Italy SpA i den økonomiske sektor, der er klassificeret under NACE (rev. 2) hovedgruppe 51 (Lufttransport), i NUTS 2-regionen Sardegna (ITG2) i Italien, inden for en referenceperiode for ansøgningen fra den 1. september 2020 til den 1. januar 2021; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Italien den 15. juli 2021 indgav ansøgning EGF/2021/002 IT/Air Italy om økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) som følge af afskedigelsen af 466 arbejdstagere i selskabet Air Italy SpA i den økonomiske sektor, der er klassificeret under NACE (rev. 2) hovedgruppe 51 (Lufttransport), i NUTS 2-regionen Sardegna (ITG2) i Italien, inden for en referenceperiode for ansøgningen fra den 1. september 2020 til den 1. januar 2021;

| C. | der henviser til, at ansøgningen vedrører 466 afskedigede arbejdstagere, hvis aktivitet er ophørt i løbet af referenceperioden i selskabet Air Italy SpA, mens 145 arbejdstagere blev afskediget før eller efter referenceperioden som følge af de samme begivenheder, der udløste de afskedigede arbejdstageres aktivitetsophør i referenceperioden, og som derfor også vil blive betragtet som støtteberettigede modtagere; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ansøgningen vedrører 466 afskedigede arbejdstagere, hvis aktivitet er ophørt i løbet af referenceperioden i selskabet Air Italy SpA, mens 145 arbejdstagere blev afskediget før eller efter referenceperioden som følge af de samme begivenheder, der udløste de afskedigede arbejdstageres aktivitetsophør i referenceperioden, og som derfor også vil blive betragtet som støtteberettigede modtagere;

| D. | der henviser til, at ansøgningen er baseret på interventionskriteriet i artikel 4, stk. 2, litra a), i EGF-forordningen, som forudsætter aktivitetsophør for mindst 200 afskedigede arbejdstagere i løbet af en fire måneders referenceperiode i en virksomhed i en medlemsstat; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ansøgningen er baseret på interventionskriteriet i artikel 4, stk. 2, litra a), i EGF-forordningen, som forudsætter aktivitetsophør for mindst 200 afskedigede arbejdstagere i løbet af en fire måneders referenceperiode i en virksomhed i en medlemsstat;

| E. | der henviser til, at Air Italy har stået over for forskellige vanskeligheder (4) siden sin oprettelse i 2018, der fulgte efter sammenlægningen af Meridiana Fly og Air Italy med et tab på 160 mio. EUR i 2018 til et tab på 230 mio. EUR i 2019; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Air Italy har stået over for forskellige vanskeligheder (4) siden sin oprettelse i 2018, der fulgte efter sammenlægningen af Meridiana Fly og Air Italy med et tab på 160 mio. EUR i 2018 til et tab på 230 mio. EUR i 2019;

| F. | der henviser til, at Air Italy's aktionærer den 11. februar 2020 godkendte en frivillig likvidation og aflysning af alle driftsaktiviteter fra og med den 25. februar 2020; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Air Italy's aktionærer den 11. februar 2020 godkendte en frivillig likvidation og aflysning af alle driftsaktiviteter fra og med den 25. februar 2020;

| G. | der henviser til, at den kollektive afskedigelsesprocedure for de 1 453 ansatte i Air Italy blev sat i bero indtil september 2020 på grund af covid-19-pandemien (5); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den kollektive afskedigelsesprocedure for de 1 453 ansatte i Air Italy blev sat i bero indtil september 2020 på grund af covid-19-pandemien (5);

| H. | der henviser til, at EGF ikke må overstige et maksimalt årligt beløb på 186 mio. EUR (i 2018-priser), jf. artikel 8 i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (6); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EGF ikke må overstige et maksimalt årligt beløb på 186 mio. EUR (i 2018-priser), jf. artikel 8 i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (6);

| 1. | er enig med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 4, stk. 2, litra a), i EGF-forordningen er opfyldt, og at Italien er berettiget til en økonomisk støtte på 3 874 640 EUR i henhold til nævnte forordning, hvilket svarer til 85 % af de samlede udgifter på 4 558 400 EUR, herunder udgifter til individualiserede tilbud på 4 376 000 EUR og udgifter til at gennemføre EGF (7) på 182 400 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at de italienske myndigheder indgav ansøgningen den 15. juli 2021, og at Kommissionen afsluttede sin vurdering heraf den 28. oktober 2021 og fremsendte den til Parlamentet den samme dag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bemærker, at det samlede antal støtteberettigede og tiltænkte modtagere er 611, og påpeger, at næsten halvdelen af de støtteberettigede personer er kvinder (48,11 %); |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at de sociale konsekvenser af afskedigelserne forventes at være betydelige for den sardiske økonomi, som også blev hårdt ramt af covid-19-krisen, og hvor antallet af beskæftigede faldt med 4,6 % i 2020 sammenlignet med et fald på 2,0 % i Italien som helhed (8); bemærker endvidere, at en anden igangværende EGF-ansøgning vedrører afskedigelser i Porto Canale i Sardegna; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at andelen af sardiske husstande uden arbejdsindkomst steg til 16,5 % i 2020 på grund af pandemien (+3,5 procentpoint i forhold til 2019); |
| --- | --- |

5.

| 6. | påpeger, at de fleste af de afskedigede arbejdstagere har en gymnasial eller videregående uddannelse (93,3 %), og at de er mellem 30 og 54 år (69,23 %); bemærker, at den næststørste aldersgruppe er over 54 år (30,77 %), som kan stå over for yderligere udfordringer i forbindelse med reintegration på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker, at Italien den begyndte at yde individualiserede tilbud til de tiltænkte støttemodtagere den 4. november 2020, og at perioden for berettigelse til økonomisk støtte fra EGF derfor vil være fra den 4. november 2020 og indtil 24 måneder efter datoen for finansieringsafgørelsens ikrafttræden; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder om, at de individualiserede tilbud til arbejdstagere omfatter følgende foranstaltninger: generel information og erhvervsvejledning, hjælp til jobsøgning, uddannelse, vejledning til virksomhedsetablering, økonomisk bidrag til virksomhedsetablering samt incitamenter og bidrag til specifikke omkostninger; |
| --- | --- |

8.

| 9. | glæder sig over muligheden for særlige tidsbegrænsede foranstaltninger inden for den samordnede pakke, hvilket bl.a. omfatter at betale børnepasningsydelser som fastsat i artikel 7, stk. 2, litra b), i EGF-forordningen for at lette jobsøgendes deltagelse i de foreslåede aktiviteter og deres overgang til beskæftigelse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mener, at Den Europæiske Union har et socialt ansvar for at give afskedigede arbejdstagere de kvalifikationer, der er nødvendige for den økologiske og retfærdige omstilling i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt, navnlig for arbejdstagere med kvalifikationer, der er relevante for sektorer, der i øjeblikket er meget kulstofintensive; glæder sig derfor over, at uddannelsen vil fokusere på den grønne økonomi, den blå økonomi, personlige tjenesteydelser, sundheds- og socialtjenester, fremme af kulturarv og kulturelle aktiviteter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | noterer sig, at Italien påtog sig den administrative udgift til gennemførelsen af EGF den 4. november 2020, og at udgifterne til forberedelse, forvaltning, oplysning, offentlig omtale, kontrol- og rapporteringsforanstaltninger derfor vil være berettigede til økonomisk EGF-støtte fra den 4. november 2020 og indtil 31 måneder efter datoen for finansieringsafgørelsens ikrafttræden; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over, at foranstaltningerne var planlagt til at være i overensstemmelse med Italiens nationale strategi for bæredygtig udvikling (SNSvS), og at den samordnede pakke af individualiserede tilbud blev drøftet mellem ASPAL, de regionale offentlige arbejdsformidlinger, Regione Sardegna og de relevante fagforeninger; noterer sig, at arbejdsmarkedets parter fuldt ud var involveret i planlægningen af foranstaltningerne; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at de italienske myndigheder har bekræftet, at de støtteberettigede foranstaltninger ikke modtager støtte fra andre EU-fonde eller -finansieringsinstrumenter; |
| --- | --- |

13.

| 14. | minder om, at EGF-støtte ikke må erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national ret eller kollektive overenskomster, eller nogen godtgørelser eller rettigheder for støttemodtagerne af EGF-bidrag med henblik på at sikre EGF-bidragets fulde additionalitet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | noterer sig, at alle de proceduremæssige krav er opfyldt; |
| --- | --- |

15.

| 16. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EUT L 153 af 3.5.2021, s. 48.

(2)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

(4)  Såsom tvister med Alitalia om ruter mellem det italienske fastland og Sardinien: www.quifinanza.it/soldi/air-italy; tre amerikanske luftfartsselskabers modstand mod stigningen i antallet af Air Italy's direkte flyvninger mellem USA og Europa: https://www.politico.com/f/?id=0000016a-26c5-d80c-a7ea-7fc56fae0000; og flyveforbud for tre nye Boeing 737 Max på grund af sikkerhedsmangler: www.quifinanza.it/soldi/air-italy.

(5)  Lovdekretet Decreto Legge n.18. art. 46 af 17. marts 2020.

(6)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(7)  I henhold til artikel 7, stk. 5, i EGF-forordningen.

(8)  Banca d'Italia. L'economia della Sardegna. Rapporto annuale, giugno 2021.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere på baggrund af en ansøgning fra Italien — EGF/2021/002 IT/Air Italy

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2022/51.)

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/171 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/171

---

P9_TA(2021)0493

Mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2021/004 ES/Aragón automotive — Spanien

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere på baggrund af en ansøgning fra Spanien — EGF/2021/004 ES/Aragón automotive (COM(2021)0683 — C9-0404/2021 — 2021/0356(BUD))

(2022/C 251/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0683 — C9-0404/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0683 — C9-0404/2021),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/691 af 28. april 2021 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere (EGF) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1309/2013 (1) (»EGF-forordningen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/691 af 28. april 2021 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere (EGF) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1309/2013 (1) (»EGF-forordningen«),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2) (»FFR-forordningen«), særlig artikel 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2) (»FFR-forordningen«), særlig artikel 8,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (3), særlig punkt 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (3), særlig punkt 9,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0344/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0344/2021),

| A. | der henviser til, at Unionen har indført lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter til at yde supplerende støtte til arbejdstagere, som lider under følgerne af globaliseringen og teknologiske og miljømæssige forandringer såsom ændringer i verdenshandelsmønstrene, handelstvister, væsentlige ændringer i Unionens handelsforbindelser eller sammensætningen af det indre marked og finansielle eller økonomiske kriser samt overgangen til en lavemissionsøkonomi eller som følge af digitalisering eller automatisering; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen har indført lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter til at yde supplerende støtte til arbejdstagere, som lider under følgerne af globaliseringen og teknologiske og miljømæssige forandringer såsom ændringer i verdenshandelsmønstrene, handelstvister, væsentlige ændringer i Unionens handelsforbindelser eller sammensætningen af det indre marked og finansielle eller økonomiske kriser samt overgangen til en lavemissionsøkonomi eller som følge af digitalisering eller automatisering;

| B. | der henviser til, at Spanien indgav ansøgning EGF/2021/004 ES/Aragón automotive om økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) som følge af afskedigelsen af 592 arbejdstagere i den økonomiske sektor, der er klassificeret under NACE rev. 2 hovedgruppe 29 (Fremstilling af motorkøretøjer, påhængsvogne og sættevogne), i NUTS 2-regionen Aragón (ES24) i Spanien, inden for en referenceperiode for ansøgningen fra den 1. november 2020 til den 1. maj 2021; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Spanien indgav ansøgning EGF/2021/004 ES/Aragón automotive om økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) som følge af afskedigelsen af 592 arbejdstagere i den økonomiske sektor, der er klassificeret under NACE rev. 2 hovedgruppe 29 (Fremstilling af motorkøretøjer, påhængsvogne og sættevogne), i NUTS 2-regionen Aragón (ES24) i Spanien, inden for en referenceperiode for ansøgningen fra den 1. november 2020 til den 1. maj 2021;

| C. | der henviser til, at ansøgningen vedrører 592 afskedigede arbejdstagere, hvis aktivitet er ophørt i løbet af referenceperioden i 50 virksomheder (4), mens 460 arbejdstagere blev afskediget før eller efter referenceperioden som følge af de samme begivenheder, der udløste de afskedigede arbejdstageres aktivitetsophør i referenceperioden, og som derfor også vil blive betragtet som støtteberettigede modtagere; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ansøgningen vedrører 592 afskedigede arbejdstagere, hvis aktivitet er ophørt i løbet af referenceperioden i 50 virksomheder (4), mens 460 arbejdstagere blev afskediget før eller efter referenceperioden som følge af de samme begivenheder, der udløste de afskedigede arbejdstageres aktivitetsophør i referenceperioden, og som derfor også vil blive betragtet som støtteberettigede modtagere;

| D. | der henviser til, at ansøgningen er baseret på interventionskriteriet i EGF-forordningens artikel 4, stk. 2, litra b), som forudsætter aktivitetsophør for mindst 200 afskedigede arbejdstagere i løbet af en seksmåneders referenceperiode i virksomheder, der alle er aktive inden for samme økonomiske sektor, som defineret på NACE rev. 2-hovedgruppeniveau, og som befinder sig i en region eller to sammenhængende regioner på NUTS 2-niveau i en medlemsstat; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ansøgningen er baseret på interventionskriteriet i EGF-forordningens artikel 4, stk. 2, litra b), som forudsætter aktivitetsophør for mindst 200 afskedigede arbejdstagere i løbet af en seksmåneders referenceperiode i virksomheder, der alle er aktive inden for samme økonomiske sektor, som defineret på NACE rev. 2-hovedgruppeniveau, og som befinder sig i en region eller to sammenhængende regioner på NUTS 2-niveau i en medlemsstat;

| E. | der henviser til, at covid-19-pandemien, de strenge nedlukningsforanstaltninger, der blev gennemført i andet kvartal 2020 i Spanien (5), og den deraf følgende mangel på halvledere (6) har påvirket bilindustrien i landet negativt, således at produktionen af køretøjer i Spanien (1,2 mio. enheder) i perioden januar-juni 2021 stadig var 21,6 % lavere end produktionen i samme periode i 2019 (7); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at covid-19-pandemien, de strenge nedlukningsforanstaltninger, der blev gennemført i andet kvartal 2020 i Spanien (5), og den deraf følgende mangel på halvledere (6) har påvirket bilindustrien i landet negativt, således at produktionen af køretøjer i Spanien (1,2 mio. enheder) i perioden januar-juni 2021 stadig var 21,6 % lavere end produktionen i samme periode i 2019 (7);

| F. | der henviser til, at bilindustrien i Aragón tegner sig for 2,42 % af nettobeskæftigelsen og ca. 6 % af det regionale BNP (8), og at den registrerede arbejdsløshed nu er 26 % højere end før pandemien (75 578 jobsøgende i juni 2021 sammenlignet med 60 000 i juni 2019); (9) |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at bilindustrien i Aragón tegner sig for 2,42 % af nettobeskæftigelsen og ca. 6 % af det regionale BNP (8), og at den registrerede arbejdsløshed nu er 26 % højere end før pandemien (75 578 jobsøgende i juni 2021 sammenlignet med 60 000 i juni 2019); (9)

| G. | der henviser til, at EGF ikke må overstige et årligt beløb på 186 mio. EUR (2018-priser), jf. artikel 8 i FFR-forordningen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EGF ikke må overstige et årligt beløb på 186 mio. EUR (2018-priser), jf. artikel 8 i FFR-forordningen;

| 1. | er enig med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 4, stk. 2, litra b), i EGF-forordningen er opfyldt, og at Spanien er berettiget til en økonomisk støtte på 1 404 863 EUR i henhold til nævnte forordning, hvilket svarer til 85 % af de samlede omkostninger på 1 652 780 EUR, herunder udgifter til individualiserede tilbud på 1 600 280 EUR og udgifter til gennemførelse af EGF (10) på 52 500 EUR; noterer sig, at alle de proceduremæssige krav er opfyldt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at de spanske myndigheder indgav ansøgningen den 26. juli 2021, og at Kommissionen den 8. november 2021 afsluttede sin vurdering heraf og fremsendte den til Parlamentet den samme dag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bemærker, at ansøgningen vedrører i alt 1 052 arbejdstagere, der blev afskediget i den spanske bilindustri; beklager, at Spanien forventer, at kun 320 ud af de samlede støtteberettigede modtagere vil deltage i foranstaltningerne (tiltænkte støttemodtagere); opfordrer de lokale myndigheder til mere proaktivt at motivere de afskedigede arbejdstagere til at deltage i de foreslåede foranstaltninger; |
| --- | --- |

3.

| 4. | påpeger, at en tredjedel af de tiltænkte støttemodtagere er kvinder (34,1 %) og næsten 40 % er over 54 år (39,7 %); |
| --- | --- |

4.

| 5. | minder om, at de sociale konsekvenser af afskedigelserne forventes at være betydelige for Aragóns økonomi, hvor 60 % af de jobsøgende er kvinder, og 49 % af alle jobsøgende er over 50 år (11); beklager derfor, at afskedigelserne især vil berøre to kategorier af arbejdstagere, som allerede befinder sig i en ugunstig situation på det regionale arbejdsmarked; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker, at Spanien den 15. oktober 2021 begyndte at yde individualiserede tilbud til de tiltænkte støttemodtagere, og at perioden for berettigelse til økonomisk støtte fra EGF derfor vil være fra den 15. oktober 2021 og indtil 24 måneder efter datoen for finansieringsafgørelsens ikrafttræden; |
| --- | --- |

6.

| 7. | minder om, at de individualiserede tilbud til arbejdstagere og selvstændige omfatter følgende foranstaltninger: generelle informations- og velkomstmøder, erhvervsvejledning, intensiv hjælp til jobsøgning, horisontal uddannelse, omskoling og opkvalificering samt økonomiske incitamenter; opfordrer myndighederne til at fokusere mere på programmer og foranstaltninger, der er udformet med henblik på kvinders interesser, eftersom 34,1 % af de støttemodtagere, der er tiltænkt støtte, er kvinder; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker, at de planlagte foranstaltninger bør gennemføres i overensstemmelse med den spanske strategi for den cirkulære økonomi baseret på ugiftige materialecyklusser, og at uddannelsesforanstaltningerne bør opfylde kravet om at udbrede de færdigheder, der kræves i den digitale tidsalder og i en ressourceeffektiv økonomi, i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i EGF-forordningen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | noterer sig, at Spanien siden den 1. oktober 2021 har afholdt de administrative udgifter til gennemførelsen af EGF, og at udgifterne til forberedelse, forvaltning, oplysning og offentlig omtale, kontrol- og rapporteringsforanstaltninger derfor vil være berettigede til økonomisk EGF-støtte fra den 1. oktober 2021 og indtil 31 måneder efter datoen for finansieringsafgørelsens ikrafttræden; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud er blevet sammensat i samråd med arbejdsmarkedets parter (UGT (12), CCOO (13), CEPYME (14) og CEOE (15)). |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at de spanske myndigheder har bekræftet, at de støtteberettigede foranstaltninger ikke modtager støtte fra andre EU-fonde eller -finansieringsinstrumenter; |
| --- | --- |

11.

| 12. | minder om, at EGF-støtte ikke må erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national ret eller kollektive overenskomster, eller nogen godtgørelser eller rettigheder for støttemodtagerne af EGF-bidrag med henblik på at sikre EGF-bidragets fulde additionalitet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT L 153 af 3.5.2021, s. 48.

(2)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

(4)  Adieconti S.L., Lear Corporation Asientos S.L., Adient Automotive S.L., Lecitrailer Post Venta Zaragoza S.L., Adient Seating Spain S.L., Lecitrailer S.A., Af Aftermarket Iberica S.L., Magna Automotive Spain S.A.U., Android Industries Zaragoza S.L., Mahle Behr Spain S.A., Arcelormital Tailored Blanks Zaragoza S.L., Majorel Sp Solutions S.A.U, Carrocerías Moncayo S.L., Mann-Hummel Iberica S.A., Carrocerías Vicam S.L., Modulos Ribera Alta S.L.U., Carrocerías Vicente Salomon Sanz S.L., Opel España S.L.U., Casting Ros S.A., Proma Hispania S.A.Ad, Celulosa Fabril S.A., Remolques Jalon S.L., Cooper Estándar Automotive España Slu, Rhenus Automotive Systems Zaragoza, Copo Aragón S.L.U., Rigual S.A., Copo Zaragoza S.A., Ronal Iberica S.A. Unipersonal, Dana Automoción S.A., Schmitz Cargobull Iberica S.A., Faurecia Automotive España S.A., Seguridad De Servicio Movil S.L., Faurecia Sistemas de Escape, Talleres Emilio Montañes S.A., Flexngate Aragón S.L., Ti Group Automotive Systems S.A., Gestamp Aragón S.A., Traf Automotions S.L., Gestamp Manufacturing Autochasis S.L., Tristone Flowtech Spain S.A., Icer Brakes S.A., Union Tecnológica del Automóvil S.L., Ilunion Servicios Industriales Aragón S.L., Valeo Térmico S.A., Ilunion Servicios Industriales S.L., Zanini Epila S.L., Insonorizantes Pelzer S.A., ZF-Aftermarket Ibérica SL., Kdk-Dongkook Automotive Spain S.A. og Zfoam España SL.

(5)  Ifølge data fra Confemetal og Anfac har pandemien haft en betydelig indvirkning på aktiviteten og omsætningen i de virksomheder, der opererer i bilindustrien i Spanien, hvilket resulterede i et fald i salget (32,3 %), i produktionen (18,9 %) og i omsætningen (11,3 %) i 2020 sammenlignet med 2019. https://anfac.com/wp-content/uploads/2021/07/Informe-Anual-ANFAC-2020.pdf

(6)  I begyndelsen af 2021 forventedes chip-krisen at medføre tab på omkring 60 mia. EUR i bilindustrien. Tallet er blevet justeret i opadgående retning til over 90 mia. EUR: https://www.consultancy.eu/news/6273/global-chip-shortage-costs-automotive-sector-90-billion

(7)  https://cincodias.elpais.com/cincodias/2021/07/22/companias/1626961844_041144.html

(8)  https://caaragon.com/

(9)  https://www.facebook.com/GobAragon/posts/6537004519658572

(10)  I henhold til artikel 7, stk. 5, i EGF-forordningen.

(11)  http://www.aragon.es/iaest (Registreret arbejdsløshed, juni 2021).

(12)  http://www.ugt.es

(13)  https://www.ccoo.es

(14)  https://www.cepyme.es

(15)  https://www.ceoe.es

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere på baggrund af en ansøgning fra Spanien — EGF/2021/004 ES/Aragón automotive

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2022/50.)

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/175 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/175

---

P9_TA(2021)0494

Forudsigeligheden for medlemsstaterne og procedurerne for tvistbilæggelse ved overdragelsen af traditionelle egne indtægter og egne indtægter fra moms og BNI *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2021 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 med henblik på at øge forudsigeligheden for medlemsstaterne og præcisere procedurerne for tvistbilæggelse ved overdragelsen af traditionelle egne indtægter og egne indtægter fra moms og BNI (COM(2021)0327 — C9-0257/2021 — 2021/0161(NLE))

(Høring)

(2022/C 251/28)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2021)0327), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2021)0327),

| — | der henviser til artikel 322, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0257/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 322, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0257/2021),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (1),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (2), særlig artikel 10, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (2), særlig artikel 10,

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2021/770 af 30. april 2021 om beregningen af egne indtægter baseret på ikkegenanvendt plastemballageaffald, om metoderne og proceduren for overdragelse af disse egne indtægter, om foranstaltningerne for at opfylde likviditetskrav og om visse aspekter af egne indtægter baseret på bruttonationalindkomst (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2021/770 af 30. april 2021 om beregningen af egne indtægter baseret på ikkegenanvendt plastemballageaffald, om metoderne og proceduren for overdragelse af disse egne indtægter, om foranstaltningerne for at opfylde likviditetskrav og om visse aspekter af egne indtægter baseret på bruttonationalindkomst (3),

| — | der henviser til Den Europæiske revisionsrets udtalelse nr. 2/2021 om Kommissionens forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 med henblik på at øge forudsigeligheden for medlemsstaterne og præcisere procedurerne for tvistbilæggelse ved overdragelsen af traditionelle egne indtægter og egne indtægter fra moms og BNI (COM(2021) 327 final af 25. juni 2021, 2021/0161 (NLE)) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske revisionsrets udtalelse nr. 2/2021 om Kommissionens forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 med henblik på at øge forudsigeligheden for medlemsstaterne og præcisere procedurerne for tvistbilæggelse ved overdragelsen af traditionelle egne indtægter og egne indtægter fra moms og BNI (COM(2021) 327 final af 25. juni 2021, 2021/0161 (NLE)) (4),

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 25. marts 2021 om udkast til Rådets forordning om beregningen af egne indtægter baseret på ikkegenanvendt plastemballageaffald, om metoderne og proceduren for overdragelse af disse egne indtægter, om foranstaltningerne for at opfylde likviditetskrav og om visse aspekter af egne indtægter baseret på bruttonationalindkomst (5) |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 25. marts 2021 om udkast til Rådets forordning om beregningen af egne indtægter baseret på ikkegenanvendt plastemballageaffald, om metoderne og proceduren for overdragelse af disse egne indtægter, om foranstaltningerne for at opfylde likviditetskrav og om visse aspekter af egne indtægter baseret på bruttonationalindkomst (5)

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 82, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 82,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0347/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0347/2021),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Selv om Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 (11) har skabt et solidt og stabilt grundlag for EU's finansieringsmekanismer, synes forbedringer af
  bestemmelserne
  om overdragelse af egne indtægter at være ønskelige for at øge forudsigeligheden for medlemsstaterne
  og indføre procedurer for tvistbilæggelse
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

1.

Selv om Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 (11) har skabt et solidt og stabilt grundlag for EU's finansieringsmekanismer, synes forbedringer af
  bestemmelserne
  om overdragelse af egne indtægter at være ønskelige for at øge forudsigeligheden for medlemsstaterne
  og indføre procedurer for tvistbilæggelse
  .

| 1. | Selv om Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 (11) har skabt et solidt og stabilt grundlag for EU's finansieringsmekanismer, synes forbedringer af
  visse bestemmelser
  om overdragelse af egne indtægter at være ønskelige for at øge forudsigeligheden for medlemsstaterne. |
| --- | --- |

1.

Selv om Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 (11) har skabt et solidt og stabilt grundlag for EU's finansieringsmekanismer, synes forbedringer af
  visse bestemmelser
  om overdragelse af egne indtægter at være ønskelige for at øge forudsigeligheden for medlemsstaterne.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7. | For at sikre ordningens proportionalitet og samtidig bevare den afskrækkende virkning begrænser forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 rentestigningen over basissatsen til 16 procentpoint. Dette »loft« på 16 procentpoint finder kun anvendelse på alle sager, der er blevet kendt efter ikrafttrædelsen af Rådets forordning (EU, Euratom) 2016/804

   (12)

  . Sager, der allerede var kendt før ikrafttrædelsen af forordning 2016/804, og hvor der er tale om særligt høje renter, kan derfor ikke drage fordel af denne grænse, uanset om rentebeløbet allerede er blevet meddelt medlemsstaterne eller ej. I disse sager skal medlemsstaterne stadig betale renter, der ikke står i forhold til den skyldige hovedstol. For at præcisere og forenkle de relevante bestemmelser i forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 bør begrænsningen af stigningen til 16 procentpoint anvendes på ethvert rentebeløb, der ikke er meddelt medlemsstaten før denne forordnings ikrafttræden. |

Kommissionens forslag

Ændring

7.

For at sikre ordningens proportionalitet og samtidig bevare den afskrækkende virkning begrænser forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 rentestigningen over basissatsen til 16 procentpoint. Dette »loft« på 16 procentpoint finder kun anvendelse på alle sager, der er blevet kendt efter ikrafttrædelsen af Rådets forordning (EU, Euratom) 2016/804

   (12)

  . Sager, der allerede var kendt før ikrafttrædelsen af forordning 2016/804, og hvor der er tale om særligt høje renter, kan derfor ikke drage fordel af denne grænse, uanset om rentebeløbet allerede er blevet meddelt medlemsstaterne eller ej. I disse sager skal medlemsstaterne stadig betale renter, der ikke står i forhold til den skyldige hovedstol. For at præcisere og forenkle de relevante bestemmelser i forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 bør begrænsningen af stigningen til 16 procentpoint anvendes på ethvert rentebeløb, der ikke er meddelt medlemsstaten før denne forordnings ikrafttræden.

udgår

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 10. | I tilfælde af uenighed mellem medlemsstaterne og Kommissionen om overdragelsen af traditionelle egne indtægter bør der i forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 formaliseres og indføres en revisionsprocedure for at forbedre gennemsigtigheden og præcisere medlemsstaternes ret til forsvar. Der bør endvidere indføres bestemmelser, der afspejler den nuværende praksis med betaling under forbehold, som giver mulighed for at indlede et søgsmål om uberettiget berigelse mod Kommissionen i overensstemmelse med artikel 268 i TEUF og artikel 340, stk. 2, i TEUF. |

Kommissionens forslag

Ændring

10.

I tilfælde af uenighed mellem medlemsstaterne og Kommissionen om overdragelsen af traditionelle egne indtægter bør der i forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 formaliseres og indføres en revisionsprocedure for at forbedre gennemsigtigheden og præcisere medlemsstaternes ret til forsvar. Der bør endvidere indføres bestemmelser, der afspejler den nuværende praksis med betaling under forbehold, som giver mulighed for at indlede et søgsmål om uberettiget berigelse mod Kommissionen i overensstemmelse med artikel 268 i TEUF og artikel 340, stk. 2, i TEUF.

udgår

Ændring 4

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4 — litra b

Forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014

Artikel 10b — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Følgende stk. 7 tilføjes: |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

Følgende stk. 7 tilføjes:

udgår

| | »7.
     
  Hvis medlemsstaten og Kommissionen ikke kan nå til enighed om særlige justeringer af egne indtægter fra moms, jf. nærværende artikels stk. 2, første afsnit, litra c), kan medlemsstaten anmode Kommissionen om at tage sin vurdering op til fornyet overvejelse i overensstemmelse med artikel 13b«. |
| --- | --- |

»7.
     
  Hvis medlemsstaten og Kommissionen ikke kan nå til enighed om særlige justeringer af egne indtægter fra moms, jf. nærværende artikels stk. 2, første afsnit, litra c), kan medlemsstaten anmode Kommissionen om at tage sin vurdering op til fornyet overvejelse i overensstemmelse med artikel 13b«.

Ændring 5

Ændring 5

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra b

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra b

Forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014

Artikel 12 — stk. 5 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Stk. 5, tredje afsnit, affattes således: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

b)

Stk. 5, tredje afsnit, affattes således:

Stk. 5, tredje afsnit, affattes således:

udgår

udgår

| | »Den samlede forhøjelse i henhold til første og andet afsnit må ikke overstige 16 procentpoint. Grænsen for stigningen på 16 procentpoint finder anvendelse i alle tilfælde, hvor rentebeløbet ikke er blevet meddelt en medlemsstat inden den... [indsæt dato — denne (ændrings-) forordnings ikrafttræden]. Den således forhøjede sats anvendes på hele forsinkelsesperioden.« |
| --- | --- |

»Den samlede forhøjelse i henhold til første og andet afsnit må ikke overstige 16 procentpoint. Grænsen for stigningen på 16 procentpoint finder anvendelse i alle tilfælde, hvor rentebeløbet ikke er blevet meddelt en medlemsstat inden den... [indsæt dato — denne (ændrings-) forordnings ikrafttræden]. Den således forhøjede sats anvendes på hele forsinkelsesperioden.«

Ændring 6

Ændring 6

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6 — litra c

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6 — litra c

Forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014

Artikel 13 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | Følgende stk. 5 tilføjes: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

c)

Følgende stk. 5 tilføjes:

Følgende stk. 5 tilføjes:

udgår

udgår

| | »5.
     
  Hvis medlemsstaten og Kommissionen ikke kan nå til enighed om begrundelserne, jf. nærværende artikels stk. 2, første afsnit, kan medlemsstaten anmode Kommissionen om at tage sin vurdering op til fornyet overvejelse i overensstemmelse med artikel 13b.« |
| --- | --- |

»5.
     
  Hvis medlemsstaten og Kommissionen ikke kan nå til enighed om begrundelserne, jf. nærværende artikels stk. 2, første afsnit, kan medlemsstaten anmode Kommissionen om at tage sin vurdering op til fornyet overvejelse i overensstemmelse med artikel 13b.«

Ændring 7

Ændring 7

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014

Artikel 13b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 13b | udgår |
| Revision | |
| 1.
     
  I tilfælde af uenighed mellem en medlemsstat og Kommissionen som omhandlet i artikel 13, stk. 5, eller vedrørende andre traditionelle egne indtægter, der skal betales til Unionens budget, kan medlemsstaten anmode Kommissionen om at tage sin vurdering op til fornyet overvejelse inden for tre måneder efter modtagelsen. I tilfælde af uenighed mellem en medlemsstat og Kommissionen som omhandlet i artikel 10b, stk. 7, kan medlemsstaten anmode Kommissionen om at tage sin vurdering op til fornyet overvejelse inden for to måneder efter modtagelsen. Bortset fra de tilfælde, der er omhandlet i artikel 10b, stk. 7, skal en sådan anmodning omfatte begrundelser for den ønskede revision og indeholde dokumentation herfor. Anmodningen og den efterfølgende procedure ændrer ikke medlemsstaternes forpligtelse til at overdrage egne indtægter til Unionens budget. | |
| 2.
     
  Inden for en frist på seks måneder regnet fra modtagelsen af den i stk. 1 omhandlede anmodning fremsender Kommissionen sine bemærkninger vedrørende begrundelserne som angivet i anmodningen til medlemsstaten. Hvis Kommissionen har anmodet om supplerende oplysninger, løber fristen på seks måneder fra modtagelsen af de supplerende oplysninger, der er anmodet om. Den pågældende medlemsstat tilvejebringer de supplerende oplysninger inden for tre måneder. I tilfælde af uenighed mellem en medlemsstat og Kommissionen som omhandlet i artikel 10b, stk. 7, fremsender Kommissionen inden for en frist på tre måneder fra modtagelsen af anmodningen sine bemærkninger til begrundelserne som angivet i anmodningen til medlemsstaten. | |
| 3.   
  Hvis medlemsstaten ikke kan fremlægge yderligere relevante oplysninger i forbindelse med revisionen, kan den anmode Kommissionen om at svare på grundlag af de foreliggende oplysninger. Fristen på seks måneder løber i så fald fra datoen for modtagelsen af anmodningen. | |
| 4.
     
  Hvis en medlemsstat indgiver et søgsmål med påstand om annullation af en afgørelse vedtaget af Kommissionen i henhold til artikel 9, stk. 1a, i forordning (EF) nr. 1553/89, og hvis Kommissionen endnu ikke har svaret under revisionen vedrørende den samme momskorrektion, suspenderer Kommissionen revisionsproceduren, indtil Den Europæiske Unions Domstol har afsagt endelig dom. | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 13b

Artikel 13b

udgår

udgår

Revision

Revision

1.
     
  I tilfælde af uenighed mellem en medlemsstat og Kommissionen som omhandlet i artikel 13, stk. 5, eller vedrørende andre traditionelle egne indtægter, der skal betales til Unionens budget, kan medlemsstaten anmode Kommissionen om at tage sin vurdering op til fornyet overvejelse inden for tre måneder efter modtagelsen. I tilfælde af uenighed mellem en medlemsstat og Kommissionen som omhandlet i artikel 10b, stk. 7, kan medlemsstaten anmode Kommissionen om at tage sin vurdering op til fornyet overvejelse inden for to måneder efter modtagelsen. Bortset fra de tilfælde, der er omhandlet i artikel 10b, stk. 7, skal en sådan anmodning omfatte begrundelser for den ønskede revision og indeholde dokumentation herfor. Anmodningen og den efterfølgende procedure ændrer ikke medlemsstaternes forpligtelse til at overdrage egne indtægter til Unionens budget.

2.
     
  Inden for en frist på seks måneder regnet fra modtagelsen af den i stk. 1 omhandlede anmodning fremsender Kommissionen sine bemærkninger vedrørende begrundelserne som angivet i anmodningen til medlemsstaten. Hvis Kommissionen har anmodet om supplerende oplysninger, løber fristen på seks måneder fra modtagelsen af de supplerende oplysninger, der er anmodet om. Den pågældende medlemsstat tilvejebringer de supplerende oplysninger inden for tre måneder. I tilfælde af uenighed mellem en medlemsstat og Kommissionen som omhandlet i artikel 10b, stk. 7, fremsender Kommissionen inden for en frist på tre måneder fra modtagelsen af anmodningen sine bemærkninger til begrundelserne som angivet i anmodningen til medlemsstaten.

3.   
  Hvis medlemsstaten ikke kan fremlægge yderligere relevante oplysninger i forbindelse med revisionen, kan den anmode Kommissionen om at svare på grundlag af de foreliggende oplysninger. Fristen på seks måneder løber i så fald fra datoen for modtagelsen af anmodningen.

4.
     
  Hvis en medlemsstat indgiver et søgsmål med påstand om annullation af en afgørelse vedtaget af Kommissionen i henhold til artikel 9, stk. 1a, i forordning (EF) nr. 1553/89, og hvis Kommissionen endnu ikke har svaret under revisionen vedrørende den samme momskorrektion, suspenderer Kommissionen revisionsproceduren, indtil Den Europæiske Unions Domstol har afsagt endelig dom.

---

(1)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

1

(2)  EUT L 424 af 15.12.2020, s. 1.

2

(3)  EUT L 165 af 11.5.2021, s. 15.

3

(4)  EUT C 402 I af 5.10.2021, s. 1.

4

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0104.

5

(11)  Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 af 26. maj 2014 om metoderne og proceduren for overdragelse af de traditionelle egne indtægter og egne indtægter fra moms og BNI og om foranstaltningerne for at opfylde likviditetskrav (EUT L 168 af 7.6.2014, s. 39).

11

(11)  Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 af 26. maj 2014 om metoderne og proceduren for overdragelse af de traditionelle egne indtægter og egne indtægter fra moms og BNI og om foranstaltningerne for at opfylde likviditetskrav (EUT L 168 af 7.6.2014, s. 39).

11

(12)  
  Rådets forordning (EU, Euratom) 2016/804 af 17. maj 2016 om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 om metoderne og proceduren for overdragelse af de traditionelle egne indtægter og egne indtægter fra moms og BNI og om foranstaltningerne for at opfylde likviditetskrav (EUT L 132 af 21.5.2016, s. 85).

12

Rådets forordning (EU, Euratom) 2016/804 af 17. maj 2016 om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 om metoderne og proceduren for overdragelse af de traditionelle egne indtægter og egne indtægter fra moms og BNI og om foranstaltningerne for at opfylde likviditetskrav (EUT L 132 af 21.5.2016, s. 85).

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/181 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/181

---

P9_TA(2021)0495

Lufttransportaftale mellem EU og USA ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af protokollen om ændring af lufttransportaftalen mellem Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater (06385/2021 — C9-0368/2021 — 2010/0112(NLE))

(Godkendelse)

(2022/C 251/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (06385/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (06385/2021),

| — | der henviser til udkast til protokol om ændring af lufttransportaftalen mellem Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater (1) (09913/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til protokol om ændring af lufttransportaftalen mellem Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater (1) (09913/2010),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 100, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0368/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 100, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0368/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Transport- og Turismeudvalget (A9-0335/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Transport- og Turismeudvalget (A9-0335/2021),

| 1. | godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Amerikas Forenede Staters regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 223 af 25.8.2010, s. 3.

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/182 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/182

---

P9_TA(2021)0496

Fiskeripartnerskabsaftale EF/Gabon: Gennemførelsesprotokol ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af gennemførelsesprotokollen til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Gabonesiske Republik og Det Europæiske Fællesskab (2021-2026) (09172/2021 — C9-0253/2021 — 2021/0127(NLE))

(Godkendelse)

(2022/C 251/30)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (09172/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (09172/2021),

| — | der henviser til gennemførelsesprotokol til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Gabonesiske Republik og Det Europæiske Fællesskab (2021-2026) (09171/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til gennemførelsesprotokol til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Gabonesiske Republik og Det Europæiske Fællesskab (2021-2026) (09171/2021),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43, stk. 2 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0253/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43, stk. 2 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0253/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7,

| — | der henviser til udtalelse fra Budgetudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Budgetudvalget,

| — | der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget (A9-0316/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget (A9-0316/2021),

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Gabonesiske Republiks regering og parlament.

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/183 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/183

---

P9_TA(2021)0497

Instrumentet for internationale offentlige udbud ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 14. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om adgangen for tredjelandes varer og tjenesteydelser til Unionens indre marked for offentlige udbud og procedurer for støtte til forhandlingerne om adgang for Unionens varer og tjenesteydelser til tredjelandes markeder for offentlige udbud (COM(2016)0034 — C9-0018/2016 — 2012/0060(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 251/31)

Ændring 1

Forslag til forordning

Forordningens titel

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ændret forslag til
  EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om adgangen for tredjelandes varer og tjenesteydelser til
  Unionens indre marked
  for offentlige udbud og procedurer for støtte til forhandlingerne om adgang for
  Unionens varer
  og
  tjenesteydelser
  til tredjelandes markeder for offentlige udbud | EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om adgangen for tredjelandes
  erhvervsdrivende,
  varer og tjenesteydelser til
  EU-markedet
  for offentlige udbud og procedurer for støtte til forhandlingerne om adgang for
  EU-erhvervsdrivende,
  -varer og -tjenesteydelser til tredjelandes markeder for offentlige udbud |

Kommissionens forslag

Ændring

Ændret forslag til
  EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om adgangen for tredjelandes varer og tjenesteydelser til
  Unionens indre marked
  for offentlige udbud og procedurer for støtte til forhandlingerne om adgang for
  Unionens varer
  og
  tjenesteydelser
  til tredjelandes markeder for offentlige udbud

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om adgangen for tredjelandes
  erhvervsdrivende,
  varer og tjenesteydelser til
  EU-markedet
  for offentlige udbud og procedurer for støtte til forhandlingerne om adgang for
  EU-erhvervsdrivende,
  -varer og -tjenesteydelser til tredjelandes markeder for offentlige udbud

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Den reviderede plurilaterale aftale om offentlige udbud inden for rammerne af WTO giver kun begrænset markedsadgang for Unionens virksomheder til tredjelandes markeder for offentlige udbud og gælder kun for et begrænset antal WTO-medlemmer, som er parter i aftalen om offentlige udbud. Den reviderede aftale om offentlige udbud blev indgået af Unionen i december 2013. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Den reviderede plurilaterale aftale om offentlige udbud inden for rammerne af WTO giver kun begrænset markedsadgang for Unionens virksomheder til tredjelandes markeder for offentlige udbud og gælder kun for et begrænset antal WTO-medlemmer, som er parter i aftalen om offentlige udbud. Den reviderede aftale om offentlige udbud blev indgået af Unionen i december 2013.

udgår

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Inden for rammerne af WTO og sine bilaterale forbindelser er Unionen fortaler for en ambitiøs liberalisering af Unionens og dens handelspartneres internationale markeder for offentlige udbud på et gensidigt grundlag til fælles fordel. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Inden for rammerne af WTO og sine bilaterale forbindelser er Unionen fortaler for en ambitiøs liberalisering af Unionens og dens handelspartneres internationale markeder for offentlige udbud på et gensidigt grundlag til fælles fordel.

| (6) | Inden for rammerne af WTO og sine bilaterale forbindelser er Unionen fortaler for en ambitiøs liberalisering af Unionens og dens handelspartneres internationale markeder for offentlige udbud på et gensidigt grundlag til fælles fordel. |
| --- | --- |

(6)

Inden for rammerne af WTO og sine bilaterale forbindelser er Unionen fortaler for en ambitiøs liberalisering af Unionens og dens handelspartneres internationale markeder for offentlige udbud på et gensidigt grundlag til fælles fordel.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | Den plurilaterale WTO-aftale om offentlige udbud og EU-handelsaftaler, der indeholder bestemmelser om udbud, giver kun EU-erhvervsdrivende adgang til markederne for offentlige udbud i de tredjelande, der er parter i de pågældende aftaler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

Den plurilaterale WTO-aftale om offentlige udbud og EU-handelsaftaler, der indeholder bestemmelser om udbud, giver kun EU-erhvervsdrivende adgang til markederne for offentlige udbud i de tredjelande, der er parter i de pågældende aftaler.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Hvis
  det pågældende land
  er part i WTO-aftalen om offentlige udbud eller har indgået en handelsaftale med Unionen, som indeholder bestemmelser om offentlige udbud, anvender Kommissionen de høringsmekanismer og/eller tvistbilæggelsesprocedurer, der er fastsat i 
  den
  pågældende
  aftale
  , hvis den restriktive praksis vedrører offentlige udbud, der er omfattet af de markedsadgangsforpligtelser, som det pågældende
  land
  har indgået over for Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Hvis
  det pågældende land
  er part i WTO-aftalen om offentlige udbud eller har indgået en handelsaftale med Unionen, som indeholder bestemmelser om offentlige udbud, anvender Kommissionen de høringsmekanismer og/eller tvistbilæggelsesprocedurer, der er fastsat i 
  den
  pågældende
  aftale
  , hvis den restriktive praksis vedrører offentlige udbud, der er omfattet af de markedsadgangsforpligtelser, som det pågældende
  land
  har indgået over for Unionen.

| (7) | Hvis
  et tredjeland
  er part i WTO-aftalen om offentlige udbud eller har indgået en handelsaftale med Unionen, som indeholder bestemmelser om offentlige udbud, anvender Kommissionen de høringsmekanismer og/eller tvistbilæggelsesprocedurer, der er fastsat i 
  de
  pågældende
  aftaler
  , hvis den restriktive praksis vedrører offentlige udbud, der er omfattet af de markedsadgangsforpligtelser, som det pågældende
  tredjeland
  har indgået over for Unionen. |
| --- | --- |

(7)

Hvis
  et tredjeland
  er part i WTO-aftalen om offentlige udbud eller har indgået en handelsaftale med Unionen, som indeholder bestemmelser om offentlige udbud, anvender Kommissionen de høringsmekanismer og/eller tvistbilæggelsesprocedurer, der er fastsat i 
  de
  pågældende
  aftaler
  , hvis den restriktive praksis vedrører offentlige udbud, der er omfattet af de markedsadgangsforpligtelser, som det pågældende
  tredjeland
  har indgået over for Unionen.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Mange tredjelande er tilbageholdende med at liberalisere deres markeder for offentlige udbud og koncessioner og give adgang til international konkurrence eller at åbne disse markeder mere, end de allerede har gjort. Som følge heraf udsættes de erhvervsdrivende i Unionen for restriktiv praksis for offentlige udbud hos mange af Unionens handelspartnere. Denne restriktive praksis for offentlige udbud medfører tab af betydelige handelsmuligheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Mange tredjelande er tilbageholdende med at liberalisere deres markeder for offentlige udbud og koncessioner og give adgang til international konkurrence eller at åbne disse markeder mere, end de allerede har gjort. Som følge heraf udsættes de erhvervsdrivende i Unionen for restriktiv praksis for offentlige udbud hos mange af Unionens handelspartnere. Denne restriktive praksis for offentlige udbud medfører tab af betydelige handelsmuligheder.

| (8) | Mange tredjelande er tilbageholdende med at liberalisere deres markeder for offentlige udbud og koncessioner og give adgang til international konkurrence eller at åbne disse markeder mere, end de allerede har gjort. Som følge heraf udsættes de erhvervsdrivende i Unionen for restriktiv praksis for offentlige udbud hos mange af Unionens handelspartnere. Denne restriktive praksis for offentlige udbud medfører tab af betydelige handelsmuligheder. |
| --- | --- |

(8)

Mange tredjelande er tilbageholdende med at liberalisere deres markeder for offentlige udbud og koncessioner og give adgang til international konkurrence eller at åbne disse markeder mere, end de allerede har gjort. Som følge heraf udsættes de erhvervsdrivende i Unionen for restriktiv praksis for offentlige udbud hos mange af Unionens handelspartnere. Denne restriktive praksis for offentlige udbud medfører tab af betydelige handelsmuligheder.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/25/EU

   (16)

  indeholder kun få bestemmelser vedrørende den eksterne dimension af Unionens politik for offentlige udbud, herunder navnlig artikel 85 og 86. Disse bestemmelser har et begrænset anvendelsesområde og bør erstattes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/25/EU

   (16)

  indeholder kun få bestemmelser vedrørende den eksterne dimension af Unionens politik for offentlige udbud, herunder navnlig artikel 85 og 86. Disse bestemmelser har et begrænset anvendelsesområde og bør erstattes.

udgår

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 654/2014 (17) fastlægger bestemmelser og procedurer for at sikre, at Unionens rettigheder i henhold til internationale handelsaftaler, der er indgået med Unionen, overholdes. Der findes ingen regler og procedurer for behandling af varer og tjenesteydelser, der ikke er omfattet af sådanne internationale aftaler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 654/2014 (17) fastlægger bestemmelser og procedurer for at sikre, at Unionens rettigheder i henhold til internationale handelsaftaler, der er indgået med Unionen, overholdes. Der findes ingen regler og procedurer for behandling af varer og tjenesteydelser, der ikke er omfattet af sådanne internationale aftaler.

| (10) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 654/2014 (4) fastlægger bestemmelser og procedurer for at sikre, at Unionens rettigheder i henhold til internationale handelsaftaler, der er indgået med Unionen, overholdes. Der findes ingen
  sådanne
  regler og procedurer for behandling af
  erhvervsdrivende,
  varer og tjenesteydelser, der ikke er omfattet af sådanne internationale aftaler. |
| --- | --- |

(10)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 654/2014 (4) fastlægger bestemmelser og procedurer for at sikre, at Unionens rettigheder i henhold til internationale handelsaftaler, der er indgået med Unionen, overholdes. Der findes ingen
  sådanne
  regler og procedurer for behandling af
  erhvervsdrivende,
  varer og tjenesteydelser, der ikke er omfattet af sådanne internationale aftaler.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Af hensyn til retssikkerheden
  for
  Unionens og tredjelandes erhvervsdrivende og ordregivende myndigheder/ordregivere bør de
  internationale markedsadgangsforpligtelser, som Unionen har påtaget sig over for tredjelande på området for offentlige udbud og koncessioner,
  afspejles
  i EU's
  retsorden
  og
  dermed sikre
  en
  effektiv anvendelse deraf
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Af hensyn til retssikkerheden
  for
  Unionens og tredjelandes erhvervsdrivende og ordregivende myndigheder/ordregivere bør de
  internationale markedsadgangsforpligtelser, som Unionen har påtaget sig over for tredjelande på området for offentlige udbud og koncessioner,
  afspejles
  i EU's
  retsorden
  og
  dermed sikre
  en
  effektiv anvendelse deraf
  .

| (11) | Internationale markedsadgangsforpligtelser, som Unionen har påtaget sig over for tredjelande på området for offentlige udbud og koncessioner,
  kræver bl.a. ligebehandling af erhvervsdrivende fra disse lande. Foranstaltninger
  ,
  der vedtages i henhold til denne forordning, kan derfor kun finde anvendelse
  på
  erhvervsdrivende, varer eller tjenesteydelser fra lande, der ikke er parter i den plurilaterale WTO-aftale om offentlige udbud eller bilaterale eller multilaterale handelsaftaler med Unionen, som omfatter forpligtelser vedrørende adgang til markeder
  for offentlige udbud og koncessioner,
  eller fra lande, der er parter i sådanne aftaler, men kun for så vidt angår udbudsprocedurer for varer, tjenesteydelser eller koncessioner, der ikke er omfattet af disse aftaler. Uanset anvendelsen af foranstaltninger vedtaget i henhold til denne forordning og
  i 
  overensstemmelse med Kommissionens meddelelse af 24. juli 2019 om »Vejledning om deltagelse af tredjelandes tilbudsgivere og varer på
  EU's
  marked for offentlige udbud«

   (1a)

  og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU og 2014/25/EU er erhvervsdrivende fra tredjelande, der ikke har nogen aftale om åbning af EU-markedet for offentlige udbud, eller hvis varer, tjenesteydelser
  og
  bygge- og anlægsarbejder ikke er omfattet af
  en
  sådan aftale, ikke sikret adgang til udbudsprocedurer i Unionen og kan udelukkes
  . |
| --- | --- |

(11)

Internationale markedsadgangsforpligtelser, som Unionen har påtaget sig over for tredjelande på området for offentlige udbud og koncessioner,
  kræver bl.a. ligebehandling af erhvervsdrivende fra disse lande. Foranstaltninger
  ,
  der vedtages i henhold til denne forordning, kan derfor kun finde anvendelse
  på
  erhvervsdrivende, varer eller tjenesteydelser fra lande, der ikke er parter i den plurilaterale WTO-aftale om offentlige udbud eller bilaterale eller multilaterale handelsaftaler med Unionen, som omfatter forpligtelser vedrørende adgang til markeder
  for offentlige udbud og koncessioner,
  eller fra lande, der er parter i sådanne aftaler, men kun for så vidt angår udbudsprocedurer for varer, tjenesteydelser eller koncessioner, der ikke er omfattet af disse aftaler. Uanset anvendelsen af foranstaltninger vedtaget i henhold til denne forordning og
  i 
  overensstemmelse med Kommissionens meddelelse af 24. juli 2019 om »Vejledning om deltagelse af tredjelandes tilbudsgivere og varer på
  EU's
  marked for offentlige udbud«

   (1a)

  og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU og 2014/25/EU er erhvervsdrivende fra tredjelande, der ikke har nogen aftale om åbning af EU-markedet for offentlige udbud, eller hvis varer, tjenesteydelser
  og
  bygge- og anlægsarbejder ikke er omfattet af
  en
  sådan aftale, ikke sikret adgang til udbudsprocedurer i Unionen og kan udelukkes
  .

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Målsætningen om
  en forbedret adgang for
  Unionens erhvervsdrivende
  til markederne for offentlige udbud og koncessioner i visse tredjelande,
  som er beskyttet ved hjælp af foranstaltninger eller praksis af restriktiv eller diskriminerende karakter i forbindelse med
  offentlige udbud, og
  om bevarelse af lige konkurrencevilkår på det indre marked kræver, at der henvises til ikkepræferenceoprindelsesregler, der er indført
  i 
  EU's toldlovgivning
  ,
  for at ordregivende myndigheder og ordregivere ved
  ,
  om
  varer og tjenesteydelser
  er omfattet af Unionens internationale forpligtelser
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Målsætningen om
  en forbedret adgang for
  Unionens erhvervsdrivende
  til markederne for offentlige udbud og koncessioner i visse tredjelande,
  som er beskyttet ved hjælp af foranstaltninger eller praksis af restriktiv eller diskriminerende karakter i forbindelse med
  offentlige udbud, og
  om bevarelse af lige konkurrencevilkår på det indre marked kræver, at der henvises til ikkepræferenceoprindelsesregler, der er indført
  i 
  EU's toldlovgivning
  ,
  for at ordregivende myndigheder og ordregivere ved
  ,
  om
  varer og tjenesteydelser
  er omfattet af Unionens internationale forpligtelser
  .

| (12) | En effektiv anvendelse af enhver foranstaltning, der vedtages
  i 
  henhold til denne forordning med henblik på at
  forbedre adgangen for
  EU-erhvervsdrivende
  til markederne for offentlige udbud og koncessioner i visse tredjelande,
  kræver et klart sæt oprindelsesregler for erhvervsdrivende
  , varer og tjenesteydelser. |
| --- | --- |

(12)

En effektiv anvendelse af enhver foranstaltning, der vedtages
  i 
  henhold til denne forordning med henblik på at
  forbedre adgangen for
  EU-erhvervsdrivende
  til markederne for offentlige udbud og koncessioner i visse tredjelande,
  kræver et klart sæt oprindelsesregler for erhvervsdrivende
  , varer og tjenesteydelser.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | En vares oprindelse bør bestemmes i overensstemmelse med artikel
  22
  -
  26
  i Rådets forordning (
  EØF
  ) nr.
  2913
  /
  92

   (5). |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

En vares oprindelse bør bestemmes i overensstemmelse med artikel
  22
  -
  26
  i Rådets forordning (
  EØF
  ) nr.
  2913
  /
  92

   (5).

| (13) | En vares oprindelse bør bestemmes i overensstemmelse med artikel
  59
  -
  62
  i 
  Europa-Parlamentets og
  Rådets forordning (
  EU
  ) nr.
  952
  /
  2013

   (5). |
| --- | --- |

(13)

En vares oprindelse bør bestemmes i overensstemmelse med artikel
  59
  -
  62
  i 
  Europa-Parlamentets og
  Rådets forordning (
  EU
  ) nr.
  952
  /
  2013

   (5).

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | En tjenesteydelses oprindelse bør fastlægges på grundlag af den fysiske eller juridiske person, der har leveret den. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

En tjenesteydelses oprindelse bør fastlægges på grundlag af den fysiske eller juridiske person, der har leveret den.

| (14) | En tjenesteydelses oprindelse bør fastlægges på grundlag af den fysiske eller juridiske person, der har leveret den.
  En juridisk persons oprindelse bør anses for at være det land, i henhold til hvis lovgivning en juridisk person er oprettet eller organiseret, og på hvis område den juridiske person udøver væsentlige forretningsaktiviteter. Kriteriet om væsentlige forretningsaktiviteter bør ikke gøre det muligt at omgå en foranstaltning, der vedtages i henhold til denne forordning, ved oprettelse af skuffeselskaber.


  Udtrykket »væsentlige forretningsaktiviteter« er et begreb, der anvendes i WTO's almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser. I EU-retten svarer det til udtrykket »reel og vedvarende forbindelse med økonomien« og er tæt forbundet med etableringsretten i artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Kommissionen offentliggør regelmæssigt retningslinjer baseret på retspraksis vedrørende etableringsretten, bl.a. vedrørende begrebet en reel eller stabil og vedvarende forbindelse med økonomien. I artikel 86 i direktiv 2014/25/EU henvises der også til begrebet »reel og løbende forbindelse med [økonomien]«, som svarer til begrebet »væsentlige forretningsaktiviteter«. |
| --- | --- |

(14)

En tjenesteydelses oprindelse bør fastlægges på grundlag af den fysiske eller juridiske person, der har leveret den.
  En juridisk persons oprindelse bør anses for at være det land, i henhold til hvis lovgivning en juridisk person er oprettet eller organiseret, og på hvis område den juridiske person udøver væsentlige forretningsaktiviteter. Kriteriet om væsentlige forretningsaktiviteter bør ikke gøre det muligt at omgå en foranstaltning, der vedtages i henhold til denne forordning, ved oprettelse af skuffeselskaber.


  Udtrykket »væsentlige forretningsaktiviteter« er et begreb, der anvendes i WTO's almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser. I EU-retten svarer det til udtrykket »reel og vedvarende forbindelse med økonomien« og er tæt forbundet med etableringsretten i artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Kommissionen offentliggør regelmæssigt retningslinjer baseret på retspraksis vedrørende etableringsretten, bl.a. vedrørende begrebet en reel eller stabil og vedvarende forbindelse med økonomien. I artikel 86 i direktiv 2014/25/EU henvises der også til begrebet »reel og løbende forbindelse med [økonomien]«, som svarer til begrebet »væsentlige forretningsaktiviteter«.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | I lyset af Unionens overordnede politiske mål med at støtte udviklingslandenes økonomiske vækst og deres integration i den globale værdikæde, som er grundlaget for, at Unionen kan etablere et arrangement med generelle toldpræferencer som beskrevet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 978/2012

   (6)

  , bør denne forordning i henhold til EU's ikke-præferenceoprindelsesregler ikke finde anvendelse på tilbud, hvis mere end 50 % af den samlede værdi af tilbuddet består af varer og tjenesteydelser med oprindelse i de mindst udviklede lande, der nyder godt af »alt undtagen våben«-ordningen eller i udviklingslande, der anses for at være sårbare på grund af manglende diversificering og utilstrækkelig integration i den internationale handelsordning som defineret i henholdsvis bilag IV og VII til forordning (EU) nr. 978/2012. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

I lyset af Unionens overordnede politiske mål med at støtte udviklingslandenes økonomiske vækst og deres integration i den globale værdikæde, som er grundlaget for, at Unionen kan etablere et arrangement med generelle toldpræferencer som beskrevet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 978/2012

   (6)

  , bør denne forordning i henhold til EU's ikke-præferenceoprindelsesregler ikke finde anvendelse på tilbud, hvis mere end 50 % af den samlede værdi af tilbuddet består af varer og tjenesteydelser med oprindelse i de mindst udviklede lande, der nyder godt af »alt undtagen våben«-ordningen eller i udviklingslande, der anses for at være sårbare på grund af manglende diversificering og utilstrækkelig integration i den internationale handelsordning som defineret i henholdsvis bilag IV og VII til forordning (EU) nr. 978/2012.

udgår

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | På baggrund af det overordnede politiske mål for Unionen til støtte for små og mellemstore virksomheder bør denne forordning heller ikke finde anvendelse på tilbud, som er forelagt af SMV'er, der er etableret i Unionen, og som i udstrakt omfang driver erhvervsvirksomhed, der medfører en direkte og reel forbindelse til økonomien i mindst én medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

På baggrund af det overordnede politiske mål for Unionen til støtte for små og mellemstore virksomheder bør denne forordning heller ikke finde anvendelse på tilbud, som er forelagt af SMV'er, der er etableret i Unionen, og som i udstrakt omfang driver erhvervsvirksomhed, der medfører en direkte og reel forbindelse til økonomien i mindst én medlemsstat.

udgår

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Ved vurderingen af, om der er foranstaltninger eller praksis
  af restriktiv eller diskriminerende karakter i forbindelse med
  offentlige udbud
  i et tredjeland
  , bør Kommissionen undersøge, i hvilket omfang det pågældende lands lovgivning om offentlige udbud og koncessioner sikrer gennemsigtighed i overensstemmelse med
  de
  internationale standarder
  på området for offentlige udbud
  og
  forhindrer enhver forskelsbehandling
  af
  Unionens varer, tjenesteydelser og erhvervsdrivende
  . Den bør desuden undersøge, i hvilken udstrækning individuelle ordregivende myndigheder eller ordregivere opretholder eller vedtager
  diskriminerende
  praksis over for
  Unionens varer
  ,
  tjenesteydelser og erhvervsdrivende
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Ved vurderingen af, om der er foranstaltninger eller praksis
  af restriktiv eller diskriminerende karakter i forbindelse med
  offentlige udbud
  i et tredjeland
  , bør Kommissionen undersøge, i hvilket omfang det pågældende lands lovgivning om offentlige udbud og koncessioner sikrer gennemsigtighed i overensstemmelse med
  de
  internationale standarder
  på området for offentlige udbud
  og
  forhindrer enhver forskelsbehandling
  af
  Unionens varer, tjenesteydelser og erhvervsdrivende
  . Den bør desuden undersøge, i hvilken udstrækning individuelle ordregivende myndigheder eller ordregivere opretholder eller vedtager
  diskriminerende
  praksis over for
  Unionens varer
  ,
  tjenesteydelser og erhvervsdrivende
  .

| (17) | Ved vurderingen af, om der er
  specifikke
  foranstaltninger eller praksis
  i et tredjeland, som kan forringe adgangen for Unionens varer, tjenesteydelser eller erhvervsdrivende til markederne for
  offentlige udbud
  eller koncessioner
  , bør Kommissionen undersøge, i hvilket omfang det pågældende lands lovgivning
  , regler eller andre foranstaltninger
  om offentlige udbud og koncessioner sikrer gennemsigtighed i overensstemmelse med internationale standarder
  og ikke fører til alvorlige
  og
  tilbagevendende restriktioner
  af
  EU-varer
  ,
  -tjenesteydelser eller -erhvervsdrivende
  . Den bør desuden undersøge, i hvilken udstrækning individuelle ordregivende myndigheder eller ordregivere opretholder eller vedtager
  restriktiv
  praksis over for
  EU-varer
  ,
  -tjenesteydelser eller -erhvervsdrivende
  . |
| --- | --- |

(17)

Ved vurderingen af, om der er
  specifikke
  foranstaltninger eller praksis
  i et tredjeland, som kan forringe adgangen for Unionens varer, tjenesteydelser eller erhvervsdrivende til markederne for
  offentlige udbud
  eller koncessioner
  , bør Kommissionen undersøge, i hvilket omfang det pågældende lands lovgivning
  , regler eller andre foranstaltninger
  om offentlige udbud og koncessioner sikrer gennemsigtighed i overensstemmelse med internationale standarder
  og ikke fører til alvorlige
  og
  tilbagevendende restriktioner
  af
  EU-varer
  ,
  -tjenesteydelser eller -erhvervsdrivende
  . Den bør desuden undersøge, i hvilken udstrækning individuelle ordregivende myndigheder eller ordregivere opretholder eller vedtager
  restriktiv
  praksis over for
  EU-varer
  ,
  -tjenesteydelser eller -erhvervsdrivende
  .

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | Kommissionen bør til enhver tid
  på eget initiativ eller efter ansøgning fra de interesserede parter eller en medlemsstat
  kunne indlede en undersøgelse vedrørende restriktive foranstaltninger eller restriktiv praksis for offentlige udbud, som et tredjeland angiveligt vedtager eller anvender
  . Sådanne undersøgelser bør ikke berøre Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 654/2014. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

Kommissionen bør til enhver tid
  på eget initiativ eller efter ansøgning fra de interesserede parter eller en medlemsstat
  kunne indlede en undersøgelse vedrørende restriktive foranstaltninger eller restriktiv praksis for offentlige udbud, som et tredjeland angiveligt vedtager eller anvender
  . Sådanne undersøgelser bør ikke berøre Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 654/2014.

| (19) | Kommissionen bør til enhver tid kunne indlede en
  gennemsigtig
  undersøgelse vedrørende restriktive foranstaltninger eller restriktiv
  eller diskriminerende
  praksis for offentlige udbud, som et tredjeland angiveligt vedtager eller anvender
  , hvis den finder, at en sådan undersøgelse er i Unionens interesse
  . |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen bør til enhver tid kunne indlede en
  gennemsigtig
  undersøgelse vedrørende restriktive foranstaltninger eller restriktiv
  eller diskriminerende
  praksis for offentlige udbud, som et tredjeland angiveligt vedtager eller anvender
  , hvis den finder, at en sådan undersøgelse er i Unionens interesse
  .

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 19 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19a) | Afgørelsen om, hvorvidt en undersøgelse er i Unionens interesse, bør træffes på grundlag af en vurdering af alle involverede parters interesser som helhed, herunder interesserne hos Unionens erhvervsliv, brugere, forbrugere, arbejdstagere og arbejdsmarkedets parter. Kommissionen bør i Unionens bredere interesse afveje konsekvenserne af at indlede eller ikke at indlede en undersøgelse i forhold til virkningerne heraf og de potentielle foranstaltninger, der kan vedtages i henhold til denne forordning. Der bør tages særligt hensyn til det overordnede mål om at åbne tredjelandes markeder og forbedre mulighederne for markedsadgang for Unionens erhvervsdrivende, og der kan i den forbindelse tages hensyn til deltagelse af tredjelandes tilbudsgivere på EU-markedet for offentlige udbud. Målet om at begrænse enhver unødvendig administrativ byrde for ordregivende myndigheder og ordregivere samt erhvervsdrivende bør også tages i betragtning. Kommissionen bør være særlig opmærksom på sektorer, der anses for strategiske i forbindelse med Unionens offentlige indkøb. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19a)

Afgørelsen om, hvorvidt en undersøgelse er i Unionens interesse, bør træffes på grundlag af en vurdering af alle involverede parters interesser som helhed, herunder interesserne hos Unionens erhvervsliv, brugere, forbrugere, arbejdstagere og arbejdsmarkedets parter. Kommissionen bør i Unionens bredere interesse afveje konsekvenserne af at indlede eller ikke at indlede en undersøgelse i forhold til virkningerne heraf og de potentielle foranstaltninger, der kan vedtages i henhold til denne forordning. Der bør tages særligt hensyn til det overordnede mål om at åbne tredjelandes markeder og forbedre mulighederne for markedsadgang for Unionens erhvervsdrivende, og der kan i den forbindelse tages hensyn til deltagelse af tredjelandes tilbudsgivere på EU-markedet for offentlige udbud. Målet om at begrænse enhver unødvendig administrativ byrde for ordregivende myndigheder og ordregivere samt erhvervsdrivende bør også tages i betragtning. Kommissionen bør være særlig opmærksom på sektorer, der anses for strategiske i forbindelse med Unionens offentlige indkøb.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 19 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19b) | I betragtning af Unionens overordnede politiske mål om at støtte den økonomiske vækst i de mindst udviklede lande og lav- og mellemindkomstlande og disse landes integration i globale værdikæder vil det ikke være i Unionens interesse at indlede en undersøgelse mod sådanne lande under denne forordning, medmindre der er rimelige tegn på omgåelse af vedtagne foranstaltninger i henhold til instrumentet for internationale offentlige udbud (»IPI-foranstaltninger«). Det er derfor ikke hensigten, at denne forordning skal finde anvendelse på de mindst udviklede lande, der er omfattet af »alt undtagen våben«-ordningen, udviklingslande, der anses for at være sårbare som følge af manglende diversificering og utilstrækkelig integration i det internationale handelssystem, som defineret i forordning (EU) nr. 978/2012, samt lande, der er omfattet af den generelle ordning i nævnte forordning, medmindre økonomien i sådanne lande anses for at være konkurrencedygtig i de pågældende sektorer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19b)

I betragtning af Unionens overordnede politiske mål om at støtte den økonomiske vækst i de mindst udviklede lande og lav- og mellemindkomstlande og disse landes integration i globale værdikæder vil det ikke være i Unionens interesse at indlede en undersøgelse mod sådanne lande under denne forordning, medmindre der er rimelige tegn på omgåelse af vedtagne foranstaltninger i henhold til instrumentet for internationale offentlige udbud (»IPI-foranstaltninger«). Det er derfor ikke hensigten, at denne forordning skal finde anvendelse på de mindst udviklede lande, der er omfattet af »alt undtagen våben«-ordningen, udviklingslande, der anses for at være sårbare som følge af manglende diversificering og utilstrækkelig integration i det internationale handelssystem, som defineret i forordning (EU) nr. 978/2012, samt lande, der er omfattet af den generelle ordning i nævnte forordning, medmindre økonomien i sådanne lande anses for at være konkurrencedygtig i de pågældende sektorer.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | Hvis eksistensen af en foranstaltning eller praksis af restriktiv og/eller diskriminerende karakter i
  forbindelse med
  offentlige udbud i et tredjeland bekræftes,
  opfordrer Kommissionen det pågældende
  land
  til at indlede høringer med henblik på at forbedre mulighederne for deltagelse i udbud for Unionens erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser i forbindelse med
  offentlige
  udbud i det pågældende land. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Hvis eksistensen af en foranstaltning eller praksis af restriktiv og/eller diskriminerende karakter i
  forbindelse med
  offentlige udbud i et tredjeland bekræftes,
  opfordrer Kommissionen det pågældende
  land
  til at indlede høringer med henblik på at forbedre mulighederne for deltagelse i udbud for Unionens erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser i forbindelse med
  offentlige
  udbud i det pågældende land.

| (20) | I
  forbindelse med
  gennemførelsen af undersøgelsen
  bør Kommissionen opfordre det pågældende
  tredjeland
  til at indlede høringer med henblik på at
  fjerne og afhjælpe alle restriktive foranstaltninger og praksisser og effektivt
  forbedre mulighederne for deltagelse i udbud for Unionens erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser i forbindelse med
  markederne for
  udbud
  og koncessioner
  i det pågældende land. |
| --- | --- |

(20)

I
  forbindelse med
  gennemførelsen af undersøgelsen
  bør Kommissionen opfordre det pågældende
  tredjeland
  til at indlede høringer med henblik på at
  fjerne og afhjælpe alle restriktive foranstaltninger og praksisser og effektivt
  forbedre mulighederne for deltagelse i udbud for Unionens erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser i forbindelse med
  markederne for
  udbud
  og koncessioner
  i det pågældende land.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (22) | Hvis høringerne med det pågældende land ikke medfører
  tilstrækkelige forbedringer
  af
  mulighederne for deltagelse i udbud
  for Unionens erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser
  , bør Kommissionen kunne vedtage
  en
  passende prisjusteringsforanstaltning
  ,
  der gælder tilbud indsendt af erhvervsdrivende med oprindelse
  i 
  det pågældende land, og/eller som omfatter varer og tjenesteydelser med oprindelse i det pågældende land
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(22)

Hvis høringerne med det pågældende land ikke medfører
  tilstrækkelige forbedringer
  af
  mulighederne for deltagelse i udbud
  for Unionens erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser
  , bør Kommissionen kunne vedtage
  en
  passende prisjusteringsforanstaltning
  ,
  der gælder tilbud indsendt af erhvervsdrivende med oprindelse
  i 
  det pågældende land, og/eller som omfatter varer og tjenesteydelser med oprindelse i det pågældende land
  .

| (22) | Hvis
  undersøgelsen bekræfter eksistensen af restriktive foranstaltninger eller praksisser, og
  høringerne med det pågældende land ikke medfører
  tilfredsstillende korrigerende indgreb, som resulterer i en effektiv afhjælpning
  af
  de alvorlige og gentagne hindringer af adgang
  for Unionens erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser
  inden for
  en
  rimelig tidsramme eller det berørte tredjeland afviser at indgå i høringer, bør Kommissionen
  i 
  henhold til denne forordning vedtage IPI-foranstaltninger i form af en scorejustering eller udelukkelse af tilbud
  . |
| --- | --- |

(22)

Hvis
  undersøgelsen bekræfter eksistensen af restriktive foranstaltninger eller praksisser, og
  høringerne med det pågældende land ikke medfører
  tilfredsstillende korrigerende indgreb, som resulterer i en effektiv afhjælpning
  af
  de alvorlige og gentagne hindringer af adgang
  for Unionens erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser
  inden for
  en
  rimelig tidsramme eller det berørte tredjeland afviser at indgå i høringer, bør Kommissionen
  i 
  henhold til denne forordning vedtage IPI-foranstaltninger i form af en scorejustering eller udelukkelse af tilbud
  .

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (23) | Sådanne foranstaltninger bør udelukkende anvendes til evalueringen af tilbud bestående af varer eller tjenesteydelser med oprindelse i det pågældende land. For at undgå omgåelse af disse foranstaltninger kan det også være nødvendigt at tage sigte på visse udenlandsk kontrollerede eller ejede juridiske personer, der, selv om de er etableret i Den Europæiske Union, ikke har væsentlige forretningsaktiviteter, der giver dem en direkte og reel forbindelse med mindst én medlemsstats økonomi. Passende foranstaltninger bør stå i rimeligt forhold til den restriktive praksis for offentlige udbud, som udløser dem. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

Sådanne foranstaltninger bør udelukkende anvendes til evalueringen af tilbud bestående af varer eller tjenesteydelser med oprindelse i det pågældende land. For at undgå omgåelse af disse foranstaltninger kan det også være nødvendigt at tage sigte på visse udenlandsk kontrollerede eller ejede juridiske personer, der, selv om de er etableret i Den Europæiske Union, ikke har væsentlige forretningsaktiviteter, der giver dem en direkte og reel forbindelse med mindst én medlemsstats økonomi. Passende foranstaltninger bør stå i rimeligt forhold til den restriktive praksis for offentlige udbud, som udløser dem.

| (23) | En scorejusteringsforanstaltning bør udelukkende anvendes til evalueringen af tilbud indgivet af erhvervsdrivende med oprindelse i det pågældende land. Den bør ikke berøre den pris, der skal betales i henhold til den kontrakt, som vil blive indgået med den udvalgte tilbudsgiver. |
| --- | --- |

(23)

En scorejusteringsforanstaltning bør udelukkende anvendes til evalueringen af tilbud indgivet af erhvervsdrivende med oprindelse i det pågældende land. Den bør ikke berøre den pris, der skal betales i henhold til den kontrakt, som vil blive indgået med den udvalgte tilbudsgiver.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 23 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (23a) | IPI-foranstaltninger bør finde anvendelse på udbudsprocedurer, der falder ind under denne forordnings anvendelsesområde, herunder rammeaftaler og dynamiske indkøbssystemer. IPI-foranstaltninger bør også finde anvendelse i forbindelse med specifikke kontrakter, der tildeles under et dynamisk indkøbssystem, når de pågældende dynamiske indkøbssystemer er omfattet af en IPI-foranstaltning. De bør dog ikke finde anvendelse på sådanne kontrakter under en vis tærskel med henblik på at begrænse den samlede administrative byrde for ordregivende myndigheder og ordregivere. For at undgå en eventuel dobbelt anvendelse af IPI-foranstaltninger bør sådanne foranstaltninger ikke finde anvendelse på kontrakter, der tildeles på grundlag af en rammeaftale, når IPI-foranstaltningerne allerede er blevet anvendt på tidspunktet for indgåelsen af rammeaftalen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23a)

IPI-foranstaltninger bør finde anvendelse på udbudsprocedurer, der falder ind under denne forordnings anvendelsesområde, herunder rammeaftaler og dynamiske indkøbssystemer. IPI-foranstaltninger bør også finde anvendelse i forbindelse med specifikke kontrakter, der tildeles under et dynamisk indkøbssystem, når de pågældende dynamiske indkøbssystemer er omfattet af en IPI-foranstaltning. De bør dog ikke finde anvendelse på sådanne kontrakter under en vis tærskel med henblik på at begrænse den samlede administrative byrde for ordregivende myndigheder og ordregivere. For at undgå en eventuel dobbelt anvendelse af IPI-foranstaltninger bør sådanne foranstaltninger ikke finde anvendelse på kontrakter, der tildeles på grundlag af en rammeaftale, når IPI-foranstaltningerne allerede er blevet anvendt på tidspunktet for indgåelsen af rammeaftalen.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 23 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (23b) | I lyset af Unionens overordnede politiske mål om at støtte små og mellemstore virksomheder (SMV'er) bør Kommissionen og ordregivende myndigheder og ordregivere tage behørigt hensyn til virkningerne af denne forordning med henblik på at undgå overbelastning af SMV'er. Kommissionen bør i samarbejde med medlemsstaterne stille retningslinjer for bedste praksis til rådighed for at nå dette mål med det formål at sikre effektiviteten af denne forordning og konsekvensen i dens gennemførelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23b)

I lyset af Unionens overordnede politiske mål om at støtte små og mellemstore virksomheder (SMV'er) bør Kommissionen og ordregivende myndigheder og ordregivere tage behørigt hensyn til virkningerne af denne forordning med henblik på at undgå overbelastning af SMV'er. Kommissionen bør i samarbejde med medlemsstaterne stille retningslinjer for bedste praksis til rådighed for at nå dette mål med det formål at sikre effektiviteten af denne forordning og konsekvensen i dens gennemførelse.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 23 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (23c) | For at undgå en eventuel omgåelse af en IPI-foranstaltning bør de valgte tilbudsgivere pålægges yderligere kontraktlige forpligtelser. Disse forpligtelser bør kun gælde i forbindelse med udbudsprocedurer, som en IPI-foranstaltning finder anvendelse på, samt med kontrakter, der tildeles på grundlag af en rammeaftale, hvor sådanne kontrakter er lig med eller over en vis tærskel, og hvor denne rammeaftale er omfattet af en IPI-foranstaltning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23c)

For at undgå en eventuel omgåelse af en IPI-foranstaltning bør de valgte tilbudsgivere pålægges yderligere kontraktlige forpligtelser. Disse forpligtelser bør kun gælde i forbindelse med udbudsprocedurer, som en IPI-foranstaltning finder anvendelse på, samt med kontrakter, der tildeles på grundlag af en rammeaftale, hvor sådanne kontrakter er lig med eller over en vis tærskel, og hvor denne rammeaftale er omfattet af en IPI-foranstaltning.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (24) | Prisjusteringsforanstaltninger bør ikke have negative virkninger på igangværende handelsforhandlinger med det pågældende land. Kommissionen kan derfor, hvis et land har indledt substansforhandlinger med Unionen om markedsadgang inden for offentlige udbud, ophæve foranstaltningerne under forhandlingerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24)

Prisjusteringsforanstaltninger bør ikke have negative virkninger på igangværende handelsforhandlinger med det pågældende land. Kommissionen kan derfor, hvis et land har indledt substansforhandlinger med Unionen om markedsadgang inden for offentlige udbud, ophæve foranstaltningerne under forhandlingerne.

udgår

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | For at forenkle de ordregivende myndigheders eller ordregivernes anvendelse af en prisjusteringsforanstaltning bør der være en formodning om, at alle erhvervsdrivende, der har oprindelse i et tredjeland, med hvilket der ikke findes en aftale om offentlige udbud, vil være omfattet af foranstaltningen, medmindre de kan påvise, at mindre end 50 % af den samlede værdi af deres tilbud består af varer eller tjenesteydelser med oprindelse i det pågældende tredjeland. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

For at forenkle de ordregivende myndigheders eller ordregivernes anvendelse af en prisjusteringsforanstaltning bør der være en formodning om, at alle erhvervsdrivende, der har oprindelse i et tredjeland, med hvilket der ikke findes en aftale om offentlige udbud, vil være omfattet af foranstaltningen, medmindre de kan påvise, at mindre end 50 % af den samlede værdi af deres tilbud består af varer eller tjenesteydelser med oprindelse i det pågældende tredjeland.

udgår

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (26) | Medlemsstaterne er bedst placeret til at udpege de ordregivende myndigheder eller ordregivere eller de kategorier af ordregivende myndigheder eller ordregivere, som bør anvende prisjusteringsforanstaltningen. For at sikre, at der træffes passende foranstaltninger, og at der opnås en retfærdig fordeling af byrden mellem medlemsstaterne, bør Kommissionen træffe den endelige afgørelse på grundlag af en liste forelagt af den enkelte medlemsstat. Kommissionen kan om nødvendigt udarbejde en liste på eget initiativ. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26)

Medlemsstaterne er bedst placeret til at udpege de ordregivende myndigheder eller ordregivere eller de kategorier af ordregivende myndigheder eller ordregivere, som bør anvende prisjusteringsforanstaltningen. For at sikre, at der træffes passende foranstaltninger, og at der opnås en retfærdig fordeling af byrden mellem medlemsstaterne, bør Kommissionen træffe den endelige afgørelse på grundlag af en liste forelagt af den enkelte medlemsstat. Kommissionen kan om nødvendigt udarbejde en liste på eget initiativ.

udgår

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 27

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (27) | Det er bydende nødvendigt, at de ordregivende myndigheder og ordregiverne har adgang til en lang række varer af høj kvalitet, som opfylder deres indkøbskrav til konkurrencedygtige priser. Derfor bør de ordregivende myndigheder og ordregiverne have mulighed for ikke at anvende
  prisjusteringsforanstaltninger
  , der begrænser adgangen for varer og tjenesteydelser, der ikke er omfattet,
  i tilfælde, hvor
  der ikke er adgang til varer og tjenesteydelser, der er fra EU eller er omfattet, og som opfylder de ordregivende myndigheders eller ordregivernes krav
  vedrørende
  væsentlige samfundsbehov, f.eks.
  inden for sundhed
  og
  offentlig sikkerhed, eller hvor anvendelsen af foranstaltningen ville føre til en uforholdsmæssig stor stigning i kontraktens pris eller omkostninger
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(27)

Det er bydende nødvendigt, at de ordregivende myndigheder og ordregiverne har adgang til en lang række varer af høj kvalitet, som opfylder deres indkøbskrav til konkurrencedygtige priser. Derfor bør de ordregivende myndigheder og ordregiverne have mulighed for ikke at anvende
  prisjusteringsforanstaltninger
  , der begrænser adgangen for varer og tjenesteydelser, der ikke er omfattet,
  i tilfælde, hvor
  der ikke er adgang til varer og tjenesteydelser, der er fra EU eller er omfattet, og som opfylder de ordregivende myndigheders eller ordregivernes krav
  vedrørende
  væsentlige samfundsbehov, f.eks.
  inden for sundhed
  og
  offentlig sikkerhed, eller hvor anvendelsen af foranstaltningen ville føre til en uforholdsmæssig stor stigning i kontraktens pris eller omkostninger
  .

| (27) | Det er bydende nødvendigt, at de ordregivende myndigheder og ordregiverne har adgang til en lang række varer af høj kvalitet, som opfylder deres indkøbskrav til konkurrencedygtige priser. Derfor bør de ordregivende myndigheder og ordregiverne have mulighed for
  rent undtagelsesvist
  ikke at anvende
  IPI-foranstaltninger
  , der begrænser adgangen for varer og tjenesteydelser, der ikke er omfattet,
  hvis
  der ikke er adgang til varer og tjenesteydelser, der er fra Unionen eller er omfattet, og som opfylder de ordregivende myndigheders eller ordregivernes krav
  , eller hvis sådanne foranstaltninger vedrører beskyttelse af
  væsentlige
  politiske
  samfundsbehov, f.eks.
  vedrørende folkesundheden eller miljøbeskyttelse. Anvendelsen af disse undtagelser bør kræve Kommissionens godkendelse. De ordregivende myndigheder og ordregiverne bør underrette Kommissionen rettidigt og på en omfattende måde for at muliggøre passende overvågning af gennemførelsen af denne forordning. |
| --- | --- |

(27)

Det er bydende nødvendigt, at de ordregivende myndigheder og ordregiverne har adgang til en lang række varer af høj kvalitet, som opfylder deres indkøbskrav til konkurrencedygtige priser. Derfor bør de ordregivende myndigheder og ordregiverne have mulighed for
  rent undtagelsesvist
  ikke at anvende
  IPI-foranstaltninger
  , der begrænser adgangen for varer og tjenesteydelser, der ikke er omfattet,
  hvis
  der ikke er adgang til varer og tjenesteydelser, der er fra Unionen eller er omfattet, og som opfylder de ordregivende myndigheders eller ordregivernes krav
  , eller hvis sådanne foranstaltninger vedrører beskyttelse af
  væsentlige
  politiske
  samfundsbehov, f.eks.
  vedrørende folkesundheden eller miljøbeskyttelse. Anvendelsen af disse undtagelser bør kræve Kommissionens godkendelse. De ordregivende myndigheder og ordregiverne bør underrette Kommissionen rettidigt og på en omfattende måde for at muliggøre passende overvågning af gennemførelsen af denne forordning.

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (28) | I tilfælde af de ordregivende myndigheders eller ordregivernes forkerte anvendelse af undtagelserne til
  prisjusteringsforanstaltninger
  , der begrænser adgangen for varer og tjenesteydelser, der ikke er omfattet, bør Kommissionen kunne anvende interventionsmekanismen i artikel 3 i Rådets direktiv 89/665/EØF (20) eller artikel 8 i Rådets direktiv 92/13/EØF (21). Desuden bør kontrakter, der indgås med en erhvervsdrivende af de ordregivende myndigheder eller ordregiverne i strid med
  prisjusteringsforanstaltninger
  , der begrænser adgangen for varer og tjenesteydelser, der ikke er omfattet, være ugyldige. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28)

I tilfælde af de ordregivende myndigheders eller ordregivernes forkerte anvendelse af undtagelserne til
  prisjusteringsforanstaltninger
  , der begrænser adgangen for varer og tjenesteydelser, der ikke er omfattet, bør Kommissionen kunne anvende interventionsmekanismen i artikel 3 i Rådets direktiv 89/665/EØF (20) eller artikel 8 i Rådets direktiv 92/13/EØF (21). Desuden bør kontrakter, der indgås med en erhvervsdrivende af de ordregivende myndigheder eller ordregiverne i strid med
  prisjusteringsforanstaltninger
  , der begrænser adgangen for varer og tjenesteydelser, der ikke er omfattet, være ugyldige.

| (28) | I tilfælde af de ordregivende myndigheders eller ordregivernes forkerte anvendelse af undtagelserne til
  IPI-foranstaltninger
  , der begrænser adgangen for varer og tjenesteydelser, der ikke er omfattet, bør Kommissionen kunne anvende interventionsmekanismen i artikel 3 i Rådets direktiv 89/665/EØF (20) eller artikel 8 i Rådets direktiv 92/13/EØF (21). Desuden bør kontrakter, der indgås med en erhvervsdrivende af de ordregivende myndigheder eller ordregiverne i strid med
  IPI-foranstaltninger
  , der begrænser adgangen for varer og tjenesteydelser, der ikke er omfattet, være ugyldige. |
| --- | --- |

(28)

I tilfælde af de ordregivende myndigheders eller ordregivernes forkerte anvendelse af undtagelserne til
  IPI-foranstaltninger
  , der begrænser adgangen for varer og tjenesteydelser, der ikke er omfattet, bør Kommissionen kunne anvende interventionsmekanismen i artikel 3 i Rådets direktiv 89/665/EØF (20) eller artikel 8 i Rådets direktiv 92/13/EØF (21). Desuden bør kontrakter, der indgås med en erhvervsdrivende af de ordregivende myndigheder eller ordregiverne i strid med
  IPI-foranstaltninger
  , der begrænser adgangen for varer og tjenesteydelser, der ikke er omfattet, være ugyldige.

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (30) | Undersøgelsesproceduren bør anvendes til vedtagelse af gennemførelsesretsakter vedrørende vedtagelse, ophævelse, suspension eller genindsættelse af en
  prisjusteringsforanstaltning
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(30)

Undersøgelsesproceduren bør anvendes til vedtagelse af gennemførelsesretsakter vedrørende vedtagelse, ophævelse, suspension eller genindsættelse af en
  prisjusteringsforanstaltning
  .

| (30) | Undersøgelsesproceduren bør anvendes til vedtagelse af gennemførelsesretsakter vedrørende vedtagelse, ophævelse, suspension eller genindsættelse af en
  IPI-foranstaltning, og Kommissionen bør bistås af det udvalg, der er nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1843

   (22)

  (»handelshindringsforordningen«). Om nødvendigt og i forhold til spørgsmål, der påvirker Unionens lovgivningsmæssige ramme om offentlige udbud, bør Kommissionen også kunne søge rådgivning hos Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Udbud, som er nedsat ved Rådets afgørelse 71/306/EØF. |
| --- | --- |

(30)

Undersøgelsesproceduren bør anvendes til vedtagelse af gennemførelsesretsakter vedrørende vedtagelse, ophævelse, suspension eller genindsættelse af en
  IPI-foranstaltning, og Kommissionen bør bistås af det udvalg, der er nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1843

   (22)

  (»handelshindringsforordningen«). Om nødvendigt og i forhold til spørgsmål, der påvirker Unionens lovgivningsmæssige ramme om offentlige udbud, bør Kommissionen også kunne søge rådgivning hos Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Udbud, som er nedsat ved Rådets afgørelse 71/306/EØF.

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 30 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (30a) | De oplysninger, der modtages i medfør af denne forordning, bør kun anvendes til det formål, hvortil de er indhentet, og under behørig hensyntagen til gældende EU-krav og nationale krav om databeskyttelse og fortrolighed. Forordning (EF) nr. 1049/2001 samt artikel 28 i direktiv 2014/23/EU, artikel 21 i direktiv 2014/24/EU og artikel 39 i direktiv 2014/25/EU bør finde tilsvarende anvendelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30a)

De oplysninger, der modtages i medfør af denne forordning, bør kun anvendes til det formål, hvortil de er indhentet, og under behørig hensyntagen til gældende EU-krav og nationale krav om databeskyttelse og fortrolighed. Forordning (EF) nr. 1049/2001 samt artikel 28 i direktiv 2014/23/EU, artikel 21 i direktiv 2014/24/EU og artikel 39 i direktiv 2014/25/EU bør finde tilsvarende anvendelse.

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 32

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (32) | Regelmæssig rapportering fra Kommissionen gør det muligt at føre tilsyn
  med
  anvendelsen og effektiviteten af
  de
  ved
  denne
  forordning indførte procedurer
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(32)

Regelmæssig rapportering fra Kommissionen gør det muligt at føre tilsyn
  med
  anvendelsen og effektiviteten af
  de
  ved
  denne
  forordning indførte procedurer
  .

| (32) | I overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning

   (1a)

  og
  med
  henblik på bl.a. at reducere
  de
  administrative byrder, navnlig for medlemsstaterne, bør Kommissionen regelmæssigt gennemgå
  denne
  forordnings anvendelsesområde, funktionsmåde og effektivitet. Kommissionen bør fremsende sin vurdering til Europa-Parlamentet og Rådet. Gennemgangen kan efterfølges af eventuelle relevante lovgivningsforslag. |
| --- | --- |

(32)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (finansforordningen) fastsætter, at de udbudsregler og -principper, der gælder for offentlige aftaler, som tildeles af EU-institutionerne for egen regning, bør være baseret på reglerne i den relevante gældende EU-ret angående offentlige udbud. I forbindelse med revisionen af finansforordningen bør det derfor fastsættes, at IPI-forordningen også finder anvendelse på offentlige kontrakter, som tildeles af EU-institutioner.

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 33

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (33) | I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet er det nødvendigt og hensigtsmæssigt for opfyldelsen af den grundlæggende målsætning om at etablere en fælles ekstern politik på området for offentlige udbud at fastsætte fælles regler for behandlingen af tilbud, som omfatter varer og tjenesteydelser, der ikke er omfattet af Unionens internationale forpligtelser. Denne forordning går ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå de tilstræbte mål, jf. artikel 5, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union — |

Kommissionens forslag

Ændring

(33)

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet er det nødvendigt og hensigtsmæssigt for opfyldelsen af den grundlæggende målsætning om at etablere en fælles ekstern politik på området for offentlige udbud at fastsætte fælles regler for behandlingen af tilbud, som omfatter varer og tjenesteydelser, der ikke er omfattet af Unionens internationale forpligtelser. Denne forordning går ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå de tilstræbte mål, jf. artikel 5, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union —

udgår

Ændring 34

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Denne forordning indfører foranstaltninger, der skal forbedre adgangen for Unionens erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser til markederne for offentlige udbud og koncessioner i tredjelande. Den fastsætter procedurer for Kommissionen til at foretage undersøgelser af foranstaltninger eller praksis
  af angivelig restriktiv eller diskriminerende karakter i forbindelse med offentlige udbud, der er indført eller videreført af tredjelande
  over for
  EU's erhvervsdrivende
  ,
  varer
  og
  tjenesteydelser
  og til at indlede konsultationer med de pågældende tredjelande. | 1.   Denne forordning indfører foranstaltninger, der skal forbedre adgangen for Unionens erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser til markederne for offentlige udbud og koncessioner i tredjelande
  vedrørende udbud, der ikke er omfattet
  . Den fastsætter procedurer for Kommissionen til at foretage undersøgelser af
  tredjelandes
  foranstaltninger eller praksis over for
  EU-erhvervsdrivende
  , -varer og
  -tjenesteydelser
  og til at indlede konsultationer med de pågældende tredjelande. |
| Den
  giver mulighed for at
  anvende prisjusteringsforanstaltninger på visse tilbud
  i forbindelse med
  udbud vedrørende udførelse af bygge- og anlægsarbejder, levering af varer og/eller tjenesteydelser og koncessioner
  ,
  afhængig af de erhvervsdrivendes, de berørte varers eller tjenesteydelsers oprindelse
  . | Denne forordning
  giver mulighed for, at
  Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter kan pålægge IPI-foranstaltninger
  i forbindelse med
  sådanne foranstaltninger eller en sådan praksis fra tredjelandes side for at begrænse adgangen for erhvervsdrivende
  ,
  varer eller tjenester fra tredjelande til EU-udbudsprocedurer
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Denne forordning indfører foranstaltninger, der skal forbedre adgangen for Unionens erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser til markederne for offentlige udbud og koncessioner i tredjelande. Den fastsætter procedurer for Kommissionen til at foretage undersøgelser af foranstaltninger eller praksis
  af angivelig restriktiv eller diskriminerende karakter i forbindelse med offentlige udbud, der er indført eller videreført af tredjelande
  over for
  EU's erhvervsdrivende
  ,
  varer
  og
  tjenesteydelser
  og til at indlede konsultationer med de pågældende tredjelande.

1.   Denne forordning indfører foranstaltninger, der skal forbedre adgangen for Unionens erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser til markederne for offentlige udbud og koncessioner i tredjelande
  vedrørende udbud, der ikke er omfattet
  . Den fastsætter procedurer for Kommissionen til at foretage undersøgelser af
  tredjelandes
  foranstaltninger eller praksis over for
  EU-erhvervsdrivende
  , -varer og
  -tjenesteydelser
  og til at indlede konsultationer med de pågældende tredjelande.

Den
  giver mulighed for at
  anvende prisjusteringsforanstaltninger på visse tilbud
  i forbindelse med
  udbud vedrørende udførelse af bygge- og anlægsarbejder, levering af varer og/eller tjenesteydelser og koncessioner
  ,
  afhængig af de erhvervsdrivendes, de berørte varers eller tjenesteydelsers oprindelse
  .

Den

anvende prisjusteringsforanstaltninger på visse tilbud

udbud vedrørende udførelse af bygge- og anlægsarbejder, levering af varer og/eller tjenesteydelser og koncessioner

afhængig af de erhvervsdrivendes, de berørte varers eller tjenesteydelsers oprindelse

Denne forordning
  giver mulighed for, at
  Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter kan pålægge IPI-foranstaltninger
  i forbindelse med
  sådanne foranstaltninger eller en sådan praksis fra tredjelandes side for at begrænse adgangen for erhvervsdrivende
  ,
  varer eller tjenester fra tredjelande til EU-udbudsprocedurer
  .

Denne forordning

Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter kan pålægge IPI-foranstaltninger

sådanne foranstaltninger eller en sådan praksis fra tredjelandes side for at begrænse adgangen for erhvervsdrivende

varer eller tjenester fra tredjelande til EU-udbudsprocedurer

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 2 — indledning

Artikel 1 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Denne forordning finder anvendelse på
  aftaler
  , der er omfattet af følgende retsakter: | 2.   Denne forordning finder anvendelse på
  udbudsprocedurer
  , der er omfattet af følgende retsakter: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Denne forordning finder anvendelse på
  aftaler
  , der er omfattet af følgende retsakter:

2.   Denne forordning finder anvendelse på
  udbudsprocedurer
  , der er omfattet af følgende retsakter:

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3

Artikel 1 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Denne forordning finder anvendelse på tildeling af kontrakter om levering af varer og/eller tjenesteydelser og på tildeling af koncessioner på bygge- og anlægsarbejder og tjenesteydelser. Den finder kun anvendelse i tilfælde, hvor varerne eller tjenesteydelserne indkøbes til offentligt brug. Den finder ikke anvendelse i tilfælde, hvor varerne indkøbes med sigte på kommercielt videresalg og med sigte på anvendelse i forbindelse med produktion af varer til kommercielt salg. Den finder ikke anvendelse i tilfælde, hvor tjenesteydelserne indkøbes med sigte på kommercielt videresalg eller med sigte på anvendelse i forbindelse med levering af tjenesteydelser til kommercielt salg. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.
     
  Denne forordning finder anvendelse på tildeling af kontrakter om levering af varer og/eller tjenesteydelser og på tildeling af koncessioner på bygge- og anlægsarbejder og tjenesteydelser. Den finder kun anvendelse i tilfælde, hvor varerne eller tjenesteydelserne indkøbes til offentligt brug. Den finder ikke anvendelse i tilfælde, hvor varerne indkøbes med sigte på kommercielt videresalg og med sigte på anvendelse i forbindelse med produktion af varer til kommercielt salg. Den finder ikke anvendelse i tilfælde, hvor tjenesteydelserne indkøbes med sigte på kommercielt videresalg eller med sigte på anvendelse i forbindelse med levering af tjenesteydelser til kommercielt salg.

udgår

udgår

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 4

Artikel 1 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Denne forordning gælder kun for foranstaltninger eller praksis af restriktiv eller diskriminerende karakter i forbindelse med offentlige udbud udført af et tredjeland ved anskaffelse af varer og tjenesteydelser, der ikke er omfattet. Anvendelsen af denne forordning berører ikke Unionens internationale forpligtelser. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.
     
  Denne forordning gælder kun for foranstaltninger eller praksis af restriktiv eller diskriminerende karakter i forbindelse med offentlige udbud udført af et tredjeland ved anskaffelse af varer og tjenesteydelser, der ikke er omfattet. Anvendelsen af denne forordning berører ikke Unionens internationale forpligtelser.

udgår

udgår

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 1 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Denne forordning berører ikke Unionens internationale forpligtelser eller foranstaltninger, som medlemsstaterne og deres ordregivende myndigheder og ordregivere måtte træffe i overensstemmelse med de retsakter, der er omhandlet i stk. 2. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Denne forordning berører ikke Unionens internationale forpligtelser eller foranstaltninger, som medlemsstaterne og deres ordregivende myndigheder og ordregivere måtte træffe i overensstemmelse med de retsakter, der er omhandlet i stk. 2.

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 5 a (nyt)

Artikel 1 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Denne forordning finder kun anvendelse på udbudsprocedurer, der iværksættes efter dens ikrafttræden. En IPI-foranstaltning finder kun anvendelse på udbudsprocedurer, der er omfattet af IPI-foranstaltningen, og som iværksættes på et hvilket som helst tidspunkt mellem den pågældende IPI-foranstaltnings ikrafttræden og dens udløb, ophævelse eller suspension. Ordregivende myndigheder og ordregivere skal medtage en henvisning til anvendelsen af denne forordning og enhver relevant IPI-foranstaltning i udbudsdokumenterne for procedurer, der er omfattet af en IPI-foranstaltning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  Denne forordning finder kun anvendelse på udbudsprocedurer, der iværksættes efter dens ikrafttræden. En IPI-foranstaltning finder kun anvendelse på udbudsprocedurer, der er omfattet af IPI-foranstaltningen, og som iværksættes på et hvilket som helst tidspunkt mellem den pågældende IPI-foranstaltnings ikrafttræden og dens udløb, ophævelse eller suspension. Ordregivende myndigheder og ordregivere skal medtage en henvisning til anvendelsen af denne forordning og enhver relevant IPI-foranstaltning i udbudsdokumenterne for procedurer, der er omfattet af en IPI-foranstaltning.

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 5 b (nyt)

Artikel 1 — stk. 5 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Med henblik på at integrere de miljømæssige, sociale og arbejdsmarkedsmæssige krav i de offentlige udbuds- og koncessionsprocedurer på passende vis træffer de ordregivende myndigheder og ordregivende enheder relevante foranstaltninger til at sikre, at miljø-, social- og arbejdsretlige forpligtelser, som følger af love og administrative bestemmelser både på nationalt plan og på EU-plan samt kollektive aftaler, der er forenelige med EU-retten, og som finder anvendelse på udbudskontrakten, overholdes. På samme måde finder forpligtelser, der hidrører fra internationale konventioner, der er ratificeret af alle medlemsstaterne og opført på listen i bilag X til direktiv 2014/23/EU, bilag X til direktiv 2014/24/EU og bilag XIV til direktiv 2014/25/EU, anvendelse under kontraktens udførelse. |
| | Medlemsstaterne underretter Kommissionen, hvis deres erhvervsdrivende støder på og indrapporterer vanskeligheder af retlig eller faktisk art, der skyldes manglende overholdelse af de i første afsnit omhandlede internationale miljø-, social- og arbejdsretlige regler i forbindelse med de pågældende virksomheders forsøg på at opnå kontrakter inden for Unionen eller i tredjelande. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5b.
     
  Med henblik på at integrere de miljømæssige, sociale og arbejdsmarkedsmæssige krav i de offentlige udbuds- og koncessionsprocedurer på passende vis træffer de ordregivende myndigheder og ordregivende enheder relevante foranstaltninger til at sikre, at miljø-, social- og arbejdsretlige forpligtelser, som følger af love og administrative bestemmelser både på nationalt plan og på EU-plan samt kollektive aftaler, der er forenelige med EU-retten, og som finder anvendelse på udbudskontrakten, overholdes. På samme måde finder forpligtelser, der hidrører fra internationale konventioner, der er ratificeret af alle medlemsstaterne og opført på listen i bilag X til direktiv 2014/23/EU, bilag X til direktiv 2014/24/EU og bilag XIV til direktiv 2014/25/EU, anvendelse under kontraktens udførelse.

Medlemsstaterne underretter Kommissionen, hvis deres erhvervsdrivende støder på og indrapporterer vanskeligheder af retlig eller faktisk art, der skyldes manglende overholdelse af de i første afsnit omhandlede internationale miljø-, social- og arbejdsretlige regler i forbindelse med de pågældende virksomheders forsøg på at opnå kontrakter inden for Unionen eller i tredjelande.

Medlemsstaterne underretter Kommissionen, hvis deres erhvervsdrivende støder på og indrapporterer vanskeligheder af retlig eller faktisk art, der skyldes manglende overholdelse af de i første afsnit omhandlede internationale miljø-, social- og arbejdsretlige regler i forbindelse med de pågældende virksomheders forsøg på at opnå kontrakter inden for Unionen eller i tredjelande.

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1– litra a

Artikel 2 — stk. 1– litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | »erhvervsdrivende«
  : enhver fysisk eller juridisk person eller enhver offentlig enhed eller enhver gruppe af sådanne personer og
  /
  eller enheder
  ,
  herunder enhver midlertidig sammenslutning af virksomheder, som indsender tilbud om udførelse af bygge-
  og
  anlægsarbejder, levering af varer eller tjenesteydelser på markedet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

»erhvervsdrivende«
  : enhver fysisk eller juridisk person eller enhver offentlig enhed eller enhver gruppe af sådanne personer og
  /
  eller enheder
  ,
  herunder enhver midlertidig sammenslutning af virksomheder, som indsender tilbud om udførelse af bygge-
  og
  anlægsarbejder, levering af varer eller tjenesteydelser på markedet

: enhver fysisk eller juridisk person eller enhver offentlig enhed eller enhver gruppe af sådanne personer og

eller enheder

herunder enhver midlertidig sammenslutning af virksomheder, som indsender tilbud om udførelse af bygge-

anlægsarbejder, levering af varer eller tjenesteydelser på markedet

| a) | »erhvervsdrivende«:
  en erhvervsdrivende som defineret i direktiv 2014/23
  /
  EU
  ,
  2014/24/EU
  og
  2014/25/EU |
| --- | --- |

a)

»erhvervsdrivende«:
  en erhvervsdrivende som defineret i direktiv 2014/23
  /
  EU
  ,
  2014/24/EU
  og
  2014/25/EU

en erhvervsdrivende som defineret i direktiv 2014/23

EU

2014/24/EU

2014/25/EU

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra a a (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | »varer«: varer, der er omhandlet i det offentlige udbud og i kontraktspecifikationerne, men som ikke omfatter input, materialer eller bestanddele, der indgår i de leverede varer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

»varer«: varer, der er omhandlet i det offentlige udbud og i kontraktspecifikationerne, men som ikke omfatter input, materialer eller bestanddele, der indgår i de leverede varer

»varer«: varer, der er omhandlet i det offentlige udbud og i kontraktspecifikationerne, men som ikke omfatter input, materialer eller bestanddele, der indgår i de leverede varer

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra a b (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — litra a b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ab) | »anslået værdi«: en kontrakts anslåede værdi beregnet i overensstemmelse med direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU og 2014/25/EU |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ab)

ab)

»anslået værdi«: en kontrakts anslåede værdi beregnet i overensstemmelse med direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU og 2014/25/EU

»anslået værdi«: en kontrakts anslåede værdi beregnet i overensstemmelse med direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU og 2014/25/EU

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra a c (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — litra a c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ac) | »dokumentation«: alle oplysninger, attester, støttedokumenter, erklæringer og andre bevismidler, der har til formål at bevise, at forpligtelserne i artikel 9a, stk. 1, litra c), er opfyldt, såsom:










  i) | oprindelsescertifikater, leverandørerklæringer eller importerklæringer for varer med oprindelse i tredjelande |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ac)

ac)

»dokumentation«: alle oplysninger, attester, støttedokumenter, erklæringer og andre bevismidler, der har til formål at bevise, at forpligtelserne i artikel 9a, stk. 1, litra c), er opfyldt, såsom:

»dokumentation«: alle oplysninger, attester, støttedokumenter, erklæringer og andre bevismidler, der har til formål at bevise, at forpligtelserne i artikel 9a, stk. 1, litra c), er opfyldt, såsom:

i)

i)

oprindelsescertifikater, leverandørerklæringer eller importerklæringer for varer med oprindelse i tredjelande

oprindelsescertifikater, leverandørerklæringer eller importerklæringer for varer med oprindelse i tredjelande

| ii) | beskrivelse af fremstillingsprocesserne (herunder prøver, beskrivelser eller fotografier) for de varer, der skal leveres |
| --- | --- |

ii)

ii)

beskrivelse af fremstillingsprocesserne (herunder prøver, beskrivelser eller fotografier) for de varer, der skal leveres

beskrivelse af fremstillingsprocesserne (herunder prøver, beskrivelser eller fotografier) for de varer, der skal leveres

| iii) | udskrift af relevante registre eller regnskaber for tjenesteydelsernes oprindelse, herunder et momsregistreringsnummer |
| --- | --- |

iii)

iii)

udskrift af relevante registre eller regnskaber for tjenesteydelsernes oprindelse, herunder et momsregistreringsnummer

udskrift af relevante registre eller regnskaber for tjenesteydelsernes oprindelse, herunder et momsregistreringsnummer

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra a d (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — litra a d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ad) | »scorejusteringsforanstaltning«: den relative reduktion med en given procentdel af et tilbuds score som følge af evalueringen af tilbuddet foretaget af en ordregivende myndighed eller ordregiver på grundlag af kontrakttildelingskriterierne, der er defineret i udbudsdokumenterne. I tilfælde, hvor pris eller omkostninger er det eneste kontrakttildelingskriterium, forstås der ved »scorejusteringsforanstaltning« den relative forhøjelse med en given procentdel af en tilbudsgivers tilbudte pris med henblik på evaluering af et tilbud |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ad)

ad)

»scorejusteringsforanstaltning«: den relative reduktion med en given procentdel af et tilbuds score som følge af evalueringen af tilbuddet foretaget af en ordregivende myndighed eller ordregiver på grundlag af kontrakttildelingskriterierne, der er defineret i udbudsdokumenterne. I tilfælde, hvor pris eller omkostninger er det eneste kontrakttildelingskriterium, forstås der ved »scorejusteringsforanstaltning« den relative forhøjelse med en given procentdel af en tilbudsgivers tilbudte pris med henblik på evaluering af et tilbud

»scorejusteringsforanstaltning«: den relative reduktion med en given procentdel af et tilbuds score som følge af evalueringen af tilbuddet foretaget af en ordregivende myndighed eller ordregiver på grundlag af kontrakttildelingskriterierne, der er defineret i udbudsdokumenterne. I tilfælde, hvor pris eller omkostninger er det eneste kontrakttildelingskriterium, forstås der ved »scorejusteringsforanstaltning« den relative forhøjelse med en given procentdel af en tilbudsgivers tilbudte pris med henblik på evaluering af et tilbud

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra b

Artikel 2 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | »ordregivende myndighed«: »ordregivende myndighed« som defineret i 
  artikel 2, stk. 1
  ,
  i
  direktiv 2014/24/EU |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

»ordregivende myndighed«: »ordregivende myndighed« som defineret i 
  artikel 2, stk. 1
  ,
  i
  direktiv 2014/24/EU

artikel 2, stk. 1

i

| b) | »ordregivende myndighed«:
  en
  ordregivende myndighed som defineret i direktiv
  2014/23/EU
  , 2014/24/EU
  og 2014/25/EU |
| --- | --- |

b)

»ordregivende myndighed«:
  en
  ordregivende myndighed som defineret i direktiv
  2014/23/EU
  , 2014/24/EU
  og 2014/25/EU

en

2014/23/EU

og 2014/25/EU

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra c

Artikel 2 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | »ordregiver«: »ordregiver« som defineret i 
  artikel 4, stk. 1, i
  direktiv
  2014/25/EU
  og
  artikel 7 i direktiv 2014/23/EU |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

»ordregiver«: »ordregiver« som defineret i 
  artikel 4, stk. 1, i
  direktiv
  2014/25/EU
  og
  artikel 7 i direktiv 2014/23/EU

artikel 4, stk. 1, i

2014/25/EU

artikel 7 i direktiv 2014/23/EU

| c) | »ordregiver«:
  en
  ordregiver som defineret i direktiv
  2014/23/EU
  og
  2014/25/EU |
| --- | --- |

c)

»ordregiver«:
  en
  ordregiver som defineret i direktiv
  2014/23/EU
  og
  2014/25/EU

en

2014/23/EU

2014/25/EU

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra c a (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | »interesseret part«: enhver person eller enhed, hvis interesser kan blive berørt af et tredjelands foranstaltninger, såsom virksomheder, en sammenslutning af virksomheder, erhvervsorganisationer, fagforeninger eller civilsamfundsorganisationer, herunder forbrugerorganisationer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

»interesseret part«: enhver person eller enhed, hvis interesser kan blive berørt af et tredjelands foranstaltninger, såsom virksomheder, en sammenslutning af virksomheder, erhvervsorganisationer, fagforeninger eller civilsamfundsorganisationer, herunder forbrugerorganisationer

»interesseret part«: enhver person eller enhed, hvis interesser kan blive berørt af et tredjelands foranstaltninger, såsom virksomheder, en sammenslutning af virksomheder, erhvervsorganisationer, fagforeninger eller civilsamfundsorganisationer, herunder forbrugerorganisationer

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra d

Artikel 2 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | »varer eller tjenesteydelser, der er omfattet«: varer eller tjenesteydelser med oprindelse i et land, med hvilket Unionen har indgået en international aftale på området for offentlige udbud og/eller koncessioner, herunder markedsadgangsforpligtelser, som den relevante aftale gælder for |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

d)

»varer eller tjenesteydelser, der er omfattet«: varer eller tjenesteydelser med oprindelse i et land, med hvilket Unionen har indgået en international aftale på området for offentlige udbud og/eller koncessioner, herunder markedsadgangsforpligtelser, som den relevante aftale gælder for

»varer eller tjenesteydelser, der er omfattet«: varer eller tjenesteydelser med oprindelse i et land, med hvilket Unionen har indgået en international aftale på området for offentlige udbud og/eller koncessioner, herunder markedsadgangsforpligtelser, som den relevante aftale gælder for

udgår

udgår

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — litra e

Artikel 1 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | »varer eller tjenesteydelser, der ikke er omfattet«: varer eller tjenesteydelser med oprindelse i et land, med hvilket Unionen ikke har indgået en international aftale eller koncession på området for offentlige udbud, herunder markedsadgangsforpligtelser, samt varer eller tjenesteydelser med oprindelse i et land, med hvilket Unionen har indgået en sådan aftale, men som den relevante aftale ikke gælder for |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

e)

»varer eller tjenesteydelser, der ikke er omfattet«: varer eller tjenesteydelser med oprindelse i et land, med hvilket Unionen ikke har indgået en international aftale eller koncession på området for offentlige udbud, herunder markedsadgangsforpligtelser, samt varer eller tjenesteydelser med oprindelse i et land, med hvilket Unionen har indgået en sådan aftale, men som den relevante aftale ikke gælder for

»varer eller tjenesteydelser, der ikke er omfattet«: varer eller tjenesteydelser med oprindelse i et land, med hvilket Unionen ikke har indgået en international aftale eller koncession på området for offentlige udbud, herunder markedsadgangsforpligtelser, samt varer eller tjenesteydelser med oprindelse i et land, med hvilket Unionen har indgået en sådan aftale, men som den relevante aftale ikke gælder for

udgår

udgår

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra f

Artikel 2 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | »foranstaltning eller praksis
  af restriktiv eller diskriminerende karakter i forbindelse med offentlige udbud
  «: enhver lovgivningsmæssig, reguleringsmæssig eller administrativ bestemmelse, procedure eller praksis eller kombination heraf, der indføres eller opretholdes af offentlige myndigheder eller enkelte ordregivende myndigheder eller ordregivere i et tredjeland, og som fører til en alvorlig og tilbagevendende forringelse af adgangen for
  Unionens varer
  ,
  tjenesteydelser
  og/eller
  erhvervsdrivende
  til det pågældende lands marked for offentlige udbud eller koncessioner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

»foranstaltning eller praksis
  af restriktiv eller diskriminerende karakter i forbindelse med offentlige udbud
  «: enhver lovgivningsmæssig, reguleringsmæssig eller administrativ bestemmelse, procedure eller praksis eller kombination heraf, der indføres eller opretholdes af offentlige myndigheder eller enkelte ordregivende myndigheder eller ordregivere i et tredjeland, og som fører til en alvorlig og tilbagevendende forringelse af adgangen for
  Unionens varer
  ,
  tjenesteydelser
  og/eller
  erhvervsdrivende
  til det pågældende lands marked for offentlige udbud eller koncessioner

af restriktiv eller diskriminerende karakter i forbindelse med offentlige udbud

Unionens varer

tjenesteydelser

erhvervsdrivende

| f) | »
  tredjelands
  foranstaltning eller praksis«: enhver lovgivningsmæssig, reguleringsmæssig eller administrativ bestemmelse, procedure eller praksis eller kombination heraf
  af generel art, der stammer fra en national eller subnational politik
  , der indføres eller opretholdes af offentlige myndigheder eller enkelte ordregivende myndigheder eller ordregivere i et tredjeland, og som fører til en alvorlig og tilbagevendende forringelse af adgangen for
  EU-varer
  ,
  -tjenesteydelser
  og/eller
  -erhvervsdrivende
  til det pågældende lands marked for offentlige udbud eller koncessioner |
| --- | --- |

f)

»
  tredjelands
  foranstaltning eller praksis«: enhver lovgivningsmæssig, reguleringsmæssig eller administrativ bestemmelse, procedure eller praksis eller kombination heraf
  af generel art, der stammer fra en national eller subnational politik
  , der indføres eller opretholdes af offentlige myndigheder eller enkelte ordregivende myndigheder eller ordregivere i et tredjeland, og som fører til en alvorlig og tilbagevendende forringelse af adgangen for
  EU-varer
  ,
  -tjenesteydelser
  og/eller
  -erhvervsdrivende
  til det pågældende lands marked for offentlige udbud eller koncessioner

tredjelands

af generel art, der stammer fra en national eller subnational politik

EU-varer

-tjenesteydelser

-erhvervsdrivende

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra f a (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | »IPI-foranstaltning«: en foranstaltning, der vedtages af Kommissionen i henhold til denne forordning, og som begrænser adgangen for erhvervsdrivende og/eller varer og tjenesteydelser med oprindelse i tredjelande til EU-markedet for offentlige udbud eller koncessioner på området for udbud, der ikke er omfattet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fa)

fa)

»IPI-foranstaltning«: en foranstaltning, der vedtages af Kommissionen i henhold til denne forordning, og som begrænser adgangen for erhvervsdrivende og/eller varer og tjenesteydelser med oprindelse i tredjelande til EU-markedet for offentlige udbud eller koncessioner på området for udbud, der ikke er omfattet

»IPI-foranstaltning«: en foranstaltning, der vedtages af Kommissionen i henhold til denne forordning, og som begrænser adgangen for erhvervsdrivende og/eller varer og tjenesteydelser med oprindelse i tredjelande til EU-markedet for offentlige udbud eller koncessioner på området for udbud, der ikke er omfattet

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra f b (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — litra f b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fb) | »udbud, der ikke er omfattet«: udbudsprocedurer for varer, tjenesteydelser eller koncessioner, for hvilke Unionen ikke har påtaget sig nogen forpligtelser vedrørende markedsadgang i en international aftale på området for offentlige udbud eller koncessioner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fb)

fb)

»udbud, der ikke er omfattet«: udbudsprocedurer for varer, tjenesteydelser eller koncessioner, for hvilke Unionen ikke har påtaget sig nogen forpligtelser vedrørende markedsadgang i en international aftale på området for offentlige udbud eller koncessioner

»udbud, der ikke er omfattet«: udbudsprocedurer for varer, tjenesteydelser eller koncessioner, for hvilke Unionen ikke har påtaget sig nogen forpligtelser vedrørende markedsadgang i en international aftale på området for offentlige udbud eller koncessioner

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra f c (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — litra f c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fc) | »kontrakter«: »offentlige kontrakter« som defineret i direktiv 2014/24/EU, »koncessioner« som defineret i direktiv 2014/23/EU og »vareindkøbs-, bygge- og anlægs- og tjenesteydelseskontrakter« som defineret i direktiv 2014/25/EU |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fc)

fc)

»kontrakter«: »offentlige kontrakter« som defineret i direktiv 2014/24/EU, »koncessioner« som defineret i direktiv 2014/23/EU og »vareindkøbs-, bygge- og anlægs- og tjenesteydelseskontrakter« som defineret i direktiv 2014/25/EU

»kontrakter«: »offentlige kontrakter« som defineret i direktiv 2014/24/EU, »koncessioner« som defineret i direktiv 2014/23/EU og »vareindkøbs-, bygge- og anlægs- og tjenesteydelseskontrakter« som defineret i direktiv 2014/25/EU

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra f d (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — litra f d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fd) | »tilbudsgiver«: en tilbudsgiver som defineret i direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU og 2014/25/EU |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fd)

fd)

»tilbudsgiver«: en tilbudsgiver som defineret i direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU og 2014/25/EU

»tilbudsgiver«: en tilbudsgiver som defineret i direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU og 2014/25/EU

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra g a (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — litra g a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ga) | »underentreprise«: at sørge for, at en tredjepart udfører en del af kontrakten; den simple levering af varer eller dele, der er nødvendige for leveringen af en tjenesteydelse, anses ikke for at være underentreprise. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ga)

ga)

»underentreprise«: at sørge for, at en tredjepart udfører en del af kontrakten; den simple levering af varer eller dele, der er nødvendige for leveringen af en tjenesteydelse, anses ikke for at være underentreprise.

»underentreprise«: at sørge for, at en tredjepart udfører en del af kontrakten; den simple levering af varer eller dele, der er nødvendige for leveringen af en tjenesteydelse, anses ikke for at være underentreprise.

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra h

Artikel 2 — stk. 1 — litra h

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| h) | »SMV'er«: små og mellemstore virksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF

   (23)

  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

h)

h)

»SMV'er«: små og mellemstore virksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF

   (23)

  .

»SMV'er«: små og mellemstore virksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF

23

.

udgår

udgår

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2

Artikel 2 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   I denne forordning anses udførelse af bygge- og anlægsarbejder som omhandlet i direktiv
  2014/25/EU
  , 2014/24/EU og direktiv
  2014/23/EU
  som levering af en tjenesteydelse. | 2.   I denne forordning
  , bortset fra dens artikel 8a, stk. 3 og 7,
  anses udførelse af bygge- og anlægsarbejder som omhandlet i direktiv
  2014/23/EU
  , 2014/24/EU og direktiv
  2014/25/EU
  som levering af en tjenesteydelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   I denne forordning anses udførelse af bygge- og anlægsarbejder som omhandlet i direktiv
  2014/25/EU
  , 2014/24/EU og direktiv
  2014/23/EU
  som levering af en tjenesteydelse.

2.   I denne forordning
  , bortset fra dens artikel 8a, stk. 3 og 7,
  anses udførelse af bygge- og anlægsarbejder som omhandlet i direktiv
  2014/23/EU
  , 2014/24/EU og direktiv
  2014/25/EU
  som levering af en tjenesteydelse.

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — overskrift

Artikel 3 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Oprindelsesregler | Fastlæggelse af oprindelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Oprindelsesregler

Oprindelsesregler

Fastlæggelse af oprindelse

Fastlæggelse af oprindelse

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1

Artikel 3 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.
     
  En vares oprindelse bestemmes i overensstemmelse med artikel 22-26 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/1992

   (24)

  . | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.
     
  En vares oprindelse bestemmes i overensstemmelse med artikel 22-26 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/1992

   (24)

  .

udgår

udgår

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2

Artikel 3 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.
     
  En tjenesteydelses oprindelse fastlægges på grundlag af den erhvervsdrivende, der har leveret den. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.
     
  En tjenesteydelses oprindelse fastlægges på grundlag af den erhvervsdrivende, der har leveret den.

udgår

udgår

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — afsnit 1 — litra a

Artikel 3 — stk. 3 — afsnit 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | i tilfælde af en fysisk person for at være det land, hvor den pågældende er statsborger, eller
  hvor han
  har permanent opholdsret |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

i tilfælde af en fysisk person for at være det land, hvor den pågældende er statsborger, eller
  hvor han
  har permanent opholdsret

hvor han

| a) | i tilfælde af en fysisk person for at være det land, hvor den pågældende er statsborger eller har permanent opholdsret |
| --- | --- |

a)

i tilfælde af en fysisk person for at være det land, hvor den pågældende er statsborger eller har permanent opholdsret

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — afsnit 1 — litra b — nr. i

Artikel 3 — stk. 3 — afsnit 1 — litra b — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | hvis tjenesteydelsen ikke leveres gennem en handelsmæssig tilstedeværelse i Unionen,
  for at være det land, hvor den juridiske person er etableret eller på anden måde etableret i henhold til lovgivningen i dette land, og inden for hvis område den juridiske person har væsentlige forretningsaktiviteter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

hvis tjenesteydelsen ikke leveres gennem en handelsmæssig tilstedeværelse i Unionen,
  for at være det land, hvor den juridiske person er etableret eller på anden måde etableret i henhold til lovgivningen i dette land, og inden for hvis område den juridiske person har væsentlige forretningsaktiviteter

hvis tjenesteydelsen ikke leveres gennem en handelsmæssig tilstedeværelse i Unionen,

| i) | det land, hvor den juridiske person er etableret eller på anden måde organiseret i henhold til lovgivningen i dette land, og inden for hvis område den juridiske person har væsentlige forretningsaktiviteter
  , der medfører en direkte og reel forbindelse med det pågældende lands økonomi |
| --- | --- |

i)

det land, hvor den juridiske person er etableret eller på anden måde organiseret i henhold til lovgivningen i dette land, og inden for hvis område den juridiske person har væsentlige forretningsaktiviteter
  , der medfører en direkte og reel forbindelse med det pågældende lands økonomi

, der medfører en direkte og reel forbindelse med det pågældende lands økonomi

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — afsnit 1 — litra b — nr. ii

Artikel 3 — stk. 3 — afsnit 1 — litra b — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | for at være den medlemsstat
  , hvor den juridiske person er
  etableret og har væsentlige forretningsaktiviteter
  , der
  medfører en direkte og reel forbindelse med
  den
  pågældende medlemsstats økonomi
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

for at være den medlemsstat
  , hvor den juridiske person er
  etableret og har væsentlige forretningsaktiviteter
  , der
  medfører en direkte og reel forbindelse med
  den
  pågældende medlemsstats økonomi
  .

for at være den medlemsstat

etableret og har væsentlige forretningsaktiviteter

medfører en direkte og reel forbindelse med

pågældende medlemsstats økonomi

| ii) | hvis den juridiske person ikke udøver væsentlige forretningsaktiviteter i det land
  , hvor den juridiske person er
  oprettet eller på anden måde udøver virksomhed, har den juridiske person samme oprindelse som den eller de personer
  , der
  direkte eller indirekte kan udøve bestemmende indflydelse på
  den
  juridiske person som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for den juridiske person
  . |
| --- | --- |

ii)

hvis den juridiske person ikke udøver væsentlige forretningsaktiviteter i det land
  , hvor den juridiske person er
  oprettet eller på anden måde udøver virksomhed, har den juridiske person samme oprindelse som den eller de personer
  , der
  direkte eller indirekte kan udøve bestemmende indflydelse på
  den
  juridiske person som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for den juridiske person
  .

hvis den juridiske person ikke udøver væsentlige forretningsaktiviteter i det land

oprettet eller på anden måde udøver virksomhed, har den juridiske person samme oprindelse som den eller de personer

direkte eller indirekte kan udøve bestemmende indflydelse på

juridiske person som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for den juridiske person

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — afsnit 2

Artikel 3 — stk. 3 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Med henblik på anvendelsen af første afsnit, litra b), nr. ii),
  vil hjemlandet for
  den
  juridiske person, hvis denne ikke har væsentlige forretningsaktiviteter, der medfører en direkte og reel forbindelse med en medlemsstats økonomi
  ,
  være hjemlandet for
  de
  juridiske personer, der ejer
  eller
  kontrollerer den juridiske person. | Med henblik på anvendelsen af første afsnit, litra b), nr. ii),
  formodes
  den
  eller de pågældende personer at have bestemmende indflydelse på den juridiske person i følgende tilfælde
  ,
  hvor
  de
  direkte
  eller
  indirekte: |
| | a) | besidder majoriteten af den juridiske persons tegnede kapital |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Med henblik på anvendelsen af første afsnit, litra b), nr. ii),
  vil hjemlandet for
  den
  juridiske person, hvis denne ikke har væsentlige forretningsaktiviteter, der medfører en direkte og reel forbindelse med en medlemsstats økonomi
  ,
  være hjemlandet for
  de
  juridiske personer, der ejer
  eller
  kontrollerer den juridiske person.

vil hjemlandet for

juridiske person, hvis denne ikke har væsentlige forretningsaktiviteter, der medfører en direkte og reel forbindelse med en medlemsstats økonomi

være hjemlandet for

juridiske personer, der ejer

kontrollerer den juridiske person.

Med henblik på anvendelsen af første afsnit, litra b), nr. ii),
  formodes
  den
  eller de pågældende personer at have bestemmende indflydelse på den juridiske person i følgende tilfælde
  ,
  hvor
  de
  direkte
  eller
  indirekte:

formodes

eller de pågældende personer at have bestemmende indflydelse på den juridiske person i følgende tilfælde

hvor

direkte

indirekte:

a)

a)

besidder majoriteten af den juridiske persons tegnede kapital

besidder majoriteten af den juridiske persons tegnede kapital

| b) | råder over flertallet af de stemmer, som er knyttet til de kapitalandele, som den juridiske person har udstedt |
| --- | --- |

b)

b)

råder over flertallet af de stemmer, som er knyttet til de kapitalandele, som den juridiske person har udstedt

råder over flertallet af de stemmer, som er knyttet til de kapitalandele, som den juridiske person har udstedt

| c) | kan udpege mere end halvdelen af medlemmerne i den juridiske persons administrations-, ledelses- eller tilsynsorgan. |
| --- | --- |

c)

c)

kan udpege mere end halvdelen af medlemmerne i den juridiske persons administrations-, ledelses- eller tilsynsorgan.

kan udpege mere end halvdelen af medlemmerne i den juridiske persons administrations-, ledelses- eller tilsynsorgan.

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — afsnit 3

Artikel 3 — stk. 3 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| En juridisk person anses for at være »ejet« af personer i et givet land, hvis over 50 % af kapitalinteresserne i denne har personer i det pågældende land som egentlige ejere. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

En juridisk person anses for at være »ejet« af personer i et givet land, hvis over 50 % af kapitalinteresserne i denne har personer i det pågældende land som egentlige ejere.

En juridisk person anses for at være »ejet« af personer i et givet land, hvis over 50 % af kapitalinteresserne i denne har personer i det pågældende land som egentlige ejere.

udgår

udgår

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — afsnit 4

Artikel 3 — stk. 3 — afsnit 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| En juridisk person anses for at være »kontrolleret« af personer i et givet land, hvis sådanne personer har magt til at udpege et flertal af dens bestyrelsesmedlemmer eller på anden måde lovligt kan styre dens aktiviteter. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

En juridisk person anses for at være »kontrolleret« af personer i et givet land, hvis sådanne personer har magt til at udpege et flertal af dens bestyrelsesmedlemmer eller på anden måde lovligt kan styre dens aktiviteter.

En juridisk person anses for at være »kontrolleret« af personer i et givet land, hvis sådanne personer har magt til at udpege et flertal af dens bestyrelsesmedlemmer eller på anden måde lovligt kan styre dens aktiviteter.

udgår

udgår

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 3 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Hvis en erhvervsdrivende er en gruppe af fysiske eller juridiske personer og/eller af offentlige enheder, og mindst én af disse personer eller enheder har oprindelse i et tredjeland, hvis erhvervsdrivende og varer og tjenesteydelser er omfattet af en IPI-foranstaltning, finder denne IPI-foranstaltning ligeledes anvendelse på tilbud afgivet af den pågældende gruppe. Dette gælder ikke, hvis de pågældende personers eller enheders deltagelse i en gruppe udgør mindre end 15 % af værdien af det omhandlede tilbud, medmindre de pågældende personer eller enheder er nødvendige for at opfylde flertallet af mindst ét af udvælgelseskriterierne i en udbudsprocedure. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Hvis en erhvervsdrivende er en gruppe af fysiske eller juridiske personer og/eller af offentlige enheder, og mindst én af disse personer eller enheder har oprindelse i et tredjeland, hvis erhvervsdrivende og varer og tjenesteydelser er omfattet af en IPI-foranstaltning, finder denne IPI-foranstaltning ligeledes anvendelse på tilbud afgivet af den pågældende gruppe. Dette gælder ikke, hvis de pågældende personers eller enheders deltagelse i en gruppe udgør mindre end 15 % af værdien af det omhandlede tilbud, medmindre de pågældende personer eller enheder er nødvendige for at opfylde flertallet af mindst ét af udvælgelseskriterierne i en udbudsprocedure.

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 b (nyt)

Artikel 3 — stk. 3 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  De ordregivende myndigheder eller ordregiverne kan når som helst under udbudsproceduren anmode den erhvervsdrivende om at fremlægge, præcisere eller supplere de oplysninger eller den dokumentation, der vedrører verifikationen af den erhvervsdrivendes oprindelse, inden for en passende tidsfrist, forudsat at sådanne anmodninger fremsættes i fuld overensstemmelse med principperne om ligebehandling og gennemsigtighed. Tilbud fra erhvervsdrivende, der undlader at fremlægge sådanne oplysninger eller en sådan dokumentation, afvises i overensstemmelse med de regler, der gælder for tildelingsproceduren. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3b.
     
  De ordregivende myndigheder eller ordregiverne kan når som helst under udbudsproceduren anmode den erhvervsdrivende om at fremlægge, præcisere eller supplere de oplysninger eller den dokumentation, der vedrører verifikationen af den erhvervsdrivendes oprindelse, inden for en passende tidsfrist, forudsat at sådanne anmodninger fremsættes i fuld overensstemmelse med principperne om ligebehandling og gennemsigtighed. Tilbud fra erhvervsdrivende, der undlader at fremlægge sådanne oplysninger eller en sådan dokumentation, afvises i overensstemmelse med de regler, der gælder for tildelingsproceduren.

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 c (nyt)

Artikel 3 — stk. 3 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Med henblik på anvendelsen af den valgte tilbudsgivers yderligere kontraktlige forpligtelser, jf. artikel 9a, fastlægges en vares oprindelse i overensstemmelse med artikel 59-62 i forordning (EU) nr. 952/2013, mens en tjenesteydelses oprindelse fastlægges på grundlag af oprindelsen af den erhvervsdrivende, der leverer den. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3c.
     
  Med henblik på anvendelsen af den valgte tilbudsgivers yderligere kontraktlige forpligtelser, jf. artikel 9a, fastlægges en vares oprindelse i overensstemmelse med artikel 59-62 i forordning (EU) nr. 952/2013, mens en tjenesteydelses oprindelse fastlægges på grundlag af oprindelsen af den erhvervsdrivende, der leverer den.

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel II — overskrift

Kapitel II — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

udgår

udgår

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1

Artikel 4 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Tilbud undtages fra denne forordning, hvis
  mere end 50 % af den samlede værdi af tilbuddet består
  af
  varer og/eller tjenesteydelser
  med oprindelse i de mindst udviklede lande, som er opført i bilag IV til forordning (EU) nr. 978/2012 (27) og i udviklingslande, der anses for sårbare som følge af manglende diversificering og utilstrækkelig integration i det internationale handelssystem, jf. bilag VII til forordning (EU) nr. 978/2012. | Tilbud undtages fra denne forordning, hvis
  de er afgivet
  af
  en erhvervsdrivende
  med oprindelse i de mindst udviklede lande, som er opført i bilag IV til forordning (EU) nr. 978/2012 (27) og i udviklingslande, der anses for sårbare som følge af manglende diversificering og utilstrækkelig integration i det internationale handelssystem, jf. bilag VII til forordning (EU) nr. 978/2012.
  Kommissionen kan undtage tilbud afgivet af en erhvervsdrivende med oprindelse i udviklingslande, der er omfattet af den generelle ordning i artikel 1, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 978/2012, medmindre økonomien i sådanne lande anses for at være konkurrencedygtig i de pågældende sektorer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Tilbud undtages fra denne forordning, hvis
  mere end 50 % af den samlede værdi af tilbuddet består
  af
  varer og/eller tjenesteydelser
  med oprindelse i de mindst udviklede lande, som er opført i bilag IV til forordning (EU) nr. 978/2012 (27) og i udviklingslande, der anses for sårbare som følge af manglende diversificering og utilstrækkelig integration i det internationale handelssystem, jf. bilag VII til forordning (EU) nr. 978/2012.

mere end 50 % af den samlede værdi af tilbuddet består

varer og/eller tjenesteydelser

27

Tilbud undtages fra denne forordning, hvis
  de er afgivet
  af
  en erhvervsdrivende
  med oprindelse i de mindst udviklede lande, som er opført i bilag IV til forordning (EU) nr. 978/2012 (27) og i udviklingslande, der anses for sårbare som følge af manglende diversificering og utilstrækkelig integration i det internationale handelssystem, jf. bilag VII til forordning (EU) nr. 978/2012.
  Kommissionen kan undtage tilbud afgivet af en erhvervsdrivende med oprindelse i udviklingslande, der er omfattet af den generelle ordning i artikel 1, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 978/2012, medmindre økonomien i sådanne lande anses for at være konkurrencedygtig i de pågældende sektorer.

de er afgivet

en erhvervsdrivende

27

Kommissionen kan undtage tilbud afgivet af en erhvervsdrivende med oprindelse i udviklingslande, der er omfattet af den generelle ordning i artikel 1, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 978/2012, medmindre økonomien i sådanne lande anses for at være konkurrencedygtig i de pågældende sektorer.

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5

Artikel 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 5 | udgår |
| Undtagelse for tilbud forelagt af SMV'er | |
| Tilbud forelagt af SMV’er

   (28)

  , der er etableret i Unionen og i udstrakt omfang har væsentlige forretningsaktiviteter, som medfører en direkte og reel forbindelse med økonomien i mindst én medlemsstat, er undtaget fra denne forordning. | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 5

Artikel 5

udgår

udgår

Undtagelse for tilbud forelagt af SMV'er

Undtagelse for tilbud forelagt af SMV'er

Tilbud forelagt af SMV’er

   (28)

  , der er etableret i Unionen og i udstrakt omfang har væsentlige forretningsaktiviteter, som medfører en direkte og reel forbindelse med økonomien i mindst én medlemsstat, er undtaget fra denne forordning.

Tilbud forelagt af SMV’er

28

, der er etableret i Unionen og i udstrakt omfang har væsentlige forretningsaktiviteter, som medfører en direkte og reel forbindelse med økonomien i mindst én medlemsstat, er undtaget fra denne forordning.

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel III — overskrift

Kapitel III — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Undersøgelser, høringer og
  prisjusteringsforanstaltninger | Undersøgelser, høringer
  , foranstaltninger
  og
  yderligere kontraktlige forpligtelser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Undersøgelser, høringer og
  prisjusteringsforanstaltninger

prisjusteringsforanstaltninger

Undersøgelser, høringer
  , foranstaltninger
  og
  yderligere kontraktlige forpligtelser

, foranstaltninger

yderligere kontraktlige forpligtelser

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — overskrift

Artikel 6 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Undersøgelser | Undersøgelser
  og høringer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Undersøgelser

Undersøgelser
  og høringer

og høringer

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1

Artikel 6 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Hvis Kommissionen finder, at det er i EU's interesse,
  kan
  den
  til enhver tid
  på
  eget initiativ eller efter anmodning
  fra
  de interesserede parter
  eller en medlemsstat
  iværksætte
  en undersøgelse
  vedrørende foranstaltninger
  eller praksis
  af angivelig restriktiv eller diskriminerende karakter
  i 
  forbindelse med offentlige udbud
  .
  Indledes en undersøgelse, offentliggør Kommissionen en meddelelse i

  Den Europæiske Unions Tidende

  , hvori den opfordrer de
  interesserede parter og
  medlemsstaterne
  til at forelægge
  alle relevante
  oplysninger
  for Kommissionen
  inden for en bestemt frist. | 1.   Hvis Kommissionen finder, at det er i Unionens interesse,
  indleder
  den
  på eget initiativ eller
  på
  grundlag af en begrundet klage
  fra
  en interesseret part i Unionen, Europa-Parlamentet
  eller en medlemsstat en undersøgelse
  af en påstået foranstaltning
  eller praksis
  i et tredjeland ved at offentliggøre en meddelelse
  i Den Europæiske Unions Tidende.
  Meddelelsen om indledning skal indeholde Kommissionens foreløbige vurdering af tredjelandets foranstaltning eller praksis og opfordre
  interesserede parter og
  medlemsstater i Unionen
  til at forelægge
  Kommissionen
  oplysninger inden for en bestemt frist. |
| | Kommissionen gør den formular, som de interesserede parter eller medlemsstaterne skal udfylde for at indgive en begrundet klage, tilgængelig på sit websted. |
| | En afgørelse om, hvorvidt der af hensyn til beskyttelsen af Unionens interesser bør foretages en undersøgelse, træffes på grundlag af en vurdering af alle involverede parters interesser som helhed, herunder den indenlandske erhvervsgrens, brugernes og forbrugernes interesser. Der må ikke indledes en undersøgelse, hvis Kommissionen klart ud fra samtlige afgivne oplysninger kan drage den konklusion, at det ikke er i Unionens interesse at indlede en sådan undersøgelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Hvis Kommissionen finder, at det er i EU's interesse,
  kan
  den
  til enhver tid
  på
  eget initiativ eller efter anmodning
  fra
  de interesserede parter
  eller en medlemsstat
  iværksætte
  en undersøgelse
  vedrørende foranstaltninger
  eller praksis
  af angivelig restriktiv eller diskriminerende karakter
  i 
  forbindelse med offentlige udbud
  .
  Indledes en undersøgelse, offentliggør Kommissionen en meddelelse i

  Den Europæiske Unions Tidende

  , hvori den opfordrer de
  interesserede parter og
  medlemsstaterne
  til at forelægge
  alle relevante
  oplysninger
  for Kommissionen
  inden for en bestemt frist.

1.   Hvis Kommissionen finder, at det er i Unionens interesse,
  indleder
  den
  på eget initiativ eller
  på
  grundlag af en begrundet klage
  fra
  en interesseret part i Unionen, Europa-Parlamentet
  eller en medlemsstat en undersøgelse
  af en påstået foranstaltning
  eller praksis
  i et tredjeland ved at offentliggøre en meddelelse
  i Den Europæiske Unions Tidende.
  Meddelelsen om indledning skal indeholde Kommissionens foreløbige vurdering af tredjelandets foranstaltning eller praksis og opfordre
  interesserede parter og
  medlemsstater i Unionen
  til at forelægge
  Kommissionen
  oplysninger inden for en bestemt frist.

Kommissionen gør den formular, som de interesserede parter eller medlemsstaterne skal udfylde for at indgive en begrundet klage, tilgængelig på sit websted.

Kommissionen gør den formular, som de interesserede parter eller medlemsstaterne skal udfylde for at indgive en begrundet klage, tilgængelig på sit websted.

En afgørelse om, hvorvidt der af hensyn til beskyttelsen af Unionens interesser bør foretages en undersøgelse, træffes på grundlag af en vurdering af alle involverede parters interesser som helhed, herunder den indenlandske erhvervsgrens, brugernes og forbrugernes interesser. Der må ikke indledes en undersøgelse, hvis Kommissionen klart ud fra samtlige afgivne oplysninger kan drage den konklusion, at det ikke er i Unionens interesse at indlede en sådan undersøgelse.

En afgørelse om, hvorvidt der af hensyn til beskyttelsen af Unionens interesser bør foretages en undersøgelse, træffes på grundlag af en vurdering af alle involverede parters interesser som helhed, herunder den indenlandske erhvervsgrens, brugernes og forbrugernes interesser. Der må ikke indledes en undersøgelse, hvis Kommissionen klart ud fra samtlige afgivne oplysninger kan drage den konklusion, at det ikke er i Unionens interesse at indlede en sådan undersøgelse.

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Efter offentliggørelsen af meddelelsen opfordrer Kommissionen det pågældende tredjeland til at fremsætte sine synspunkter, fremlægge oplysninger og indlede høringer med Kommissionen med henblik på at afhjælpe den påståede foranstaltning eller praksis i tredjelandet. Kommissionen underretter regelmæssigt interesserede parter, Europa-Parlamentet og medlemsstaterne i det udvalg, der er nedsat ved artikel 7 ihandelshindringsforordningen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Efter offentliggørelsen af meddelelsen opfordrer Kommissionen det pågældende tredjeland til at fremsætte sine synspunkter, fremlægge oplysninger og indlede høringer med Kommissionen med henblik på at afhjælpe den påståede foranstaltning eller praksis i tredjelandet. Kommissionen underretter regelmæssigt interesserede parter, Europa-Parlamentet og medlemsstaterne i det udvalg, der er nedsat ved artikel 7 ihandelshindringsforordningen.

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2

Artikel 6 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Kommissionens vurdering af, hvorvidt foranstaltninger eller praksis af angivelig restriktiv eller diskriminerende karakter i forbindelse med offentlige udbud er blevet vedtaget eller opretholdt af det pågældende tredjeland, foretages på grundlag af de oplysninger, som de interesserede parter og medlemsstaterne forelægger, og oplysninger, som Kommissionen har indhentet i forbindelse med undersøgelsen eller på grundlag af begge. Vurderingen
  afsluttes inden for en frist på
  otte
  måneder efter
  indledningen af undersøgelsen.
  I behørigt begrundede tilfælde kan denne frist
  forlænges
  med
  fire
  måneder. | 2.   
  Undersøgelsen og høringerne
  afsluttes inden for en frist på
  seks
  måneder efter
  datoen for offentliggørelse
  af
  meddelelsen om indledning i Den Europæiske Unions Tidende.
  I behørigt begrundede tilfælde kan
  Kommissionen inden udløbet af de første seks måneder forlænge
  denne frist med
  tre
  måneder
  ved at offentliggøre
  en
  meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende og underrette tredjelandet, de interesserede parter, Europa-Parlamentet og medlemsstaterne
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Kommissionens vurdering af, hvorvidt foranstaltninger eller praksis af angivelig restriktiv eller diskriminerende karakter i forbindelse med offentlige udbud er blevet vedtaget eller opretholdt af det pågældende tredjeland, foretages på grundlag af de oplysninger, som de interesserede parter og medlemsstaterne forelægger, og oplysninger, som Kommissionen har indhentet i forbindelse med undersøgelsen eller på grundlag af begge. Vurderingen
  afsluttes inden for en frist på
  otte
  måneder efter
  indledningen af undersøgelsen.
  I behørigt begrundede tilfælde kan denne frist
  forlænges
  med
  fire
  måneder.

2.   
  Undersøgelsen og høringerne
  afsluttes inden for en frist på
  seks
  måneder efter
  datoen for offentliggørelse
  af
  meddelelsen om indledning i Den Europæiske Unions Tidende.
  I behørigt begrundede tilfælde kan
  Kommissionen inden udløbet af de første seks måneder forlænge
  denne frist med
  tre
  måneder
  ved at offentliggøre
  en
  meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende og underrette tredjelandet, de interesserede parter, Europa-Parlamentet og medlemsstaterne
  .

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 6 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Efter afslutningen af undersøgelsen og høringerne offentliggør Kommissionen en rapport med de vigtigste resultater af undersøgelsen og en foreslået fremgangsmåde. Kommissionen forelægger rapporten for Europa-Parlamentet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Efter afslutningen af undersøgelsen og høringerne offentliggør Kommissionen en rapport med de vigtigste resultater af undersøgelsen og en foreslået fremgangsmåde. Kommissionen forelægger rapporten for Europa-Parlamentet.

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 3

Artikel 6 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Hvis Kommissionen
  som følge af undersøgelsen konkluderer
  , at
  foranstaltninger eller praksis af påstået restriktiv
  eller
  diskriminerende karakter
  i 
  forbindelse med offentlige udbud
  ikke opretholdes, eller at
  de
  ikke
  fører til restriktioner i
  adgangen for EU's erhvervsdrivende eller
  for
  varer
  og
  tjenesteydelser til
  markederne
  for offentlige udbud eller koncessioner
  i det pågældende tredjeland
  , afslutter Kommissionen undersøgelsen. | 3.   Hvis Kommissionen
  efter sin undersøgelse finder
  , at
  den påståede foranstaltning
  eller
  praksis
  i 
  et tredjeland
  ikke opretholdes, eller at
  den
  ikke
  medfører en alvorlig og tilbagevendende forringelse af
  adgangen for Unionens erhvervsdrivende eller varer
  eller
  tjenesteydelser til
  tredjelandets marked
  for offentlige udbud eller koncessioner, afslutter Kommissionen undersøgelsen
  og offentliggør en meddelelse om afslutning i Den Europæiske Unions Tidende
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Hvis Kommissionen
  som følge af undersøgelsen konkluderer
  , at
  foranstaltninger eller praksis af påstået restriktiv
  eller
  diskriminerende karakter
  i 
  forbindelse med offentlige udbud
  ikke opretholdes, eller at
  de
  ikke
  fører til restriktioner i
  adgangen for EU's erhvervsdrivende eller
  for
  varer
  og
  tjenesteydelser til
  markederne
  for offentlige udbud eller koncessioner
  i det pågældende tredjeland
  , afslutter Kommissionen undersøgelsen.

3.   Hvis Kommissionen
  efter sin undersøgelse finder
  , at
  den påståede foranstaltning
  eller
  praksis
  i 
  et tredjeland
  ikke opretholdes, eller at
  den
  ikke
  medfører en alvorlig og tilbagevendende forringelse af
  adgangen for Unionens erhvervsdrivende eller varer
  eller
  tjenesteydelser til
  tredjelandets marked
  for offentlige udbud eller koncessioner, afslutter Kommissionen undersøgelsen
  og offentliggør en meddelelse om afslutning i Den Europæiske Unions Tidende
  .

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 4

Artikel 6 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Når Kommissionen har afsluttet sin undersøgelse, offentliggør den en rapport om de vigtigste resultater. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.
     
  Når Kommissionen har afsluttet sin undersøgelse, offentliggør den en rapport om de vigtigste resultater.

udgår

udgår

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 6 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen kan når som helst suspendere undersøgelsen og høringerne, hvis tredjelandet: |
| | a) | træffer tilfredsstillende korrigerende foranstaltninger, som afhjælper den alvorlige og tilbagevendende forringelse af adgangen for EU-erhvervsdrivende eller EU-varer eller -tjenesteydelser og reelt forbedrer denne adgang, eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Kommissionen kan når som helst suspendere undersøgelsen og høringerne, hvis tredjelandet:

a)

a)

træffer tilfredsstillende korrigerende foranstaltninger, som afhjælper den alvorlige og tilbagevendende forringelse af adgangen for EU-erhvervsdrivende eller EU-varer eller -tjenesteydelser og reelt forbedrer denne adgang, eller

træffer tilfredsstillende korrigerende foranstaltninger, som afhjælper den alvorlige og tilbagevendende forringelse af adgangen for EU-erhvervsdrivende eller EU-varer eller -tjenesteydelser og reelt forbedrer denne adgang, eller

| b) | forpligter sig over for Unionen til at afslutte eller udfase foranstaltningen eller praksissen i tredjelandet inden for et rimeligt tidsrum og senest inden for tre måneder. |
| --- | --- |

b)

b)

forpligter sig over for Unionen til at afslutte eller udfase foranstaltningen eller praksissen i tredjelandet inden for et rimeligt tidsrum og senest inden for tre måneder.

forpligter sig over for Unionen til at afslutte eller udfase foranstaltningen eller praksissen i tredjelandet inden for et rimeligt tidsrum og senest inden for tre måneder.

Kommissionen genoptager til enhver tid undersøgelsen og høringerne, hvis den konkluderer, at årsagerne til suspensionen ikke længere er gyldige.

Kommissionen genoptager til enhver tid undersøgelsen og høringerne, hvis den konkluderer, at årsagerne til suspensionen ikke længere er gyldige.

Kommissionen offentliggør en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende i tilfælde af suspension eller genoptagelse af undersøgelsen og høringerne.

Kommissionen offentliggør en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende i tilfælde af suspension eller genoptagelse af undersøgelsen og høringerne.

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7

Artikel 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| [...] | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

[...]

udgår

udgår

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8

Artikel 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| [...] | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

[...]

udgår

udgår

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 a (ny)

Artikel 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 8a |
| | IPI-foranstaltninger |
| | 1.
     
  Hvis Kommissionen efter en undersøgelse og høringer i henhold til artikel 6 finder, at der findes en foranstaltning eller praksis i tredjelandet, pålægger den en IPI-foranstaltning ved hjælp af en gennemførelsesretsakt. En IPI-foranstaltning finder kun anvendelse, hvis hovedformålet med udbudsproceduren falder ind under gennemførelsesretsaktens anvendelsesområde som nærmere angivet i stk. 7, litra a). Udbudsproceduren må ikke udformes med henblik på at udelukke den pågældende procedure fra denne forordnings anvendelsesområde. |
| | 2.
     
  IPI-foranstaltningen fastlægges på grundlag af følgende kriterier i lyset af de foreliggende oplysninger: |
| | a) | proportionaliteten af IPI-foranstaltningen i forhold til tredjelandets foranstaltning eller praksis |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 8a

Artikel 8a

IPI-foranstaltninger

IPI-foranstaltninger

1.
     
  Hvis Kommissionen efter en undersøgelse og høringer i henhold til artikel 6 finder, at der findes en foranstaltning eller praksis i tredjelandet, pålægger den en IPI-foranstaltning ved hjælp af en gennemførelsesretsakt. En IPI-foranstaltning finder kun anvendelse, hvis hovedformålet med udbudsproceduren falder ind under gennemførelsesretsaktens anvendelsesområde som nærmere angivet i stk. 7, litra a). Udbudsproceduren må ikke udformes med henblik på at udelukke den pågældende procedure fra denne forordnings anvendelsesområde.

2.
     
  IPI-foranstaltningen fastlægges på grundlag af følgende kriterier i lyset af de foreliggende oplysninger:

a)

a)

proportionaliteten af IPI-foranstaltningen i forhold til tredjelandets foranstaltning eller praksis

proportionaliteten af IPI-foranstaltningen i forhold til tredjelandets foranstaltning eller praksis

| b) | tilgængeligheden af alternative forsyningskilder for de pågældende varer og tjenesteydelser med henblik på at undgå eller minimere en betydelig negativ indvirkning på ordregivende myndigheder eller ordregivere |
| --- | --- |

b)

b)

tilgængeligheden af alternative forsyningskilder for de pågældende varer og tjenesteydelser med henblik på at undgå eller minimere en betydelig negativ indvirkning på ordregivende myndigheder eller ordregivere

tilgængeligheden af alternative forsyningskilder for de pågældende varer og tjenesteydelser med henblik på at undgå eller minimere en betydelig negativ indvirkning på ordregivende myndigheder eller ordregivere

| c) | involveringen af virksomheder fra det pågældende tredjeland i udbudsaktiviteter på det indre marked, hvor de drager fordel af den manglende gensidighed. |
| --- | --- |

c)

c)

involveringen af virksomheder fra det pågældende tredjeland i udbudsaktiviteter på det indre marked, hvor de drager fordel af den manglende gensidighed.

involveringen af virksomheder fra det pågældende tredjeland i udbudsaktiviteter på det indre marked, hvor de drager fordel af den manglende gensidighed.

3.
     
  IPI-foranstaltningen finder kun anvendelse på udbudsprocedurer med en anslået værdi på mindst 10 000 000 EUR eksklusive merværdiafgift for bygge- og anlægsarbejder og koncessioner og på mindst 5 000 000 EUR eksklusive merværdiafgift for varer og tjenesteydelser.

4.
     
  IPI-foranstaltningen finder også anvendelse på specifikke kontrakter, der tildeles under et dynamisk indkøbssystem, hvis de pågældende dynamiske indkøbssystemer er omfattet af IPI-foranstaltningen, med undtagelse af specifikke kontrakter, hvis anslåede værdi ligger under de respektive værdier, der er fastsat i artikel 8 i direktiv 2014/23/EU, artikel 4 i direktiv 2014/24/EU og artikel 15 i direktiv 2014/25/EU.

IPI-foranstaltningen finder ikke anvendelse på procedurer for tildeling af kontrakter, der er baseret på en rammeaftale. IPI-foranstaltningen finder heller ikke anvendelse på individuelle delkontrakter, der skal tildeles i henhold til artikel 5, stk. 10, i direktiv 2014/24/EU eller artikel 16, stk. 10, i direktiv 2014/25/EU.

IPI-foranstaltningen finder ikke anvendelse på procedurer for tildeling af kontrakter, der er baseret på en rammeaftale. IPI-foranstaltningen finder heller ikke anvendelse på individuelle delkontrakter, der skal tildeles i henhold til artikel 5, stk. 10, i direktiv 2014/24/EU eller artikel 16, stk. 10, i direktiv 2014/25/EU.

5.
     
  Kommissionen kan i sin gennemførelsesretsakt inden for rammerne af det i stk. 7 fastlagte anvendelsesområde beslutte at begrænse adgangen for erhvervsdrivende, varer eller tjenesteydelser fra tredjelande til udbudsprocedurer ved at kræve, at ordregivende myndigheder eller ordregivere skal:

| a) | pålægge en scorejusteringsforanstaltning for tilbud fra erhvervsdrivende med oprindelse i det pågældende tredjeland |
| --- | --- |

a)

a)

pålægge en scorejusteringsforanstaltning for tilbud fra erhvervsdrivende med oprindelse i det pågældende tredjeland

pålægge en scorejusteringsforanstaltning for tilbud fra erhvervsdrivende med oprindelse i det pågældende tredjeland

| b) | udelukke tilbud fra erhvervsdrivende med oprindelse i det pågældende tredjeland eller |
| --- | --- |

b)

b)

udelukke tilbud fra erhvervsdrivende med oprindelse i det pågældende tredjeland eller

udelukke tilbud fra erhvervsdrivende med oprindelse i det pågældende tredjeland eller

| c) | pålægge en kombination af a) og b), hvis forskellige sektorer eller kategorier af varer og tjenesteydelser er genstand for IPI-foranstaltninger. |
| --- | --- |

c)

c)

pålægge en kombination af a) og b), hvis forskellige sektorer eller kategorier af varer og tjenesteydelser er genstand for IPI-foranstaltninger.

pålægge en kombination af a) og b), hvis forskellige sektorer eller kategorier af varer og tjenesteydelser er genstand for IPI-foranstaltninger.

6.
     
  Den i stk. 5, litra a), omhandlede scorejusteringsforanstaltning finder kun anvendelse med henblik på vurderingen og rangordenen af tilbuddene. Den berører ikke den pris, der skal betales i henhold til den kontrakt, som vil blive indgået med den udvalgte tilbudsgiver.

7.
     
  Gennemførelsesretsakten, der vedtages i overensstemmelse med artikel 14, stk. 2, skal præcisere anvendelsesområdet for IPI-foranstaltningen, herunder:

| a) | sektorerne eller kategorierne af varer, tjenesteydelser og koncessioner baseret på det fælles glossar for offentlige kontrakter samt eventuelle gældende undtagelser |
| --- | --- |

a)

a)

sektorerne eller kategorierne af varer, tjenesteydelser og koncessioner baseret på det fælles glossar for offentlige kontrakter samt eventuelle gældende undtagelser

sektorerne eller kategorierne af varer, tjenesteydelser og koncessioner baseret på det fælles glossar for offentlige kontrakter samt eventuelle gældende undtagelser

| b) | særlige kategorier af ordregivende myndigheder eller ordregivere |
| --- | --- |

b)

b)

særlige kategorier af ordregivende myndigheder eller ordregivere

særlige kategorier af ordregivende myndigheder eller ordregivere

| c) | særlige kategorier af erhvervsdrivende |
| --- | --- |

c)

c)

særlige kategorier af erhvervsdrivende

særlige kategorier af erhvervsdrivende

| d) | med hensyn til den i stk. 5, litra a), omhandlede scorejusteringsforanstaltning justeringens procentvise værdi, der fastsættes til op til 100 % af tilbuddets vurderingsscore alt afhængigt af tredjelandet og den påtænkte sektor for varer, tjenesteydelser, bygge- og anlægsarbejder eller koncessioner. |
| --- | --- |

d)

d)

med hensyn til den i stk. 5, litra a), omhandlede scorejusteringsforanstaltning justeringens procentvise værdi, der fastsættes til op til 100 % af tilbuddets vurderingsscore alt afhængigt af tredjelandet og den påtænkte sektor for varer, tjenesteydelser, bygge- og anlægsarbejder eller koncessioner.

med hensyn til den i stk. 5, litra a), omhandlede scorejusteringsforanstaltning justeringens procentvise værdi, der fastsættes til op til 100 % af tilbuddets vurderingsscore alt afhængigt af tredjelandet og den påtænkte sektor for varer, tjenesteydelser, bygge- og anlægsarbejder eller koncessioner.

8.
     
  Ved fastlæggelsen af IPI-foranstaltningen på grundlag af mulighederne i stk. 5, litra a), b) eller c), vælger Kommissionen den type foranstaltning, der mest effektivt kan afhjælpe hindringerne for EU-virksomheder på tredjelandes markeder.

9.
     
  Kommissionen kan enten ophæve IPI-foranstaltningen eller suspendere dens anvendelse, hvis tredjelandet træffer tilfredsstillende korrigerende foranstaltninger, som afhjælper forringelsen af adgangen for EU-varer, -tjenesteydelser og/eller -erhvervsdrivende til dets markeder for offentlige udbud eller koncessioner, eller hvis det forpligter sig til at bringe den pågældende foranstaltning eller praksis til ophør. Hvis Kommissionen mener, at de korrigerende foranstaltninger, der er truffet, eller tilsagn, der er givet, er blevet ophævet, suspenderet eller ukorrekt gennemført, offentliggør den sine resultater og genindfører anvendelsen af IPI-foranstaltningen når som helst. Kommissionen kan ophæve, suspendere eller genindføre en IPI-foranstaltning i medfør af undersøgelsesproceduren i artikel 14, stk. 2, og derefter offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

10.
     
  En IPI-foranstaltning udløber fem år efter dens ikrafttræden. En IPI-foranstaltning kan forlænges med fem år. Ni måneder inden udløbet af IPI-foranstaltningen indleder Kommissionen på eget initiativ en gennemgang af den pågældende IPI-foranstaltning ved at offentliggøre en meddelelse herom i Den Europæiske Unions Tidende. Gennemgangen afsluttes inden for seks måneder. Efter gennemgangen kan Kommissionen forlænge varigheden af IPI-foranstaltningen, justere den i passende omfang eller erstatte den med en anden IPI-foranstaltning.

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9

Artikel 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 9 | udgår |
| Berørte myndigheder eller enheder | |
| Kommissionen fastsætter de ordregivende myndigheder eller ordregivere eller kategorier af ordregivende myndigheder eller ordregivere, anført for hver medlemsstat, hvis offentlige udbud er omfattet af foranstaltningen. Som grundlag for denne fastsættelse indsender hver enkelt medlemsstat en liste over relevante ordregivende myndigheder eller ordregivere eller kategorier af ordregivende myndigheder eller ordregivere. Kommissionen sikrer, at der træffes passende foranstaltninger, og at der opnås en retfærdig fordeling af byrden mellem medlemsstaterne. | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 9

Artikel 9

udgår

udgår

Berørte myndigheder eller enheder

Berørte myndigheder eller enheder

Kommissionen fastsætter de ordregivende myndigheder eller ordregivere eller kategorier af ordregivende myndigheder eller ordregivere, anført for hver medlemsstat, hvis offentlige udbud er omfattet af foranstaltningen. Som grundlag for denne fastsættelse indsender hver enkelt medlemsstat en liste over relevante ordregivende myndigheder eller ordregivere eller kategorier af ordregivende myndigheder eller ordregivere. Kommissionen sikrer, at der træffes passende foranstaltninger, og at der opnås en retfærdig fordeling af byrden mellem medlemsstaterne.

Kommissionen fastsætter de ordregivende myndigheder eller ordregivere eller kategorier af ordregivende myndigheder eller ordregivere, anført for hver medlemsstat, hvis offentlige udbud er omfattet af foranstaltningen. Som grundlag for denne fastsættelse indsender hver enkelt medlemsstat en liste over relevante ordregivende myndigheder eller ordregivere eller kategorier af ordregivende myndigheder eller ordregivere. Kommissionen sikrer, at der træffes passende foranstaltninger, og at der opnås en retfærdig fordeling af byrden mellem medlemsstaterne.

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 a (ny)

Artikel 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 9a |
| | Yderligere kontraktlige forpligtelser for den valgte tilbudsgiver |
| | 1.
     
  I forbindelse med udbudsprocedurer, hvor en IPI-foranstaltning finder anvendelse, samt i tilfælde af kontrakter, der er tildelt på grundlag af en rammeaftale, hvor den anslåede værdi af de pågældende kontrakter er lig med eller højere end de værdier, der er fastsat i henholdsvis artikel 8 i direktiv 2014/23/EU, artikel 4 i direktiv 2014/24/EU og artikel 15 i direktiv 2014/25/EU, og hvor de pågældende rammeaftaler var omfattet af IPI-foranstaltningen, medtager ordregivende myndigheder og ordregivere også blandt betingelserne i kontrakten med den valgte tilbudsgiver: |
| | a) | en forpligtelse til ikke at give mere end 25 % af kontraktens samlede værdi i underentreprise, herunder gennem levering af varer eller dele, til erhvervsdrivende med oprindelse i et tredjeland, der er omfattet af en IPI-foranstaltning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 9a

Artikel 9a

Yderligere kontraktlige forpligtelser for den valgte tilbudsgiver

Yderligere kontraktlige forpligtelser for den valgte tilbudsgiver

1.
     
  I forbindelse med udbudsprocedurer, hvor en IPI-foranstaltning finder anvendelse, samt i tilfælde af kontrakter, der er tildelt på grundlag af en rammeaftale, hvor den anslåede værdi af de pågældende kontrakter er lig med eller højere end de værdier, der er fastsat i henholdsvis artikel 8 i direktiv 2014/23/EU, artikel 4 i direktiv 2014/24/EU og artikel 15 i direktiv 2014/25/EU, og hvor de pågældende rammeaftaler var omfattet af IPI-foranstaltningen, medtager ordregivende myndigheder og ordregivere også blandt betingelserne i kontrakten med den valgte tilbudsgiver:

a)

a)

en forpligtelse til ikke at give mere end 25 % af kontraktens samlede værdi i underentreprise, herunder gennem levering af varer eller dele, til erhvervsdrivende med oprindelse i et tredjeland, der er omfattet af en IPI-foranstaltning

en forpligtelse til ikke at give mere end 25 % af kontraktens samlede værdi i underentreprise, herunder gennem levering af varer eller dele, til erhvervsdrivende med oprindelse i et tredjeland, der er omfattet af en IPI-foranstaltning

| b) | for kontrakter, som omfatter levering af varer, en forpligtelse til, at varer og/eller tjenesteydelser, der leveres i forbindelse med gennemførelsen af kontrakten, og som har oprindelse i et tredjeland, der er omfattet af IPI-foranstaltningen, i kontraktens løbetid højst udgør 25 % af kontraktens samlede værdi, uanset om disse varer og/eller tjenesteydelser leveres direkte af tilbudsgiveren eller af en underleverandør |
| --- | --- |

b)

b)

for kontrakter, som omfatter levering af varer, en forpligtelse til, at varer og/eller tjenesteydelser, der leveres i forbindelse med gennemførelsen af kontrakten, og som har oprindelse i et tredjeland, der er omfattet af IPI-foranstaltningen, i kontraktens løbetid højst udgør 25 % af kontraktens samlede værdi, uanset om disse varer og/eller tjenesteydelser leveres direkte af tilbudsgiveren eller af en underleverandør

for kontrakter, som omfatter levering af varer, en forpligtelse til, at varer og/eller tjenesteydelser, der leveres i forbindelse med gennemførelsen af kontrakten, og som har oprindelse i et tredjeland, der er omfattet af IPI-foranstaltningen, i kontraktens løbetid højst udgør 25 % af kontraktens samlede værdi, uanset om disse varer og/eller tjenesteydelser leveres direkte af tilbudsgiveren eller af en underleverandør

| c) | en forpligtelse til på anmodning at fremlægge passende dokumentation, jf. litra a) eller b), for den ordregivende myndighed eller ordregiveren senest ved afslutningen af gennemførelsen af kontrakten |
| --- | --- |

c)

c)

en forpligtelse til på anmodning at fremlægge passende dokumentation, jf. litra a) eller b), for den ordregivende myndighed eller ordregiveren senest ved afslutningen af gennemførelsen af kontrakten

en forpligtelse til på anmodning at fremlægge passende dokumentation, jf. litra a) eller b), for den ordregivende myndighed eller ordregiveren senest ved afslutningen af gennemførelsen af kontrakten

| d) | en forholdsmæssig afgift i tilfælde af manglende overholdelse af de forpligtelser, der er omhandlet i litra a) eller b), på 25 % af kontraktens samlede værdi. |
| --- | --- |

d)

d)

en forholdsmæssig afgift i tilfælde af manglende overholdelse af de forpligtelser, der er omhandlet i litra a) eller b), på 25 % af kontraktens samlede værdi.

en forholdsmæssig afgift i tilfælde af manglende overholdelse af de forpligtelser, der er omhandlet i litra a) eller b), på 25 % af kontraktens samlede værdi.

2.
     
  Med henblik på stk. 1, litra c), er det tilstrækkeligt at dokumentere, at mere end 75 % af kontraktens samlede værdi har oprindelse i andre lande end det tredjeland, der er omfattet af IPI-foranstaltningen. Den ordregivende myndighed eller ordregiveren anmoder om dokumentation i tilfælde af rimelige tegn på manglende overholdelse af stk. 1, litra a) eller b), eller hvis kontrakten tildeles en gruppe af erhvervsdrivende, der omfatter en juridisk person med oprindelse i et tredjeland, der er omfattet af en IPI-foranstaltning.

3.
     
  For bud, der indgives af selvstændige SMV'er, som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF, med oprindelse i Unionen eller i et tredjeland, med hvilket Unionen har indgået en international aftale om offentlige udbud, stiller Kommissionen og medlemsstaterne retningslinjer for bedste praksis til rådighed for at sikre effektiviteten af denne forordning og sammenhængen i dens gennemførelse. Disse retningslinjer skal navnlig tage hensyn til SMV'ernes informationsbehov.

4.
     
  Ordregivende myndigheder og ordregivere medtager en henvisning til de yderligere betingelser, der er fastsat i denne artikel, i dokumenterne for udbudsprocedurer, som en IPI-foranstaltning finder anvendelse på.

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10

Artikel 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| [...] | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

[...]

udgår

udgår

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11

Artikel 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| [...] | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

[...]

udgår

udgår

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — indledning

Artikel 12 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Ordregivende myndigheder og ordregivere kan beslutte ikke at anvende
  prisjusteringsforanstaltningen,
  for så vidt angår
  enprocedure
  i forbindelse med offentlige udbud
  eller en koncession
  , hvis: | 1.   Ordregivende myndigheder og ordregivere kan
  undtagelsesvis
  beslutte ikke at anvende
  IPI-foranstaltningen
  for så vidt angår
  en procedure
  i forbindelse med offentlige udbud, hvis: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Ordregivende myndigheder og ordregivere kan beslutte ikke at anvende
  prisjusteringsforanstaltningen,
  for så vidt angår
  enprocedure
  i forbindelse med offentlige udbud
  eller en koncession
  , hvis:

1.   Ordregivende myndigheder og ordregivere kan
  undtagelsesvis
  beslutte ikke at anvende
  IPI-foranstaltningen
  for så vidt angår
  en procedure
  i forbindelse med offentlige udbud, hvis:

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — litra a

Artikel 12 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | der ikke er varer eller tjenesteydelser til rådighed, som er fra EU og/eller er omfattet, og som opfylder den ordregivende myndigheds eller ordregiverens krav, eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

a)

der ikke er varer eller tjenesteydelser til rådighed, som er fra EU og/eller er omfattet, og som opfylder den ordregivende myndigheds eller ordregiverens krav, eller

der ikke er varer eller tjenesteydelser til rådighed, som er fra EU og/eller er omfattet, og som opfylder den ordregivende myndigheds eller ordregiverens krav, eller

udgår

udgår

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — litra a a (nyt)

Artikel 12 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | der kun er tilbud fra erhvervsdrivende med oprindelse i et tredjeland, der er omfattet af en IPI-foranstaltning, eller det kun er sådanne tilbud, som opfylder udbudskravene, eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

der kun er tilbud fra erhvervsdrivende med oprindelse i et tredjeland, der er omfattet af en IPI-foranstaltning, eller det kun er sådanne tilbud, som opfylder udbudskravene, eller

der kun er tilbud fra erhvervsdrivende med oprindelse i et tredjeland, der er omfattet af en IPI-foranstaltning, eller det kun er sådanne tilbud, som opfylder udbudskravene, eller

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — litra a b (nyt)

Artikel 12 — stk. 1 — litra a b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ab) | dette er begrundet i tvingende almene hensyn såsom folkesundheden eller miljøbeskyttelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ab)

ab)

dette er begrundet i tvingende almene hensyn såsom folkesundheden eller miljøbeskyttelse

dette er begrundet i tvingende almene hensyn såsom folkesundheden eller miljøbeskyttelse

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — litra b

Artikel 12 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | anvendelsen af foranstaltningen vil føre til en uforholdsmæssig stor stigning i kontraktens pris eller omkostninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

b)

anvendelsen af foranstaltningen vil føre til en uforholdsmæssig stor stigning i kontraktens pris eller omkostninger.

anvendelsen af foranstaltningen vil føre til en uforholdsmæssig stor stigning i kontraktens pris eller omkostninger.

udgår

udgår

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2

Artikel 12 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis en ordregivende myndighed eller en ordregiver agter at undlade at anvende
  prisjusteringsforanstaltningen
  ,
  angives dette i
  den
  udbudsbekendtgørelse, de offentliggør i henhold til artikel 49 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 69 i direktiv 2014/25/EU eller i koncessionsbekendtgørelsen i henhold til artikel 31 i direktiv 2014/23/EU. Den underretter Kommissionen senest ti kalenderdage efter offentliggørelsen
  af
  udbudsbekendtgørelsen
  . | 2.   Hvis en ordregivende myndighed eller en ordregiver agter at undlade at anvende
  en IPI-foranstaltning
  ,
  underretter
  den
  straks og under alle omstændigheder senest tredive dage inden tildelingen af kontrakten Kommissionen herom og giver en detaljeret begrundelse for anvendelsen
  af
  undtagelsen
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis en ordregivende myndighed eller en ordregiver agter at undlade at anvende
  prisjusteringsforanstaltningen
  ,
  angives dette i
  den
  udbudsbekendtgørelse, de offentliggør i henhold til artikel 49 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 69 i direktiv 2014/25/EU eller i koncessionsbekendtgørelsen i henhold til artikel 31 i direktiv 2014/23/EU. Den underretter Kommissionen senest ti kalenderdage efter offentliggørelsen
  af
  udbudsbekendtgørelsen
  .

2.   Hvis en ordregivende myndighed eller en ordregiver agter at undlade at anvende
  en IPI-foranstaltning
  ,
  underretter
  den
  straks og under alle omstændigheder senest tredive dage inden tildelingen af kontrakten Kommissionen herom og giver en detaljeret begrundelse for anvendelsen
  af
  undtagelsen
  .

Ændring96

Ændring96

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 3 — afsnit 1 — litra d

Artikel 12 — stk. 3 — afsnit 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | grundlaget for afgørelsen om ikke at anvende
  de prisjusteringsforanstaltninger
  og en detaljeret begrundelse for anvendelse af undtagelsen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

grundlaget for afgørelsen om ikke at anvende
  de prisjusteringsforanstaltninger
  og en detaljeret begrundelse for anvendelse af undtagelsen

de prisjusteringsforanstaltninger

| d) | grundlaget for afgørelsen om ikke at anvende
  IPI-foranstaltningen
  og en detaljeret begrundelse for anvendelse af undtagelsen |
| --- | --- |

d)

grundlaget for afgørelsen om ikke at anvende
  IPI-foranstaltningen
  og en detaljeret begrundelse for anvendelse af undtagelsen

IPI-foranstaltningen

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 12 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  En anmodning om en undtagelse på grundlag af denne artikel kræver Kommissionens godkendelse før tildelingen af kontrakten. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  En anmodning om en undtagelse på grundlag af denne artikel kræver Kommissionens godkendelse før tildelingen af kontrakten.

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 3 b (nyt)

Artikel 12 — stk. 3 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Kommissionen kan modsætte sig en anmodning om undtagelse fra en IPI-foranstaltning, hvis underretningen ikke er tilstrækkelig detaljeret begrundet. Kommissionen underretter den ordregivende myndighed eller ordregiveren om sin afgørelse uden unødig forsinkelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3b.
     
  Kommissionen kan modsætte sig en anmodning om undtagelse fra en IPI-foranstaltning, hvis underretningen ikke er tilstrækkelig detaljeret begrundet. Kommissionen underretter den ordregivende myndighed eller ordregiveren om sin afgørelse uden unødig forsinkelse.

Ændring 99

Ændring 99

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 4

Artikel 12 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Såfremt en ordregivende myndighed eller en ordregiver gennemfører et udbud med forhandling uden forudgående offentliggørelse i henhold til artikel 32 i direktiv 2014/24/EU eller i henhold til artikel 50 i direktiv 2014/25/EU og beslutter ikke at anvende en prisjusteringsforanstaltning, anføres dette i den bekendtgørelse om indgåede kontrakter, som de offentliggør i henhold til artikel 50 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 70 i direktiv 2014/25/EU eller i koncessionsbekendtgørelsen, som de offentliggør i henhold til artikel 32 i direktiv 2014/23/EU, og Kommissionen underrettes senest ti kalenderdage efter offentliggørelsen af bekendtgørelsen om indgåede kontrakter. | udgår |
| I underretningen oplyses følgende: | |
| a) | den ordregivende myndigheds eller ordregiverens navn og kontaktoplysninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.
     
  Såfremt en ordregivende myndighed eller en ordregiver gennemfører et udbud med forhandling uden forudgående offentliggørelse i henhold til artikel 32 i direktiv 2014/24/EU eller i henhold til artikel 50 i direktiv 2014/25/EU og beslutter ikke at anvende en prisjusteringsforanstaltning, anføres dette i den bekendtgørelse om indgåede kontrakter, som de offentliggør i henhold til artikel 50 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 70 i direktiv 2014/25/EU eller i koncessionsbekendtgørelsen, som de offentliggør i henhold til artikel 32 i direktiv 2014/23/EU, og Kommissionen underrettes senest ti kalenderdage efter offentliggørelsen af bekendtgørelsen om indgåede kontrakter.

udgår

udgår

I underretningen oplyses følgende:

I underretningen oplyses følgende:

a)

a)

den ordregivende myndigheds eller ordregiverens navn og kontaktoplysninger

den ordregivende myndigheds eller ordregiverens navn og kontaktoplysninger

| b) | en beskrivelse af genstanden for kontrakten eller koncessionen |
| --- | --- |

b)

b)

en beskrivelse af genstanden for kontrakten eller koncessionen

en beskrivelse af genstanden for kontrakten eller koncessionen

| c) | oplysninger om oprindelsen af de erhvervsdrivende samt de varer og/eller tjenesteydelser, der gives adgang |
| --- | --- |

c)

c)

oplysninger om oprindelsen af de erhvervsdrivende samt de varer og/eller tjenesteydelser, der gives adgang

oplysninger om oprindelsen af de erhvervsdrivende samt de varer og/eller tjenesteydelser, der gives adgang

| d) | begrundelsen for anvendelse af undtagelsen |
| --- | --- |

d)

d)

begrundelsen for anvendelse af undtagelsen

begrundelsen for anvendelse af undtagelsen

| e) | eventuelle andre oplysninger, som den ordregivende myndighed eller ordregiveren anser for relevante. |
| --- | --- |

e)

e)

eventuelle andre oplysninger, som den ordregivende myndighed eller ordregiveren anser for relevante.

eventuelle andre oplysninger, som den ordregivende myndighed eller ordregiveren anser for relevante.

Ændring 100

Ændring 100

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2

Artikel 13 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kontrakter, der indgås med en erhvervsdrivende i strid med de
  prisjusteringsforanstaltninger
  , som Kommissionen har vedtaget eller genindført i henhold til denne forordning, er uden virkning. | 2.   Kontrakter, der indgås med en erhvervsdrivende i strid med de
  IPI-foranstaltninger
  , som Kommissionen har vedtaget eller genindført i henhold til denne forordning, er uden virkning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Kontrakter, der indgås med en erhvervsdrivende i strid med de
  prisjusteringsforanstaltninger
  , som Kommissionen har vedtaget eller genindført i henhold til denne forordning, er uden virkning.

2.   Kontrakter, der indgås med en erhvervsdrivende i strid med de
  IPI-foranstaltninger
  , som Kommissionen har vedtaget eller genindført i henhold til denne forordning, er uden virkning.

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 a (ny)

Artikel 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 13a




  Ressourcer




  Kommissionen sikrer, at der afsættes tilstrækkelige ressourcer til gennemførelsen og håndhævelsen af denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 13a

Ressourcer

Kommissionen sikrer, at der afsættes tilstrækkelige ressourcer til gennemførelsen og håndhævelsen af denne forordning.

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15

Artikel 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| [...] | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

[...]

udgår

udgår

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1

Artikel 16 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Senest den 31. december 2018
  og mindst hvert
  tredje
  år derefter forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af denne forordning og om de fremskridt, der er gjort i de internationale forhandlinger om adgang for EU-erhvervsdrivende til
  procedurer i forbindelse med
  offentlige
  udbud eller koncessioner i tredjelande
  i henhold til denne forordning. Medlemsstaterne skal
  til dette formål
  efter anmodning forelægge Kommissionen relevante oplysninger. | To år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden
  og mindst hvert
  andet
  år derefter forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af denne forordning og om de fremskridt, der er gjort i de internationale forhandlinger om adgang for EU-erhvervsdrivende til
  tredjelandes markeder for
  offentlige
  udbud og koncessioner
  i henhold til denne forordning. Medlemsstaterne skal efter anmodning forelægge Kommissionen relevante oplysninger
  om anvendelsen af foranstaltninger i henhold til denne forordning, herunder om antallet af udbudsprocedurer på centralt og subcentralt niveau, hvor en given IPI-foranstaltning blev anvendt, antallet af modtagne tilbud fra tredjelande, der er omfattet af den pågældende IPI-foranstaltning, samt tilfælde, hvor en specifik undtagelse fra IPI-foranstaltningen blev anvendt. Rapporten offentliggøres. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Senest den 31. december 2018
  og mindst hvert
  tredje
  år derefter forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af denne forordning og om de fremskridt, der er gjort i de internationale forhandlinger om adgang for EU-erhvervsdrivende til
  procedurer i forbindelse med
  offentlige
  udbud eller koncessioner i tredjelande
  i henhold til denne forordning. Medlemsstaterne skal
  til dette formål
  efter anmodning forelægge Kommissionen relevante oplysninger.

Senest den 31. december 2018

tredje

procedurer i forbindelse med

udbud eller koncessioner i tredjelande

til dette formål

To år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden
  og mindst hvert
  andet
  år derefter forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af denne forordning og om de fremskridt, der er gjort i de internationale forhandlinger om adgang for EU-erhvervsdrivende til
  tredjelandes markeder for
  offentlige
  udbud og koncessioner
  i henhold til denne forordning. Medlemsstaterne skal efter anmodning forelægge Kommissionen relevante oplysninger
  om anvendelsen af foranstaltninger i henhold til denne forordning, herunder om antallet af udbudsprocedurer på centralt og subcentralt niveau, hvor en given IPI-foranstaltning blev anvendt, antallet af modtagne tilbud fra tredjelande, der er omfattet af den pågældende IPI-foranstaltning, samt tilfælde, hvor en specifik undtagelse fra IPI-foranstaltningen blev anvendt. Rapporten offentliggøres.

To år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden

andet

tredjelandes markeder for

udbud og koncessioner

om anvendelsen af foranstaltninger i henhold til denne forordning, herunder om antallet af udbudsprocedurer på centralt og subcentralt niveau, hvor en given IPI-foranstaltning blev anvendt, antallet af modtagne tilbud fra tredjelande, der er omfattet af den pågældende IPI-foranstaltning, samt tilfælde, hvor en specifik undtagelse fra IPI-foranstaltningen blev anvendt. Rapporten offentliggøres.

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 16 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Kommissionen opretter på EU-plan en database over offentlige udbudskontrakter eller koncessionstildelingsprocedurer med tredjelande og anvendelsen af IPI-foranstaltninger i medfør af denne forordning på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne. Kommissionen ajourfører databasen årligt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen opretter på EU-plan en database over offentlige udbudskontrakter eller koncessionstildelingsprocedurer med tredjelande og anvendelsen af IPI-foranstaltninger i medfør af denne forordning på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne. Kommissionen ajourfører databasen årligt.

Kommissionen opretter på EU-plan en database over offentlige udbudskontrakter eller koncessionstildelingsprocedurer med tredjelande og anvendelsen af IPI-foranstaltninger i medfør af denne forordning på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne. Kommissionen ajourfører databasen årligt.

Ændring 105

Ændring 105

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17

Artikel 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 17 | udgår |
| Ændring af direktiv 2014/25/EU | |
| Artikel 85 og 86 i direktiv 2014/25/EU udgår med virkning fra denne forordnings ikrafttræden. | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 17

Artikel 17

udgår

udgår

Ændring af direktiv 2014/25/EU

Ændring af direktiv 2014/25/EU

Artikel 85 og 86 i direktiv 2014/25/EU udgår med virkning fra denne forordnings ikrafttræden.

Artikel 85 og 86 i direktiv 2014/25/EU udgår med virkning fra denne forordnings ikrafttræden.

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 a (ny)

Artikel 17 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 17a




  Gennemgang




  Senest tre år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden og derefter hvert tredje år gennemgår Kommissionen denne forordnings anvendelsesområde, funktionsmåde og effektivitet og rapporterer sine resultater til Europa-Parlamentet og Rådet. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge fristen for den anden gennemgang til fem år. I tilfælde af en sådan forlængelse underretter Kommissionen på forhånd Europa-Parlamentet og Rådet herom. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 17a

Gennemgang

Senest tre år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden og derefter hvert tredje år gennemgår Kommissionen denne forordnings anvendelsesområde, funktionsmåde og effektivitet og rapporterer sine resultater til Europa-Parlamentet og Rådet. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge fristen for den anden gennemgang til fem år. I tilfælde af en sådan forlængelse underretter Kommissionen på forhånd Europa-Parlamentet og Rådet herom.

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A9-0337/2021).

1

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243).

16

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243).

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 654/2014 af 15. maj 2014 om udøvelsen af Unionens rettigheder for så vidt angår anvendelsen og håndhævelsen af internationale handelsregler og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 3286/94 om fastsættelse af fællesskabsprocedurer på området for den fælles handelspolitik med henblik på at sikre udøvelsen af Fællesskabets rettigheder i henhold til internationale handelsregler, navnlig regler fastlagt i Verdenshandelsorganisationens regi (EUT L 189 af 27.6.2014, s. 50).

17

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 654/2014 af 15. maj 2014 om udøvelsen af Unionens rettigheder for så vidt angår anvendelsen og håndhævelsen af internationale handelsregler og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 3286/94 om fastsættelse af fællesskabsprocedurer på området for den fælles handelspolitik med henblik på at sikre udøvelsen af Fællesskabets rettigheder i henhold til internationale handelsregler, navnlig regler fastlagt i Verdenshandelsorganisationens regi (EUT L 189 af 27.6.2014, s. 50).

4

(1a)  
  C(2019)5494.

1a

C(2019)5494.

(5)  
  Rådets forordning (EØF) nr. 2913/1992 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1).

5

Rådets forordning (EØF) nr. 2913/1992 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1).

(5)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1).

5

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1).

(6)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 978/2012 af 25. oktober 2012 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 (EUT L 303 af 31.10.2012, s. 1).

6

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 978/2012 af 25. oktober 2012 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 (EUT L 303 af 31.10.2012, s. 1).

(20)  Rådets direktiv 89/665/EØF af 21. december 1989 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrørende anvendelsen af klageprocedurerne i forbindelse med indgåelse af offentlige indkøbs- samt bygge- og anlægskontrakter (EFT L 395 af 30.12.1989, s. 33).

20

(21)  Rådets direktiv 92/13/EØF af 25. februar 1992 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrørende anvendelse af EF-reglerne for fremgangsmåden ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation (EFT L 76 af 23.3.1992, s. 14).

21

(20)  Rådets direktiv 89/665/EØF af 21. december 1989 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrørende anvendelsen af klageprocedurerne i forbindelse med indgåelse af offentlige indkøbs- samt bygge- og anlægskontrakter (EFT L 395 af 30.12.1989, s. 33).

20

(21)  Rådets direktiv 92/13/EØF af 25. februar 1992 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrørende anvendelse af EF-reglerne for fremgangsmåden ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation (EFT L 76 af 23.3.1992, s. 14).

21

(22)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1843 af 6. oktober 2015 om fastsættelse af EU-procedurer på området for den fælles handelspolitik med henblik på at sikre udøvelsen af Unionens rettigheder i henhold til internationale handelsregler, navnlig regler fastlagt i Verdenshandelsorganisationens regi (EUT L 272 af 16.10.2015, s. 1).

22

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1843 af 6. oktober 2015 om fastsættelse af EU-procedurer på området for den fælles handelspolitik med henblik på at sikre udøvelsen af Unionens rettigheder i henhold til internationale handelsregler, navnlig regler fastlagt i Verdenshandelsorganisationens regi (EUT L 272 af 16.10.2015, s. 1).

(1a)  

  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

1a

EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

(23)  
  Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

23

Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

(24)  
  Rådets forordning (EØF) nr. 2913/1992 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1).

24

Rådets forordning (EØF) nr. 2913/1992 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1).

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 978/2012 af 25. oktober 2012 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 (EUT L 303 af 31.10.2012, s. 1).

27

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 978/2012 af 25. oktober 2012 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 (EUT L 303 af 31.10.2012, s. 1).

27

(28)  
  Som defineret i Kommissionens henstilling af 6. maj 2003 om definition af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

28

Som defineret i Kommissionens henstilling af 6. maj 2003 om definition af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

---

Onsdag den 15. december 2021

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/226 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/226

---

P9_TA(2021)0498

Overgangsbestemmelser for visse former for medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik og udskydelse af anvendelsen af krav til internt udstyr ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2017/746 for så vidt angår overgangsbestemmelser for visse former for medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik og udskydelse af anvendelsen af krav til internt udstyr (COM(2021)0627 — C9-0381/2021 — 2021/0323(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 251/32)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0627), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0627),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 og artikel 168, stk. 4, litra c) i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0381/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 og artikel 168, stk. 4, litra c) i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0381/2021),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 8. december 2021 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 8. december 2021 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til at Rådets repræsentant ved skrivelse af 24. november 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til at Rådets repræsentant ved skrivelse af 24. november 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 163, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 163,

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2021)0323

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. december 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/... om ændring af forordning (EU) 2017/746 for så vidt angår overgangsbestemmelser for visse former for medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik og udskydelse af anvendelsen af betingelser for internt udstyr

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2022/112.)

---

| 30.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 251/227 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 251/227

---

P9_TA(2021)0499

Retsakt om digitale markeder ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 15. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om åbne og retfærdige markeder i den digitale sektor (retsakt om digitale markeder) (COM(2020)0842 — C9-0419/2020 — 2020/0374(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 251/33)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Digitale tjenester generelt og navnlig onlineplatforme spiller en stadig vigtigere rolle i økonomien, navnlig i det indre marked, ved at
  åbne for nye muligheder for erhvervslivet i Unionen
  og lette den grænseoverskridende handel. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Digitale tjenester generelt og navnlig onlineplatforme spiller en stadig vigtigere rolle i økonomien, navnlig i det indre marked, ved at
  åbne for nye muligheder for erhvervslivet i Unionen
  og lette den grænseoverskridende handel.

| (1) | Digitale tjenester generelt og navnlig onlineplatforme spiller en stadig vigtigere rolle i økonomien, navnlig i det indre marked, ved at
  give erhvervsbrugere gateways, så de kan at nå ud til slutbrugere både inden
  og
  uden for Unionen, ved at
  lette den grænseoverskridende handel
  og ved at åbne helt nye forretningsmuligheder for et stort antal virksomheden i Unionen til gavn for forbrugerne i Unionen
  . |
| --- | --- |

(1)

Digitale tjenester generelt og navnlig onlineplatforme spiller en stadig vigtigere rolle i økonomien, navnlig i det indre marked, ved at
  give erhvervsbrugere gateways, så de kan at nå ud til slutbrugere både inden
  og
  uden for Unionen, ved at
  lette den grænseoverskridende handel
  og ved at åbne helt nye forretningsmuligheder for et stort antal virksomheden i Unionen til gavn for forbrugerne i Unionen
  .

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Samtidig har centrale platformstjenester en række kendetegn, som deres udbydere kan udnytte. De centrale platformstjenesters kendetegn omfatter bl.a. ekstreme stordriftsfordele, ofte som følge af marginale omkostninger på nær nul for erhvervsbrugere eller slutbrugere. Andre kendetegn ved centrale platformstjenester er meget stærke netværksvirkninger, evnen til at forbinde mange erhvervsbrugere med mange slutbrugere takket være disse tjenesters flersidethed, en betydelig afhængighed for både erhvervsbrugere og slutbrugere, fastlåsningsvirkninger, mangel på multihoming til samme formål for slutbrugere, vertikal integration og datadrevne fordele. Alle disse kendetegn kombineret med udøvelse af urimelig adfærd hos leverandører af disse tjenester kan have den effekt, at den frie markedsadgang for de centrale platformstjenester vil blive betydeligt svækket og indvirke på retfærdigheden i forretningsforholdet mellem udbydere af sådanne tjenester og deres erhvervsbrugere og slutbrugere, hvilket medfører hurtige og potentielt vidtrækkende fald i erhvervsbrugeres og slutbrugeres valg i praksis, og kan derfor tillægge udbyderen af disse tjenester stillingen som såkaldt gatekeeper. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Samtidig har centrale platformstjenester en række kendetegn, som deres udbydere kan udnytte. De centrale platformstjenesters kendetegn omfatter bl.a. ekstreme stordriftsfordele, ofte som følge af marginale omkostninger på nær nul for erhvervsbrugere eller slutbrugere. Andre kendetegn ved centrale platformstjenester er meget stærke netværksvirkninger, evnen til at forbinde mange erhvervsbrugere med mange slutbrugere takket være disse tjenesters flersidethed, en betydelig afhængighed for både erhvervsbrugere og slutbrugere, fastlåsningsvirkninger, mangel på multihoming til samme formål for slutbrugere, vertikal integration og datadrevne fordele. Alle disse kendetegn kombineret med udøvelse af urimelig adfærd hos leverandører af disse tjenester kan have den effekt, at den frie markedsadgang for de centrale platformstjenester vil blive betydeligt svækket og indvirke på retfærdigheden i forretningsforholdet mellem udbydere af sådanne tjenester og deres erhvervsbrugere og slutbrugere, hvilket medfører hurtige og potentielt vidtrækkende fald i erhvervsbrugeres og slutbrugeres valg i praksis, og kan derfor tillægge udbyderen af disse tjenester stillingen som såkaldt gatekeeper.

| (2) | Samtidig har centrale platformstjenester en række kendetegn, som deres udbydere kan udnytte. De centrale platformstjenesters kendetegn omfatter bl.a. ekstreme stordriftsfordele, ofte som følge af marginale omkostninger på nær nul for erhvervsbrugere eller slutbrugere. Andre kendetegn ved centrale platformstjenester er meget stærke netværksvirkninger, evnen til at forbinde mange erhvervsbrugere med mange slutbrugere takket være disse tjenesters flersidethed, en betydelig afhængighed for både erhvervsbrugere og slutbrugere, fastlåsningsvirkninger, mangel på multihoming til samme formål for slutbrugere, vertikal integration og datadrevne fordele. Alle disse kendetegn kombineret med udøvelse af urimelig adfærd hos leverandører af disse tjenester kan have den effekt, at den frie markedsadgang for de centrale platformstjenester vil blive betydeligt svækket og indvirke på retfærdigheden i forretningsforholdet mellem udbydere af sådanne tjenester og deres erhvervsbrugere og slutbrugere, hvilket medfører hurtige og potentielt vidtrækkende fald i erhvervsbrugeres og slutbrugeres valg i praksis, og kan derfor tillægge udbyderen af disse tjenester stillingen som såkaldt gatekeeper.
  Samtidig bør det anerkendes, at tjenester, der opererer i ikkekommercielt øjemed, såsom samarbejdsprojekter, ikke bør betragtes som kerneydelser i forbindelse med denne forordning. |
| --- | --- |

(2)

Samtidig har centrale platformstjenester en række kendetegn, som deres udbydere kan udnytte. De centrale platformstjenesters kendetegn omfatter bl.a. ekstreme stordriftsfordele, ofte som følge af marginale omkostninger på nær nul for erhvervsbrugere eller slutbrugere. Andre kendetegn ved centrale platformstjenester er meget stærke netværksvirkninger, evnen til at forbinde mange erhvervsbrugere med mange slutbrugere takket være disse tjenesters flersidethed, en betydelig afhængighed for både erhvervsbrugere og slutbrugere, fastlåsningsvirkninger, mangel på multihoming til samme formål for slutbrugere, vertikal integration og datadrevne fordele. Alle disse kendetegn kombineret med udøvelse af urimelig adfærd hos leverandører af disse tjenester kan have den effekt, at den frie markedsadgang for de centrale platformstjenester vil blive betydeligt svækket og indvirke på retfærdigheden i forretningsforholdet mellem udbydere af sådanne tjenester og deres erhvervsbrugere og slutbrugere, hvilket medfører hurtige og potentielt vidtrækkende fald i erhvervsbrugeres og slutbrugeres valg i praksis, og kan derfor tillægge udbyderen af disse tjenester stillingen som såkaldt gatekeeper.
  Samtidig bør det anerkendes, at tjenester, der opererer i ikkekommercielt øjemed, såsom samarbejdsprojekter, ikke bør betragtes som kerneydelser i forbindelse med denne forordning.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Kombinationen af disse kendetegn ved gatekeepere kan i mange tilfælde forventes at føre til alvorlige situationer med ulige forhandlingspositioner og dermed urimelig praksis og betingelser for erhvervsbrugere samt slutbrugere af centrale platformstjenester, som leveres af gatekeepere, til skade for priserne, kvaliteten,
  valgmulighederne
  og innovation. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Kombinationen af disse kendetegn ved gatekeepere kan i mange tilfælde forventes at føre til alvorlige situationer med ulige forhandlingspositioner og dermed urimelig praksis og betingelser for erhvervsbrugere samt slutbrugere af centrale platformstjenester, som leveres af gatekeepere, til skade for priserne, kvaliteten,
  valgmulighederne
  og innovation.

| (4) | Kombinationen af disse kendetegn ved gatekeepere kan i mange tilfælde forventes at føre til alvorlige situationer med ulige forhandlingspositioner og dermed urimelig praksis og betingelser for erhvervsbrugere samt slutbrugere af centrale platformstjenester, som leveres af gatekeepere, til skade for priserne, kvaliteten,
  standarder for sikkerhed og beskyttelse af personoplysninger, fair konkurrencevalgmulighederne
  og innovation. |
| --- | --- |

(4)

Kombinationen af disse kendetegn ved gatekeepere kan i mange tilfælde forventes at føre til alvorlige situationer med ulige forhandlingspositioner og dermed urimelig praksis og betingelser for erhvervsbrugere samt slutbrugere af centrale platformstjenester, som leveres af gatekeepere, til skade for priserne, kvaliteten,
  standarder for sikkerhed og beskyttelse af personoplysninger, fair konkurrencevalgmulighederne
  og innovation.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Gatekeepere har en betydelig indvirkning på det indre marked, idet de leverer gateways til et stort antal erhvervsbrugere, for at nå ud til slutbrugere, overalt i Unionen og på forskellige markeder. De skadelige virkninger af urimelig praksis på det indre marked og navnlig svækkelse af den frie markedsadgang for centrale platformstjenester, herunder deres negative samfundsmæssige og økonomiske konsekvenser, har fået nationale lovgivere og regulerende myndigheder i sektoren til at reagere. Der er allerede vedtaget eller stillet forslag om en række
  nationale
  regulerende løsninger til at gribe ind over for urimelig praksis og sikre den frie markedsadgang til digitale tjenester eller i det mindste nogle af disse. Dette har medført en risiko for forskelligartede lovgivningsmæssige løsninger og dermed fragmentering af det indre marked, hvilket har øget risikoen for stigende efterlevelsesomkostninger på grund af forskellige nationale lovkrav. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Gatekeepere har en betydelig indvirkning på det indre marked, idet de leverer gateways til et stort antal erhvervsbrugere, for at nå ud til slutbrugere, overalt i Unionen og på forskellige markeder. De skadelige virkninger af urimelig praksis på det indre marked og navnlig svækkelse af den frie markedsadgang for centrale platformstjenester, herunder deres negative samfundsmæssige og økonomiske konsekvenser, har fået nationale lovgivere og regulerende myndigheder i sektoren til at reagere. Der er allerede vedtaget eller stillet forslag om en række
  nationale
  regulerende løsninger til at gribe ind over for urimelig praksis og sikre den frie markedsadgang til digitale tjenester eller i det mindste nogle af disse. Dette har medført en risiko for forskelligartede lovgivningsmæssige løsninger og dermed fragmentering af det indre marked, hvilket har øget risikoen for stigende efterlevelsesomkostninger på grund af forskellige nationale lovkrav.

| (6) | Gatekeepere har en betydelig indvirkning på det indre marked, idet de leverer gateways til et stort antal erhvervsbrugere, for at nå ud til slutbrugere, overalt i Unionen og på forskellige markeder. De skadelige virkninger af urimelig praksis på det indre marked og navnlig svækkelse af den frie markedsadgang for centrale platformstjenester, herunder deres negative samfundsmæssige og økonomiske konsekvenser, har fået nationale lovgivere og regulerende myndigheder i sektoren til at reagere. Der er allerede
  på nationalt plan
  vedtaget eller stillet forslag om en række regulerende løsninger til at gribe ind over for urimelig praksis og sikre den frie markedsadgang til digitale tjenester eller i det mindste nogle af disse. Dette har medført en risiko for forskelligartede lovgivningsmæssige løsninger og dermed fragmentering af det indre marked, hvilket har øget risikoen for stigende efterlevelsesomkostninger på grund af forskellige nationale lovkrav. |
| --- | --- |

(6)

Gatekeepere har en betydelig indvirkning på det indre marked, idet de leverer gateways til et stort antal erhvervsbrugere, for at nå ud til slutbrugere, overalt i Unionen og på forskellige markeder. De skadelige virkninger af urimelig praksis på det indre marked og navnlig svækkelse af den frie markedsadgang for centrale platformstjenester, herunder deres negative samfundsmæssige og økonomiske konsekvenser, har fået nationale lovgivere og regulerende myndigheder i sektoren til at reagere. Der er allerede
  på nationalt plan
  vedtaget eller stillet forslag om en række regulerende løsninger til at gribe ind over for urimelig praksis og sikre den frie markedsadgang til digitale tjenester eller i det mindste nogle af disse. Dette har medført en risiko for forskelligartede lovgivningsmæssige løsninger og dermed fragmentering af det indre marked, hvilket har øget risikoen for stigende efterlevelsesomkostninger på grund af forskellige nationale lovkrav.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Ved at tilnærme forskellige nationale lovgivninger bør hindringer for den frie adgang til at udbyde og modtage tjenester, herunder detailtjenester, i det indre marked blive fjernet. Der bør fastlægges et målrettet sæt harmoniserede
  ufravigelige regler
  på EU-plan for at sikre åbne og retfærdige digitale markeder, hvor der findes gatekeepere, i det indre marked. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Ved at tilnærme forskellige nationale lovgivninger bør hindringer for den frie adgang til at udbyde og modtage tjenester, herunder detailtjenester, i det indre marked blive fjernet. Der bør fastlægges et målrettet sæt harmoniserede
  ufravigelige regler
  på EU-plan for at sikre åbne og retfærdige digitale markeder, hvor der findes gatekeepere, i det indre marked.

| (8) | Ved at tilnærme forskellige nationale lovgivninger bør hindringer for den frie adgang til at udbyde og modtage tjenester, herunder detailtjenester, i det indre marked blive fjernet. Der bør fastlægges et målrettet sæt harmoniserede
  retlige forpligtelser
  på EU-plan for at sikre åbne og retfærdige digitale markeder, hvor der findes gatekeepere, i det indre marked
  , til gavn for Unionens økonomi som helhed og forbrugerne i Unionen i særdeleshed
  . |
| --- | --- |

(8)

Ved at tilnærme forskellige nationale lovgivninger bør hindringer for den frie adgang til at udbyde og modtage tjenester, herunder detailtjenester, i det indre marked blive fjernet. Der bør fastlægges et målrettet sæt harmoniserede
  retlige forpligtelser
  på EU-plan for at sikre åbne og retfærdige digitale markeder, hvor der findes gatekeepere, i det indre marked
  , til gavn for Unionens økonomi som helhed og forbrugerne i Unionen i særdeleshed
  .

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | En fragmentering af det indre marked kan kun afværges effektivt, hvis medlemsstaterne
  er forhindret
  i at anvende
  særlige nationale regler, der gælder
  for de
  virksomhedsformer
  og
  tjenester
  ,
  som er omfattet af denne forordning
  . Samtidig, eftersom denne forordning har til formål at understøtte håndhævelsen af konkurrencereglerne, bør det præciseres, at denne forordning ikke berører artikel 101 og 102 i TEUF, de tilsvarende nationale konkurrenceregler og andre nationale konkurrenceregler for ensidig adfærd, som bygger på en individuel vurdering af markedsstilling og -adfærd, herunder de sandsynlige konsekvenser heraf og det præcise omfang af den forbudte adfærd, og som giver virksomheder mulighed for at fremkomme med effektive og objektive begrundelser og argumenter for den pågældende adfærd. Anvendelsen af sidstnævnte regler bør ikke påvirke de forpligtelser, gatekeepere pålægges i henhold til denne forordning, og den ensartede og effektive anvendelse af disse i det indre marked. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

En fragmentering af det indre marked kan kun afværges effektivt, hvis medlemsstaterne
  er forhindret
  i at anvende
  særlige nationale regler, der gælder
  for de
  virksomhedsformer
  og
  tjenester
  ,
  som er omfattet af denne forordning
  . Samtidig, eftersom denne forordning har til formål at understøtte håndhævelsen af konkurrencereglerne, bør det præciseres, at denne forordning ikke berører artikel 101 og 102 i TEUF, de tilsvarende nationale konkurrenceregler og andre nationale konkurrenceregler for ensidig adfærd, som bygger på en individuel vurdering af markedsstilling og -adfærd, herunder de sandsynlige konsekvenser heraf og det præcise omfang af den forbudte adfærd, og som giver virksomheder mulighed for at fremkomme med effektive og objektive begrundelser og argumenter for den pågældende adfærd. Anvendelsen af sidstnævnte regler bør ikke påvirke de forpligtelser, gatekeepere pålægges i henhold til denne forordning, og den ensartede og effektive anvendelse af disse i det indre marked.

| (9) | En fragmentering af det indre marked kan kun afværges effektivt, hvis medlemsstaterne
  forhindres
  i at anvende
  yderligere regler på gatekeepere eller i at pålægge dem yderligere forpligtelser med henblik på at sikre åbne og retfærdige markeder. Dette berører ikke medlemsstaternes mulighed
  for
  at pålægge gatekeepere
  de
  samme, strengere eller anderledes forpligtelser med henblik på at forfølge legitime offentlige interesser i overensstemmelse med EU-retten. Disse legitime offentlige interesser kan bl.a. være forbrugerbeskyttelse, bekæmpelse af illoyal konkurrence, fremme af mediefrihed
  og
  mediepluralisme
  ,
  ytringsfrihed samt kulturel og sproglig mangfoldighed
  . Samtidig, eftersom denne forordning har til formål at understøtte håndhævelsen af konkurrencereglerne, bør det præciseres, at denne forordning ikke berører artikel 101 og 102 i TEUF, de tilsvarende nationale konkurrenceregler og andre nationale konkurrenceregler for ensidig adfærd, som bygger på en individuel vurdering af markedsstilling og -adfærd, herunder de sandsynlige konsekvenser heraf og det præcise omfang af den forbudte adfærd, og som giver virksomheder mulighed for at fremkomme med effektive og objektive begrundelser og argumenter for den pågældende adfærd. Anvendelsen af sidstnævnte regler bør ikke påvirke de forpligtelser
  og forbud
  , gatekeepere pålægges i henhold til denne forordning, og den ensartede og effektive anvendelse af disse i det indre marked. |
| --- | --- |

(9)

En fragmentering af det indre marked kan kun afværges effektivt, hvis medlemsstaterne
  forhindres
  i at anvende
  yderligere regler på gatekeepere eller i at pålægge dem yderligere forpligtelser med henblik på at sikre åbne og retfærdige markeder. Dette berører ikke medlemsstaternes mulighed
  for
  at pålægge gatekeepere
  de
  samme, strengere eller anderledes forpligtelser med henblik på at forfølge legitime offentlige interesser i overensstemmelse med EU-retten. Disse legitime offentlige interesser kan bl.a. være forbrugerbeskyttelse, bekæmpelse af illoyal konkurrence, fremme af mediefrihed
  og
  mediepluralisme
  ,
  ytringsfrihed samt kulturel og sproglig mangfoldighed
  . Samtidig, eftersom denne forordning har til formål at understøtte håndhævelsen af konkurrencereglerne, bør det præciseres, at denne forordning ikke berører artikel 101 og 102 i TEUF, de tilsvarende nationale konkurrenceregler og andre nationale konkurrenceregler for ensidig adfærd, som bygger på en individuel vurdering af markedsstilling og -adfærd, herunder de sandsynlige konsekvenser heraf og det præcise omfang af den forbudte adfærd, og som giver virksomheder mulighed for at fremkomme med effektive og objektive begrundelser og argumenter for den pågældende adfærd. Anvendelsen af sidstnævnte regler bør ikke påvirke de forpligtelser
  og forbud
  , gatekeepere pålægges i henhold til denne forordning, og den ensartede og effektive anvendelse af disse i det indre marked.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Artikel 101 og 102 i TEUF og de tilsvarende nationale konkurrenceregler vedrørende konkurrenceforvridende flersidig og ensidig adfærd og fusionskontrol har til formål at sikre ufordrejet konkurrence på markedet. Målet med denne forordning, som er et supplement til men forskelligt fra målet om at sikre ufordrejet konkurrence på et bestemt marked, som defineret i konkurrenceretlig forstand, er at sikre, at markeder, hvor der findes gatekeepere, er og forbliver åbne og rimelige, uafhængigt af de faktiske, sandsynlige eller formodede virkninger af
  adfæren
  hos en bestemt gatekeeper, som er omfattet af denne forordning, på konkurrencen på et bestemt marked. Denne forordning har derfor til formål at beskytte en anden retlig interesse mod disse regler og bør ikke berøre deres anvendelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Artikel 101 og 102 i TEUF og de tilsvarende nationale konkurrenceregler vedrørende konkurrenceforvridende flersidig og ensidig adfærd og fusionskontrol har til formål at sikre ufordrejet konkurrence på markedet. Målet med denne forordning, som er et supplement til men forskelligt fra målet om at sikre ufordrejet konkurrence på et bestemt marked, som defineret i konkurrenceretlig forstand, er at sikre, at markeder, hvor der findes gatekeepere, er og forbliver åbne og rimelige, uafhængigt af de faktiske, sandsynlige eller formodede virkninger af
  adfæren
  hos en bestemt gatekeeper, som er omfattet af denne forordning, på konkurrencen på et bestemt marked. Denne forordning har derfor til formål at beskytte en anden retlig interesse mod disse regler og bør ikke berøre deres anvendelse.

| (10) | Artikel 101 og 102 i TEUF og de tilsvarende nationale konkurrenceregler vedrørende konkurrenceforvridende flersidig og ensidig adfærd og fusionskontrol har til formål at sikre lige konkurrence på markedet. Målet med denne forordning, som er et supplement til men forskelligt fra målet om at sikre lige konkurrence på et bestemt marked, som defineret i konkurrenceretlig forstand, er at sikre, at markeder, hvor der findes gatekeepere, er og forbliver åbne og rimelige,
  og at beskytte henholdsvis erhvervs- og slutbrugeres rettigheder,
  uafhængigt af de faktiske, sandsynlige eller formodede virkninger af
  adfærden
  hos en bestemt gatekeeper, som er omfattet af denne forordning, på konkurrencen på et bestemt marked. Denne forordning har derfor til formål at beskytte en anden retlig interesse mod disse regler og bør ikke berøre deres anvendelse. |
| --- | --- |

(10)

Artikel 101 og 102 i TEUF og de tilsvarende nationale konkurrenceregler vedrørende konkurrenceforvridende flersidig og ensidig adfærd og fusionskontrol har til formål at sikre lige konkurrence på markedet. Målet med denne forordning, som er et supplement til men forskelligt fra målet om at sikre lige konkurrence på et bestemt marked, som defineret i konkurrenceretlig forstand, er at sikre, at markeder, hvor der findes gatekeepere, er og forbliver åbne og rimelige,
  og at beskytte henholdsvis erhvervs- og slutbrugeres rettigheder,
  uafhængigt af de faktiske, sandsynlige eller formodede virkninger af
  adfærden
  hos en bestemt gatekeeper, som er omfattet af denne forordning, på konkurrencen på et bestemt marked. Denne forordning har derfor til formål at beskytte en anden retlig interesse mod disse regler og bør ikke berøre deres anvendelse.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Denne forordning bør også supplere reglerne, uden at det berører deres anvendelse, som følger af andre EU-retlige retsakter om visse aspekter af udbuddet af tjenester, som er omfattet af denne forordning, særlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1150 (26), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) xx/xx/EU [DSA] (27), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (28), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 (29), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 (30) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2010/13 (31), samt nationale bestemmelser, der
  sigter mod at håndhæve eller
  ,
  alt efter omstændighederne, gennemføre den EU-lovgivning
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Denne forordning bør også supplere reglerne, uden at det berører deres anvendelse, som følger af andre EU-retlige retsakter om visse aspekter af udbuddet af tjenester, som er omfattet af denne forordning, særlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1150 (26), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) xx/xx/EU [DSA] (27), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (28), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 (29), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 (30) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2010/13 (31), samt nationale bestemmelser, der
  sigter mod at håndhæve eller
  ,
  alt efter omstændighederne, gennemføre den EU-lovgivning
  .

| (11) | Denne forordning bør også supplere reglerne, uden at det berører deres anvendelse, som følger af andre EU-retlige retsakter om visse aspekter af udbuddet af tjenester, som er omfattet af denne forordning, særlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1150 (26). Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) xx/xx/EU [DSA] (27), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (28), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 (29), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
  2002/58/EF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
  (EU) 2015/2366 (30)

  , Europa-Parlamentets
  og
  Rådets direktiv (EU) 2019/882, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808,
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2010/13 (31),
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF og Rådets direktiv 93/13/EØF
  samt nationale bestemmelser
  vedtaget på nationalt plan i overensstemmelse med EU-lovgivningen. Hvad specifikt angår reglerne om samtykke til behandling af personoplysninger, der er fastsat i forordning (EU) 2016/679 og direktiv 2002/58/EF, finder denne forordning anvendelse uden at berøre dem. |
| --- | --- |

(11)

Denne forordning bør også supplere reglerne, uden at det berører deres anvendelse, som følger af andre EU-retlige retsakter om visse aspekter af udbuddet af tjenester, som er omfattet af denne forordning, særlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1150 (26). Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) xx/xx/EU [DSA] (27), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (28), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 (29), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
  2002/58/EF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
  (EU) 2015/2366 (30)

  , Europa-Parlamentets
  og
  Rådets direktiv (EU) 2019/882, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808,
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2010/13 (31),
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF og Rådets direktiv 93/13/EØF
  samt nationale bestemmelser
  vedtaget på nationalt plan i overensstemmelse med EU-lovgivningen. Hvad specifikt angår reglerne om samtykke til behandling af personoplysninger, der er fastsat i forordning (EU) 2016/679 og direktiv 2002/58/EF, finder denne forordning anvendelse uden at berøre dem.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Svækkelse af den frie markedsadgang og urimelig praksis i den digitale sektor ses hyppigere og er mere udtalt inden for visse digitale tjenester end andre. Dette gælder navnlig for udbredte og almindeligt anvendte digitale tjenester, der hovedsagelig fungerer som direkte mellemled mellem erhvervsbrugere og slutbrugere, og hvor egenskaber såsom ekstreme stordriftsfordele, meget stærke netværksvirkninger, evnen til at forbinde mange erhvervsbrugere med mange slutbrugere takket være disse tjenesters flersidethed, fastlåsningsvirkninger, mangel på multihoming eller vertikal integration er nogle af de mest hyppige. Ofte er der kun én eller meget få store udbydere af disse digitale tjenester. Disse udbydere af centrale platformstjenester er hyppigst dukket op som gatekeepere for erhvervsbrugere og slutbrugere med vidtrækkende virkninger, og er blevet dygtige til nemt at fastsætte de kommercielle betingelser og vilkår på en ensidig og skadelig måde for deres erhvervsbrugere og slutbrugere. Det er således nødvendigt kun at fokusere på de digitale tjenester, der er mest udbredte blandt erhvervsbrugere og slutbrugere, og hvor der
  på baggrund af de nuværende omstændigheder
  er en mere udtalt og presserende bekymring for en svækkelse af den frie markedsadgang og urimelig praksis blandt gatekeepere ud fra et indre marked-perspektiv. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Svækkelse af den frie markedsadgang og urimelig praksis i den digitale sektor ses hyppigere og er mere udtalt inden for visse digitale tjenester end andre. Dette gælder navnlig for udbredte og almindeligt anvendte digitale tjenester, der hovedsagelig fungerer som direkte mellemled mellem erhvervsbrugere og slutbrugere, og hvor egenskaber såsom ekstreme stordriftsfordele, meget stærke netværksvirkninger, evnen til at forbinde mange erhvervsbrugere med mange slutbrugere takket være disse tjenesters flersidethed, fastlåsningsvirkninger, mangel på multihoming eller vertikal integration er nogle af de mest hyppige. Ofte er der kun én eller meget få store udbydere af disse digitale tjenester. Disse udbydere af centrale platformstjenester er hyppigst dukket op som gatekeepere for erhvervsbrugere og slutbrugere med vidtrækkende virkninger, og er blevet dygtige til nemt at fastsætte de kommercielle betingelser og vilkår på en ensidig og skadelig måde for deres erhvervsbrugere og slutbrugere. Det er således nødvendigt kun at fokusere på de digitale tjenester, der er mest udbredte blandt erhvervsbrugere og slutbrugere, og hvor der
  på baggrund af de nuværende omstændigheder
  er en mere udtalt og presserende bekymring for en svækkelse af den frie markedsadgang og urimelig praksis blandt gatekeepere ud fra et indre marked-perspektiv.

| (12) | Svækkelse af den frie markedsadgang og urimelig praksis i den digitale sektor ses hyppigere og er mere udtalt inden for visse digitale tjenester end andre. Dette gælder navnlig for udbredte og almindeligt anvendte digitale tjenester, der hovedsagelig fungerer som direkte mellemled mellem erhvervsbrugere og slutbrugere, og hvor egenskaber såsom ekstreme stordriftsfordele, meget stærke netværksvirkninger, evnen til at forbinde mange erhvervsbrugere med mange slutbrugere takket være disse tjenesters flersidethed, fastlåsningsvirkninger, mangel på multihoming eller vertikal integration er nogle af de mest hyppige. Ofte er der kun én eller meget få store udbydere af disse digitale tjenester. Disse udbydere af centrale platformstjenester er hyppigst dukket op som gatekeepere for erhvervsbrugere og slutbrugere med vidtrækkende virkninger, og er blevet dygtige til nemt at fastsætte de kommercielle betingelser og vilkår på en ensidig og skadelig måde for deres erhvervsbrugere og slutbrugere. Det er således nødvendigt kun at fokusere på de digitale tjenester, der er mest udbredte blandt erhvervsbrugere og slutbrugere, og hvor der er en mere udtalt og presserende bekymring for en svækkelse af den frie markedsadgang og urimelig praksis blandt gatekeepere ud fra et indre marked-perspektiv. |
| --- | --- |

(12)

Svækkelse af den frie markedsadgang og urimelig praksis i den digitale sektor ses hyppigere og er mere udtalt inden for visse digitale tjenester end andre. Dette gælder navnlig for udbredte og almindeligt anvendte digitale tjenester, der hovedsagelig fungerer som direkte mellemled mellem erhvervsbrugere og slutbrugere, og hvor egenskaber såsom ekstreme stordriftsfordele, meget stærke netværksvirkninger, evnen til at forbinde mange erhvervsbrugere med mange slutbrugere takket være disse tjenesters flersidethed, fastlåsningsvirkninger, mangel på multihoming eller vertikal integration er nogle af de mest hyppige. Ofte er der kun én eller meget få store udbydere af disse digitale tjenester. Disse udbydere af centrale platformstjenester er hyppigst dukket op som gatekeepere for erhvervsbrugere og slutbrugere med vidtrækkende virkninger, og er blevet dygtige til nemt at fastsætte de kommercielle betingelser og vilkår på en ensidig og skadelig måde for deres erhvervsbrugere og slutbrugere. Det er således nødvendigt kun at fokusere på de digitale tjenester, der er mest udbredte blandt erhvervsbrugere og slutbrugere, og hvor der er en mere udtalt og presserende bekymring for en svækkelse af den frie markedsadgang og urimelig praksis blandt gatekeepere ud fra et indre marked-perspektiv.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Navnlig onlineformidlingstjenester, onlinesøgemaskiner, operativsystemer, sociale netværkstjenester udbudt online, videodelingsplatformstjenester, nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester, cloud computing-tjenester og onlinereklame formår alle at påvirke et stort antal både slutbrugere og virksomheder, hvilket indebærer en risiko for urimelig handelspraksis. De bør derfor medtages i definitionen af centrale platformstjenester og være omfattet af denne forordnings anvendelsesområde. Onlineformidlingstjenester kan også være aktive inden for finansielle tjenesteydelser, og de kan fungere som mellemled eller anvendes til at udbyde sådanne tjenesteydelser, som ikke udtømmende opregnet i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/1535 (32). Under visse omstændigheder bør begrebet slutbrugere omfatte brugere, der traditionelt betragtes som erhvervsbrugere, men som i en bestemt situation ikke anvender de centrale platformstjenester til at udbyde varer eller tjenester til andre slutbrugere, som f.eks. virksomheder, der anvender cloud computing-tjenester til eget brug. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Navnlig onlineformidlingstjenester, onlinesøgemaskiner, operativsystemer, sociale netværkstjenester udbudt online, videodelingsplatformstjenester, nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester, cloud computing-tjenester og onlinereklame formår alle at påvirke et stort antal både slutbrugere og virksomheder, hvilket indebærer en risiko for urimelig handelspraksis. De bør derfor medtages i definitionen af centrale platformstjenester og være omfattet af denne forordnings anvendelsesområde. Onlineformidlingstjenester kan også være aktive inden for finansielle tjenesteydelser, og de kan fungere som mellemled eller anvendes til at udbyde sådanne tjenesteydelser, som ikke udtømmende opregnet i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/1535 (32). Under visse omstændigheder bør begrebet slutbrugere omfatte brugere, der traditionelt betragtes som erhvervsbrugere, men som i en bestemt situation ikke anvender de centrale platformstjenester til at udbyde varer eller tjenester til andre slutbrugere, som f.eks. virksomheder, der anvender cloud computing-tjenester til eget brug.

| (13) | Navnlig onlineformidlingstjenester, onlinesøgemaskiner, operativsystemer,
  såsom intelligente enheder, tingenes internet eller indbyggede digitale tjenester i køretøjer,
  sociale netværkstjenester udbudt online, videodelingsplatformstjenester, nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester, cloud computing-tjenester
  , digitale assistenttjenester, internetbrowsere, smart-tv
  og onlinereklame formår alle at påvirke et stort antal både slutbrugere og virksomheder, hvilket indebærer en risiko for urimelig handelspraksis. De bør derfor medtages i definitionen af centrale platformstjenester og være omfattet af denne forordnings anvendelsesområde. Onlineformidlingstjenester kan også være aktive inden for finansielle tjenesteydelser, og de kan fungere som mellemled eller anvendes til at udbyde sådanne tjenesteydelser, som ikke udtømmende opregnet i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/1535 (32). Under visse omstændigheder bør begrebet slutbrugere omfatte brugere, der traditionelt betragtes som erhvervsbrugere, men som i en bestemt situation ikke anvender de centrale platformstjenester til at udbyde varer eller tjenester til andre slutbrugere, som f.eks. virksomheder, der anvender cloud computing-tjenester til eget brug. |
| --- | --- |

(13)

Navnlig onlineformidlingstjenester, onlinesøgemaskiner, operativsystemer,
  såsom intelligente enheder, tingenes internet eller indbyggede digitale tjenester i køretøjer,
  sociale netværkstjenester udbudt online, videodelingsplatformstjenester, nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester, cloud computing-tjenester
  , digitale assistenttjenester, internetbrowsere, smart-tv
  og onlinereklame formår alle at påvirke et stort antal både slutbrugere og virksomheder, hvilket indebærer en risiko for urimelig handelspraksis. De bør derfor medtages i definitionen af centrale platformstjenester og være omfattet af denne forordnings anvendelsesområde. Onlineformidlingstjenester kan også være aktive inden for finansielle tjenesteydelser, og de kan fungere som mellemled eller anvendes til at udbyde sådanne tjenesteydelser, som ikke udtømmende opregnet i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/1535 (32). Under visse omstændigheder bør begrebet slutbrugere omfatte brugere, der traditionelt betragtes som erhvervsbrugere, men som i en bestemt situation ikke anvender de centrale platformstjenester til at udbyde varer eller tjenester til andre slutbrugere, som f.eks. virksomheder, der anvender cloud computing-tjenester til eget brug.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | En række andre tilknyttede tjenester, såsom
  identifikations- eller
  betalingstjenester og tekniske tjenester, der understøtter udbuddet af betalingstjenester, kan udbydes af gatekeepere sammen med deres centrale platformstjenester. Eftersom gatekeepere hyppigt udbyder porteføljen af deres tjenester som led i et integreret økosystem, som tredjepartsudbydere af tilknyttede tjenester ikke har adgang til, i det mindste ikke på lige konkurrencevilkår, og kan forbinde adgangen til den centrale platformstjeneste for at anvende en eller flere tilknyttede tjenester, vil gatekeeperne i højere grad være i stand til og have incitament til at udnytte deres stilling som gatekeeper fra deres centrale platformstjenester til disse accessoriske tjenester, til skade for valgfriheden og den frie markedsadgang til disse tjenester. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

En række andre tilknyttede tjenester, såsom
  identifikations- eller
  betalingstjenester og tekniske tjenester, der understøtter udbuddet af betalingstjenester, kan udbydes af gatekeepere sammen med deres centrale platformstjenester. Eftersom gatekeepere hyppigt udbyder porteføljen af deres tjenester som led i et integreret økosystem, som tredjepartsudbydere af tilknyttede tjenester ikke har adgang til, i det mindste ikke på lige konkurrencevilkår, og kan forbinde adgangen til den centrale platformstjeneste for at anvende en eller flere tilknyttede tjenester, vil gatekeeperne i højere grad være i stand til og have incitament til at udnytte deres stilling som gatekeeper fra deres centrale platformstjenester til disse accessoriske tjenester, til skade for valgfriheden og den frie markedsadgang til disse tjenester.

| (14) | En række andre tilknyttede tjenester, såsom
  identifikationstjenester,
  betalingstjenester og tekniske tjenester, der understøtter udbuddet af betalingstjenester
  eller mobile betalingssystemer
  , kan udbydes af gatekeepere sammen med deres centrale platformstjenester. Eftersom gatekeepere hyppigt udbyder porteføljen af deres tjenester som led i et integreret økosystem, som tredjepartsudbydere af tilknyttede tjenester ikke har adgang til, i det mindste ikke på lige konkurrencevilkår, og kan forbinde adgangen til den centrale platformstjeneste for at anvende en eller flere tilknyttede tjenester, vil gatekeeperne i højere grad være i stand til og have incitament til at udnytte deres stilling som gatekeeper fra deres centrale platformstjenester til disse accessoriske tjenester, til skade for valgfriheden og den frie markedsadgang til disse tjenester. |
| --- | --- |

(14)

En række andre tilknyttede tjenester, såsom
  identifikationstjenester,
  betalingstjenester og tekniske tjenester, der understøtter udbuddet af betalingstjenester
  eller mobile betalingssystemer
  , kan udbydes af gatekeepere sammen med deres centrale platformstjenester. Eftersom gatekeepere hyppigt udbyder porteføljen af deres tjenester som led i et integreret økosystem, som tredjepartsudbydere af tilknyttede tjenester ikke har adgang til, i det mindste ikke på lige konkurrencevilkår, og kan forbinde adgangen til den centrale platformstjeneste for at anvende en eller flere tilknyttede tjenester, vil gatekeeperne i højere grad være i stand til og have incitament til at udnytte deres stilling som gatekeeper fra deres centrale platformstjenester til disse accessoriske tjenester, til skade for valgfriheden og den frie markedsadgang til disse tjenester.

Ændring 244

Forslag til forordning

Betragtning 14 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (14a) | Gatekeepere kan også levere andre accessoriske tjenester såsom detailsalgs- eller distributionsaktiviteter, der er rettet mod slutbrugere, sideløbende med deres centrale platformstjenester. Sådanne accessoriske tjenester kan konkurrere med den centrale platformstjenestes erhvervsbrugere og bidrage væsentligt til ubalancen på et givent marked og i sidste ende urimeligt øge gatekeeperens magt, herunder over for gatekeeperens forretningspartnere såsom leverandører af varer eller tjenester, som er afhængige af sådanne accessoriske tjenester. For at forhindre, at gatekeepere får uberettiget gavn af den fordel, som leveringen af parallelle tjenester giver, bør sådanne accessoriske tjenester også være underlagt de forpligtelser, der gælder for centrale platformstjenester. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14a)

Gatekeepere kan også levere andre accessoriske tjenester såsom detailsalgs- eller distributionsaktiviteter, der er rettet mod slutbrugere, sideløbende med deres centrale platformstjenester. Sådanne accessoriske tjenester kan konkurrere med den centrale platformstjenestes erhvervsbrugere og bidrage væsentligt til ubalancen på et givent marked og i sidste ende urimeligt øge gatekeeperens magt, herunder over for gatekeeperens forretningspartnere såsom leverandører af varer eller tjenester, som er afhængige af sådanne accessoriske tjenester. For at forhindre, at gatekeepere får uberettiget gavn af den fordel, som leveringen af parallelle tjenester giver, bør sådanne accessoriske tjenester også være underlagt de forpligtelser, der gælder for centrale platformstjenester.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | Et meget stort antal erhvervsbrugere, der er afhængige af en central platformstjeneste for at kunne nå ud til et stort antal
  aktive
  slutbrugere hver måned, giver udbyderen af en sådan tjeneste mulighed for at udnytte driften hos en betydelig del af erhvervsbrugerne til sin egen fordel og viser i princippet, at udbyderen fungerer som en vigtig gateway. De respektive relevante niveauer for disse antal bør fastsættes, så de repræsenterer en væsentlig procentdel af hele befolkningen i Unionen, når det handler om slutbrugere, og af hele populationen af virksomheder, der anvender platforme, når det handler om at fastsætte tærsklen for erhvervsbrugere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Et meget stort antal erhvervsbrugere, der er afhængige af en central platformstjeneste for at kunne nå ud til et stort antal
  aktive
  slutbrugere hver måned, giver udbyderen af en sådan tjeneste mulighed for at udnytte driften hos en betydelig del af erhvervsbrugerne til sin egen fordel og viser i princippet, at udbyderen fungerer som en vigtig gateway. De respektive relevante niveauer for disse antal bør fastsættes, så de repræsenterer en væsentlig procentdel af hele befolkningen i Unionen, når det handler om slutbrugere, og af hele populationen af virksomheder, der anvender platforme, når det handler om at fastsætte tærsklen for erhvervsbrugere.

| (20) | Et meget stort antal erhvervsbrugere, der er afhængige af en central platformstjeneste for at kunne nå ud til et stort antal slutbrugere hver måned, giver udbyderen af en sådan tjeneste mulighed for at udnytte driften hos en betydelig del af erhvervsbrugerne til sin egen fordel og viser i princippet, at udbyderen fungerer som en vigtig gateway. De respektive relevante niveauer for disse antal bør fastsættes, så de repræsenterer en væsentlig procentdel af hele befolkningen i Unionen, når det handler om slutbrugere, og af hele populationen af virksomheder, der anvender platforme, når det handler om at fastsætte tærsklen for erhvervsbrugere. |
| --- | --- |

(20)

Et meget stort antal erhvervsbrugere, der er afhængige af en central platformstjeneste for at kunne nå ud til et stort antal slutbrugere hver måned, giver udbyderen af en sådan tjeneste mulighed for at udnytte driften hos en betydelig del af erhvervsbrugerne til sin egen fordel og viser i princippet, at udbyderen fungerer som en vigtig gateway. De respektive relevante niveauer for disse antal bør fastsættes, så de repræsenterer en væsentlig procentdel af hele befolkningen i Unionen, når det handler om slutbrugere, og af hele populationen af virksomheder, der anvender platforme, når det handler om at fastsætte tærsklen for erhvervsbrugere.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | En fast og varig stilling i forhold til udbyderens drift eller forventningen om at opnå en sådan fremtidig stilling forekommer navnlig, når konkurrencen om udbyderen af den centrale platformstjenestes stilling er begrænset. Dette vil navnlig være tilfældet, når udbyderen har udbudt en central platformstjeneste i mindst tre medlemsstater til et meget stort antal erhvervsbrugere og slutbrugere i løbet af mindst tre år. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

En fast og varig stilling i forhold til udbyderens drift eller forventningen om at opnå en sådan fremtidig stilling forekommer navnlig, når konkurrencen om udbyderen af den centrale platformstjenestes stilling er begrænset. Dette vil navnlig være tilfældet, når udbyderen har udbudt en central platformstjeneste i mindst tre medlemsstater til et meget stort antal erhvervsbrugere og slutbrugere i løbet af mindst tre år.

| (21) | En fast og varig stilling i forhold til udbyderens drift eller forventningen om at opnå en sådan fremtidig stilling forekommer navnlig, når konkurrencen om udbyderen af den centrale platformstjenestes stilling er begrænset. Dette vil navnlig være tilfældet, når udbyderen har udbudt en central platformstjeneste i mindst tre medlemsstater til et meget stort antal erhvervsbrugere og slutbrugere i løbet af mindst tre år.
  En liste over indikatorer, som udbydere af centrale platformstjenester skal bruge, når de måler månedlige slutbrugere og årlige erhvervsbrugere, bør vedlægges som bilag til denne forordning. |
| --- | --- |

(21)

En fast og varig stilling i forhold til udbyderens drift eller forventningen om at opnå en sådan fremtidig stilling forekommer navnlig, når konkurrencen om udbyderen af den centrale platformstjenestes stilling er begrænset. Dette vil navnlig være tilfældet, når udbyderen har udbudt en central platformstjeneste i mindst tre medlemsstater til et meget stort antal erhvervsbrugere og slutbrugere i løbet af mindst tre år.
  En liste over indikatorer, som udbydere af centrale platformstjenester skal bruge, når de måler månedlige slutbrugere og årlige erhvervsbrugere, bør vedlægges som bilag til denne forordning.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (22) | Sådanne tærskler kan blive berørt af udviklingen på markedet og den tekniske udvikling. Kommissionen bør derfor tildeles beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, der præciserer metoden til at afgøre, om de kvantitative tærskler er nået, og til regelmæssigt at tilpasse den efter markedet og den teknologiske udvikling, hvis det er nødvendigt. Dette er navnlig relevant i relation til tærsklen med hensyn til markedsværdi, der bør indekseres med passende mellemrum. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22)

Sådanne tærskler kan blive berørt af udviklingen på markedet og den tekniske udvikling. Kommissionen bør derfor tildeles beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, der præciserer metoden til at afgøre, om de kvantitative tærskler er nået, og til regelmæssigt at tilpasse den efter markedet og den teknologiske udvikling, hvis det er nødvendigt. Dette er navnlig relevant i relation til tærsklen med hensyn til markedsværdi, der bør indekseres med passende mellemrum.

| (22) | Sådanne tærskler kan blive berørt af udviklingen på markedet og den tekniske udvikling. Kommissionen bør derfor tildeles beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, der præciserer metoden til at afgøre, om de kvantitative tærskler er nået, og
  ajourføre listen over de indikatorer, der er anført i bilaget til denne forordning, og
  til regelmæssigt at tilpasse den efter markedet og den teknologiske udvikling, hvis det er nødvendigt. Dette er navnlig relevant i relation til tærsklen med hensyn til markedsværdi, der bør indekseres med passende mellemrum. |
| --- | --- |

(22)

Sådanne tærskler kan blive berørt af udviklingen på markedet og den tekniske udvikling. Kommissionen bør derfor tildeles beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, der præciserer metoden til at afgøre, om de kvantitative tærskler er nået, og
  ajourføre listen over de indikatorer, der er anført i bilaget til denne forordning, og
  til regelmæssigt at tilpasse den efter markedet og den teknologiske udvikling, hvis det er nødvendigt. Dette er navnlig relevant i relation til tærsklen med hensyn til markedsværdi, der bør indekseres med passende mellemrum.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (23) | Udbydere af centrale platformstjenester
  , som opfylder de kvantitative tærskler, men som kan fremføre tilstrækkelig underbyggede argumenter for
  at
  påvise
  , at de
  , under
  de omstændigheder som den pågældende centrale platformstjeneste drives, ikke opfylder de objektive krav til
  en
  gatekeeper,
  bør ikke udpeges direkte, men kun hvis der er fortaget en nærmere undersøgelse
  .
  Bevisbyrden
  for, at formodningen udledt af opfyldelsen af kvantitative tærskler ikke bør finde anvendelse på en specifik udbyder, bør påhvile den pågældende udbyder.
  I sin vurdering
  bør
  Kommissionen alene tage hensyn til
  de
  elementer, der direkte vedrører kravene om at udgøre en gatekeeper, nemlig om hvorvidt det er en vigtig gateway
  , der
  drives
  af
  en udbyder
  med
  en betydelig indvirkning i det indre marked med en fast og varig stilling
  ,
  som enten er faktisk eller forventelig. Enhver begrundelse, der hviler på økonomiske hensyn,
  og
  som søger at påvise effektivitet som følge
  af
  en specifik form for adfærd hos udbyderne
  af
  centrale platformstjenester
  ,
  bør tilsidesættes, da det ikke
  er
  relevant for udpegelsen som gatekeeper. Kommissionen bør kunne træffe en afgørelse baseret på
  de
  kvantitative tærskler, hvis udbyderen væsentligt modarbejder undersøgelsen ved at undlade at overholde de undersøgelsesforanstaltninger
  , der er
  truffet af Kommissionen
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

Udbydere af centrale platformstjenester
  , som opfylder de kvantitative tærskler, men som kan fremføre tilstrækkelig underbyggede argumenter for
  at
  påvise
  , at de
  , under
  de omstændigheder som den pågældende centrale platformstjeneste drives, ikke opfylder de objektive krav til
  en
  gatekeeper,
  bør ikke udpeges direkte, men kun hvis der er fortaget en nærmere undersøgelse
  .
  Bevisbyrden
  for, at formodningen udledt af opfyldelsen af kvantitative tærskler ikke bør finde anvendelse på en specifik udbyder, bør påhvile den pågældende udbyder.
  I sin vurdering
  bør
  Kommissionen alene tage hensyn til
  de
  elementer, der direkte vedrører kravene om at udgøre en gatekeeper, nemlig om hvorvidt det er en vigtig gateway
  , der
  drives
  af
  en udbyder
  med
  en betydelig indvirkning i det indre marked med en fast og varig stilling
  ,
  som enten er faktisk eller forventelig. Enhver begrundelse, der hviler på økonomiske hensyn,
  og
  som søger at påvise effektivitet som følge
  af
  en specifik form for adfærd hos udbyderne
  af
  centrale platformstjenester
  ,
  bør tilsidesættes, da det ikke
  er
  relevant for udpegelsen som gatekeeper. Kommissionen bør kunne træffe en afgørelse baseret på
  de
  kvantitative tærskler, hvis udbyderen væsentligt modarbejder undersøgelsen ved at undlade at overholde de undersøgelsesforanstaltninger
  , der er
  truffet af Kommissionen
  .

| (23) | Udbydere af centrale platformstjenester
  bør være i stand til
  at
  bevise
  , at de
  som følge af
  de
  særlige
  omstændigheder, som den pågældende centrale platformstjeneste drives
  under — og til trods for
  ,
  at de opfylder de kvantitative tærskler –
  ikke opfylder de objektive krav til
  at kunne fungere som
  gatekeeper,
  medmindre de er i stand til at fremlægge tilstrækkelig overbevisende dokumentation for at bevise dette
  .
  Den afgørende bevisbyrde
  for, at formodningen udledt af opfyldelsen af kvantitative tærskler ikke bør finde anvendelse på en specifik udbyder, bør påhvile den pågældende udbyder.
  Kommissionen
  bør
  kunne træffe en afgørelse baseret på
  de
  kvantitative tærskler og foreliggende faktiske oplysninger, hvis udbyderen væsentligt modarbejder undersøgelsen ved at undlade at overholde de undersøgelsesforanstaltninger
  , der
  er truffet
  af
  Kommissionen. Med henblik på at forbedre markedsgennemsigtigheden kan Kommissionen kræve, at de indberettede oplysninger vedrørende erhvervsbrugere og endelige brugere kontrolleres af tredjepartsudbydere af publikumsmåling, som er kvalificerede til at udbyde sådanne tjenester i overensstemmelse med de markedsstandarder og adfærdskodekser, der er gældende i Unionen. |
| --- | --- |

(23)

Udbydere af centrale platformstjenester
  bør være i stand til
  at
  bevise
  , at de
  som følge af
  de
  særlige
  omstændigheder, som den pågældende centrale platformstjeneste drives
  under — og til trods for
  ,
  at de opfylder de kvantitative tærskler –
  ikke opfylder de objektive krav til
  at kunne fungere som
  gatekeeper,
  medmindre de er i stand til at fremlægge tilstrækkelig overbevisende dokumentation for at bevise dette
  .
  Den afgørende bevisbyrde
  for, at formodningen udledt af opfyldelsen af kvantitative tærskler ikke bør finde anvendelse på en specifik udbyder, bør påhvile den pågældende udbyder.
  Kommissionen
  bør
  kunne træffe en afgørelse baseret på
  de
  kvantitative tærskler og foreliggende faktiske oplysninger, hvis udbyderen væsentligt modarbejder undersøgelsen ved at undlade at overholde de undersøgelsesforanstaltninger
  , der
  er truffet
  af
  Kommissionen. Med henblik på at forbedre markedsgennemsigtigheden kan Kommissionen kræve, at de indberettede oplysninger vedrørende erhvervsbrugere og endelige brugere kontrolleres af tredjepartsudbydere af publikumsmåling, som er kvalificerede til at udbyde sådanne tjenester i overensstemmelse med de markedsstandarder og adfærdskodekser, der er gældende i Unionen.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (29) | Udpegede gatekeepere bør opfylde forpligtelserne som omhandlet i denne forordning med hensyn til hver af de centrale platformstjenester som anført i den relevante udpegelsesafgørelse. De obligatoriske regler bør gælde under hensyntagen til den konglomeratlignende stilling, som gatekeepere har, hvis det er relevant. Gennemførelse af foranstaltninger, som Kommissionen ved afgørelse kan pålægge gatekeeperen
  efter en reguleringsdialog,
  bør udformes på en effektiv måde under hensyntagen til egenskaberne ved de centrale platformstjenester samt mulige omgåelsesrisici og i overensstemmelse med proportionalitetsprincipperne og de berørte virksomheders og tredjeparters grundlæggende rettigheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(29)

Udpegede gatekeepere bør opfylde forpligtelserne som omhandlet i denne forordning med hensyn til hver af de centrale platformstjenester som anført i den relevante udpegelsesafgørelse. De obligatoriske regler bør gælde under hensyntagen til den konglomeratlignende stilling, som gatekeepere har, hvis det er relevant. Gennemførelse af foranstaltninger, som Kommissionen ved afgørelse kan pålægge gatekeeperen
  efter en reguleringsdialog,
  bør udformes på en effektiv måde under hensyntagen til egenskaberne ved de centrale platformstjenester samt mulige omgåelsesrisici og i overensstemmelse med proportionalitetsprincipperne og de berørte virksomheders og tredjeparters grundlæggende rettigheder.

| (29) | Udpegede gatekeepere bør opfylde forpligtelserne som omhandlet i denne forordning med hensyn til hver af de centrale platformstjenester som anført i den relevante udpegelsesafgørelse. De obligatoriske regler bør gælde under hensyntagen til den konglomeratlignende stilling, som gatekeepere har, hvis det er relevant. Gennemførelse af foranstaltninger, som Kommissionen ved afgørelse kan pålægge gatekeeperen bør udformes på en effektiv måde under hensyntagen til egenskaberne ved de centrale platformstjenester samt mulige omgåelsesrisici og i overensstemmelse med proportionalitetsprincipperne og de berørte virksomheders og tredjeparters grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

(29)

Udpegede gatekeepere bør opfylde forpligtelserne som omhandlet i denne forordning med hensyn til hver af de centrale platformstjenester som anført i den relevante udpegelsesafgørelse. De obligatoriske regler bør gælde under hensyntagen til den konglomeratlignende stilling, som gatekeepere har, hvis det er relevant. Gennemførelse af foranstaltninger, som Kommissionen ved afgørelse kan pålægge gatekeeperen bør udformes på en effektiv måde under hensyntagen til egenskaberne ved de centrale platformstjenester samt mulige omgåelsesrisici og i overensstemmelse med proportionalitetsprincipperne og de berørte virksomheders og tredjeparters grundlæggende rettigheder.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (30) | Den hastige udvikling i og de komplekse teknologiske egenskaber ved centrale platformstjenester kræver en regelmæssig vurdering af status på gatekeepere, herunder dem som forventes at have en fast og varig stilling på markedet i deres aktiviteter i den nærmeste fremtid. For at give alle markedsdeltagerne, inklusiv gatekeeperne, tilstrækkelig sikkerhed med hensyn til de gældende retlige forpligtelser, er det nødvendigt at sætte en frist for disse regelmæssige vurderinger. Det er også vigtigt at gennemføre disse regelmæssigt og som minimum hvert
  andet
  år. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30)

Den hastige udvikling i og de komplekse teknologiske egenskaber ved centrale platformstjenester kræver en regelmæssig vurdering af status på gatekeepere, herunder dem som forventes at have en fast og varig stilling på markedet i deres aktiviteter i den nærmeste fremtid. For at give alle markedsdeltagerne, inklusiv gatekeeperne, tilstrækkelig sikkerhed med hensyn til de gældende retlige forpligtelser, er det nødvendigt at sætte en frist for disse regelmæssige vurderinger. Det er også vigtigt at gennemføre disse regelmæssigt og som minimum hvert
  andet
  år.

| (30) | Den hastige udvikling i og de komplekse teknologiske egenskaber ved centrale platformstjenester kræver en regelmæssig vurdering af status på gatekeepere, herunder dem som forventes at have en fast og varig stilling på markedet i deres aktiviteter i den nærmeste fremtid. For at give alle markedsdeltagerne, inklusiv gatekeeperne, tilstrækkelig sikkerhed med hensyn til de gældende retlige forpligtelser, er det nødvendigt at sætte en frist for disse regelmæssige vurderinger. Det er også vigtigt at gennemføre disse regelmæssigt og som minimum hvert år. |
| --- | --- |

(30)

Den hastige udvikling i og de komplekse teknologiske egenskaber ved centrale platformstjenester kræver en regelmæssig vurdering af status på gatekeepere, herunder dem som forventes at have en fast og varig stilling på markedet i deres aktiviteter i den nærmeste fremtid. For at give alle markedsdeltagerne, inklusiv gatekeeperne, tilstrækkelig sikkerhed med hensyn til de gældende retlige forpligtelser, er det nødvendigt at sætte en frist for disse regelmæssige vurderinger. Det er også vigtigt at gennemføre disse regelmæssigt og som minimum hvert år.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 31

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (31) | For at sikre at vurderingen af status på gatekeepere er effektiv og for at gøre det muligt at tilpasse listen over centrale platformstjenester, som en gatekeeper indgiver, bør gatekeeperne underrette Kommissionen om alle deres planlagte og afsluttede erhvervelser af andre udbydere af centrale platformstjenester eller andre tjenester, der udbydes i den digitale sektor. Sådanne oplysninger bør ikke kun tjene formålene i ovennævnte proces med hensyn til status på individuelle gatekeepere, men vil også give oplysninger, der er afgørende for at kunne overvåge bredere adgangstendenser i den digitale sektor, og kan derfor være en nyttig faktor, som skal tages i betragtning i forbindelse med de markedsundersøgelser, der er omhandlet i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(31)

For at sikre at vurderingen af status på gatekeepere er effektiv og for at gøre det muligt at tilpasse listen over centrale platformstjenester, som en gatekeeper indgiver, bør gatekeeperne underrette Kommissionen om alle deres planlagte og afsluttede erhvervelser af andre udbydere af centrale platformstjenester eller andre tjenester, der udbydes i den digitale sektor. Sådanne oplysninger bør ikke kun tjene formålene i ovennævnte proces med hensyn til status på individuelle gatekeepere, men vil også give oplysninger, der er afgørende for at kunne overvåge bredere adgangstendenser i den digitale sektor, og kan derfor være en nyttig faktor, som skal tages i betragtning i forbindelse med de markedsundersøgelser, der er omhandlet i denne forordning.

| (31) | For at sikre at vurderingen af status på gatekeepere er effektiv og for at gøre det muligt at tilpasse listen over centrale platformstjenester, som en gatekeeper indgiver, bør gatekeeperne underrette Kommissionen om alle deres planlagte og afsluttede erhvervelser af andre udbydere af centrale platformstjenester eller andre tjenester, der udbydes i den digitale sektor. Sådanne oplysninger bør ikke kun tjene formålene i ovennævnte proces med hensyn til status på individuelle gatekeepere, men vil også give oplysninger, der er afgørende for at kunne overvåge bredere adgangstendenser i den digitale sektor, og kan derfor være en nyttig faktor, som skal tages i betragtning i forbindelse med de markedsundersøgelser, der er omhandlet i denne forordning.
  Kommissionen bør underrette de kompetente nationale myndigheder om sådanne anmeldelser. De indsamlede oplysninger kan anvendes til at udløse det henvisningssystem, der er fastsat i artikel 22 i forordning (EF) nr. 139/2004. |
| --- | --- |

(31)

For at sikre at vurderingen af status på gatekeepere er effektiv og for at gøre det muligt at tilpasse listen over centrale platformstjenester, som en gatekeeper indgiver, bør gatekeeperne underrette Kommissionen om alle deres planlagte og afsluttede erhvervelser af andre udbydere af centrale platformstjenester eller andre tjenester, der udbydes i den digitale sektor. Sådanne oplysninger bør ikke kun tjene formålene i ovennævnte proces med hensyn til status på individuelle gatekeepere, men vil også give oplysninger, der er afgørende for at kunne overvåge bredere adgangstendenser i den digitale sektor, og kan derfor være en nyttig faktor, som skal tages i betragtning i forbindelse med de markedsundersøgelser, der er omhandlet i denne forordning.
  Kommissionen bør underrette de kompetente nationale myndigheder om sådanne anmeldelser. De indsamlede oplysninger kan anvendes til at udløse det henvisningssystem, der er fastsat i artikel 22 i forordning (EF) nr. 139/2004.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 32

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (32) | For at sikre rimeligheden og konkurrencen på markedet for centrale platformstjenester, der udbydes af gatekeepere, er det nødvendigt at fastsætte en række harmoniserede forpligtelser på en klar og utvetydig måde med hensyn til disse tjenester. Der er behov for sådanne regler for at afhjælpe risikoen for skadelige konsekvenser af urimelig praksis fra gatekeepere, til gavn for erhvervsklimaet i de berørte tjenester, til gavn for brugerne og i sidste ende til gavn for samfundet som helhed. Henset til at udviklingen går hurtigt på de digitale markeder, og at de er dynamiske, samt den betydelige økonomiske magt, som gatekeepere har, er det vigtigt, at disse forpligtelser bliver anvendt effektivt og ikke bliver omgået. Med henblik herpå bør de pågældende forpligtelser finde anvendelse på enhver
  praksis
  fra en gatekeepers side, uanset dens form og uanset om den er af kontraktlig, kommerciel eller teknisk eller anden karakter, for så vidt som en praksis
  svarer til den form for
  praksis, der er
  underkastet
  en af
  forpligtelserne i denne forordning
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(32)

For at sikre rimeligheden og konkurrencen på markedet for centrale platformstjenester, der udbydes af gatekeepere, er det nødvendigt at fastsætte en række harmoniserede forpligtelser på en klar og utvetydig måde med hensyn til disse tjenester. Der er behov for sådanne regler for at afhjælpe risikoen for skadelige konsekvenser af urimelig praksis fra gatekeepere, til gavn for erhvervsklimaet i de berørte tjenester, til gavn for brugerne og i sidste ende til gavn for samfundet som helhed. Henset til at udviklingen går hurtigt på de digitale markeder, og at de er dynamiske, samt den betydelige økonomiske magt, som gatekeepere har, er det vigtigt, at disse forpligtelser bliver anvendt effektivt og ikke bliver omgået. Med henblik herpå bør de pågældende forpligtelser finde anvendelse på enhver
  praksis
  fra en gatekeepers side, uanset dens form og uanset om den er af kontraktlig, kommerciel eller teknisk eller anden karakter, for så vidt som en praksis
  svarer til den form for
  praksis, der er
  underkastet
  en af
  forpligtelserne i denne forordning
  .

| (32) | For at sikre rimeligheden og konkurrencen på markedet for centrale platformstjenester, der udbydes af gatekeepere, er det nødvendigt at fastsætte en række harmoniserede forpligtelser på en klar og utvetydig måde med hensyn til disse tjenester. Der er behov for sådanne regler for at afhjælpe risikoen for skadelige konsekvenser af urimelig praksis fra gatekeepere, til gavn for erhvervsklimaet i de berørte tjenester, til gavn for brugerne og i sidste ende til gavn for samfundet som helhed. Henset til at udviklingen går hurtigt på de digitale markeder, og at de er dynamiske, samt den betydelige økonomiske magt, som gatekeepere har, er det vigtigt, at disse forpligtelser bliver anvendt effektivt og ikke bliver omgået. Med henblik herpå bør de pågældende forpligtelser finde anvendelse på enhver
  adfærd
  fra en gatekeepers side, uanset dens form og uanset om den er af kontraktlig, kommerciel eller teknisk eller anden karakter, for så vidt som en
  sådan adfærd i
  praksis
  kan have tilsvarende mål eller virkning på den
  praksis, der er
  forbudt i henhold til denne forordning. En sådan adfærd omfatter det design, der anvendes af gatekeeperen, præsentationen af slutbrugernes valg på en ikke-neutral måde eller ved hjælp af en brugergrænseflades struktur, funktion eller funktionsmåde eller en del heraf for at undergrave eller skade brugerens autonomi, beslutningstagning eller valg. |
| --- | --- |

(32)

For at sikre rimeligheden og konkurrencen på markedet for centrale platformstjenester, der udbydes af gatekeepere, er det nødvendigt at fastsætte en række harmoniserede forpligtelser på en klar og utvetydig måde med hensyn til disse tjenester. Der er behov for sådanne regler for at afhjælpe risikoen for skadelige konsekvenser af urimelig praksis fra gatekeepere, til gavn for erhvervsklimaet i de berørte tjenester, til gavn for brugerne og i sidste ende til gavn for samfundet som helhed. Henset til at udviklingen går hurtigt på de digitale markeder, og at de er dynamiske, samt den betydelige økonomiske magt, som gatekeepere har, er det vigtigt, at disse forpligtelser bliver anvendt effektivt og ikke bliver omgået. Med henblik herpå bør de pågældende forpligtelser finde anvendelse på enhver
  adfærd
  fra en gatekeepers side, uanset dens form og uanset om den er af kontraktlig, kommerciel eller teknisk eller anden karakter, for så vidt som en
  sådan adfærd i
  praksis
  kan have tilsvarende mål eller virkning på den
  praksis, der er
  forbudt i henhold til denne forordning. En sådan adfærd omfatter det design, der anvendes af gatekeeperen, præsentationen af slutbrugernes valg på en ikke-neutral måde eller ved hjælp af en brugergrænseflades struktur, funktion eller funktionsmåde eller en del heraf for at undergrave eller skade brugerens autonomi, beslutningstagning eller valg.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 33

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (33) | Forpligtelserne i denne forordning er begrænset til, hvad der er nødvendigt og berettiget for at gribe ind over for urimeligheden ved den konstaterede praksis fra gatekeeperes side, og for at sikre konkurrencen i forhold til de centrale platformstjenester, der udbydes af gatekeepere. Derfor bør disse forpligtelser gælde for den praksis, der anses for urimelig under hensyntagen til egenskaberne ved den digitale sektor, og hvor høstede erfaringer, f.eks. med hensyn til håndhævelse af EU's konkurrenceregler, viser, at de har en særlig direkte negativ indvirkning på erhvervsbrugere og slutbrugere. Det er også nødvendigt at give mulighed for en reguleringsdialog med gatekeepere for at tilpasse de forpligtelser, som forventes at kræve specifikke gennemførelsesforanstaltninger, for at sikre at de er effektive og proportionale. Forpligtelserne bør kun ajourføres efter en grundig undersøgelse af karakteren og indvirkningen af specifik praksis, der for nylig
  , som følge af en tilbundsgående undersøgelse,
  er konstateret som værende urimelig eller begrænsende for den frie markedsadgang på samme måde som den urimelige praksis i denne forordning, selv om de muligvis falder uden for anvendelsesområdet for de aktuelle forpligtelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(33)

Forpligtelserne i denne forordning er begrænset til, hvad der er nødvendigt og berettiget for at gribe ind over for urimeligheden ved den konstaterede praksis fra gatekeeperes side, og for at sikre konkurrencen i forhold til de centrale platformstjenester, der udbydes af gatekeepere. Derfor bør disse forpligtelser gælde for den praksis, der anses for urimelig under hensyntagen til egenskaberne ved den digitale sektor, og hvor høstede erfaringer, f.eks. med hensyn til håndhævelse af EU's konkurrenceregler, viser, at de har en særlig direkte negativ indvirkning på erhvervsbrugere og slutbrugere. Det er også nødvendigt at give mulighed for en reguleringsdialog med gatekeepere for at tilpasse de forpligtelser, som forventes at kræve specifikke gennemførelsesforanstaltninger, for at sikre at de er effektive og proportionale. Forpligtelserne bør kun ajourføres efter en grundig undersøgelse af karakteren og indvirkningen af specifik praksis, der for nylig
  , som følge af en tilbundsgående undersøgelse,
  er konstateret som værende urimelig eller begrænsende for den frie markedsadgang på samme måde som den urimelige praksis i denne forordning, selv om de muligvis falder uden for anvendelsesområdet for de aktuelle forpligtelser.

| (33) | Forpligtelserne i denne forordning er begrænset til, hvad der er nødvendigt og berettiget for at gribe ind over for urimeligheden ved den konstaterede praksis fra gatekeeperes side, og for at sikre konkurrencen i forhold til de centrale platformstjenester, der udbydes af gatekeepere. Derfor bør disse forpligtelser gælde for den praksis, der anses for urimelig under hensyntagen til egenskaberne ved den digitale sektor, og hvor høstede erfaringer, f.eks. med hensyn til håndhævelse af EU's konkurrenceregler, viser, at de har en særlig direkte negativ indvirkning på erhvervsbrugere og slutbrugere.
  De i forordningen fastsatte forpligtelser bør tage hensyn til karakteren af de udbudte centrale platformstjenester og forekomsten af forskellige forretningsmodeller.
  Det er også nødvendigt at give mulighed for en reguleringsdialog med gatekeepere for at tilpasse de forpligtelser, som forventes at kræve specifikke gennemførelsesforanstaltninger, for at sikre at de er effektive og proportionale. Forpligtelserne bør kun ajourføres efter en grundig undersøgelse af karakteren og indvirkningen af specifik praksis, der for nylig er konstateret som værende urimelig eller begrænsende for den frie markedsadgang på samme måde som den urimelige praksis i denne forordning, selv om de muligvis falder uden for anvendelsesområdet for de aktuelle forpligtelser. |
| --- | --- |

(33)

Forpligtelserne i denne forordning er begrænset til, hvad der er nødvendigt og berettiget for at gribe ind over for urimeligheden ved den konstaterede praksis fra gatekeeperes side, og for at sikre konkurrencen i forhold til de centrale platformstjenester, der udbydes af gatekeepere. Derfor bør disse forpligtelser gælde for den praksis, der anses for urimelig under hensyntagen til egenskaberne ved den digitale sektor, og hvor høstede erfaringer, f.eks. med hensyn til håndhævelse af EU's konkurrenceregler, viser, at de har en særlig direkte negativ indvirkning på erhvervsbrugere og slutbrugere.
  De i forordningen fastsatte forpligtelser bør tage hensyn til karakteren af de udbudte centrale platformstjenester og forekomsten af forskellige forretningsmodeller.
  Det er også nødvendigt at give mulighed for en reguleringsdialog med gatekeepere for at tilpasse de forpligtelser, som forventes at kræve specifikke gennemførelsesforanstaltninger, for at sikre at de er effektive og proportionale. Forpligtelserne bør kun ajourføres efter en grundig undersøgelse af karakteren og indvirkningen af specifik praksis, der for nylig er konstateret som værende urimelig eller begrænsende for den frie markedsadgang på samme måde som den urimelige praksis i denne forordning, selv om de muligvis falder uden for anvendelsesområdet for de aktuelle forpligtelser.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 36

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (36) | Kombinationen af at bruge slutbrugerdata fra forskellige kilder eller tilmelde brugere til gatekeepernes forskellige tjenester giver dem potentielle fordele med hensyn til indsamling af data, for derigennem at forhøje adgangsbarriererne. For at sikre at gatekeeperne ikke urimeligt svækker den frie markedsadgang for centrale platformstjenester, bør de give deres slutbrugere mulighed for frit at vælge at deltage i sådan handelspraksis ved at tilbyde et mindre personliggjort alternativ. Muligheden bør også omfatte alle eventuelle kilder til personoplysninger, herunder gatekeeperens egne tjenester samt tredjepartswebsteder, og bør fremlægges proaktivt for slutbrugere på en udtrykkelig, klar og ligetil måde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(36)

Kombinationen af at bruge slutbrugerdata fra forskellige kilder eller tilmelde brugere til gatekeepernes forskellige tjenester giver dem potentielle fordele med hensyn til indsamling af data, for derigennem at forhøje adgangsbarriererne. For at sikre at gatekeeperne ikke urimeligt svækker den frie markedsadgang for centrale platformstjenester, bør de give deres slutbrugere mulighed for frit at vælge at deltage i sådan handelspraksis ved at tilbyde et mindre personliggjort alternativ. Muligheden bør også omfatte alle eventuelle kilder til personoplysninger, herunder gatekeeperens egne tjenester samt tredjepartswebsteder, og bør fremlægges proaktivt for slutbrugere på en udtrykkelig, klar og ligetil måde.

| (36) | Kombinationen af at bruge slutbrugerdata fra forskellige kilder eller tilmelde brugere til gatekeepernes forskellige tjenester giver dem potentielle fordele med hensyn til indsamling af data, for derigennem at forhøje adgangsbarriererne. For at sikre at gatekeeperne ikke urimeligt svækker den frie markedsadgang for centrale platformstjenester, bør de give deres slutbrugere mulighed for frit at vælge at deltage i sådan handelspraksis ved at tilbyde et mindre personliggjort
  , men tilsvarende
  alternativ
  . Det mindre personaliserede alternativ bør ikke være anderledes eller af ringere kvalitet sammenlignet med den tjeneste, der tilbydes slutbrugere, der giver samtykke til kombination af deres personoplysninger
  . Muligheden bør også omfatte alle eventuelle kilder til personoplysninger, herunder gatekeeperens egne tjenester samt tredjepartswebsteder, og bør fremlægges proaktivt for slutbrugere på en udtrykkelig, klar og ligetil måde. |
| --- | --- |

(36)

Kombinationen af at bruge slutbrugerdata fra forskellige kilder eller tilmelde brugere til gatekeepernes forskellige tjenester giver dem potentielle fordele med hensyn til indsamling af data, for derigennem at forhøje adgangsbarriererne. For at sikre at gatekeeperne ikke urimeligt svækker den frie markedsadgang for centrale platformstjenester, bør de give deres slutbrugere mulighed for frit at vælge at deltage i sådan handelspraksis ved at tilbyde et mindre personliggjort
  , men tilsvarende
  alternativ
  . Det mindre personaliserede alternativ bør ikke være anderledes eller af ringere kvalitet sammenlignet med den tjeneste, der tilbydes slutbrugere, der giver samtykke til kombination af deres personoplysninger
  . Muligheden bør også omfatte alle eventuelle kilder til personoplysninger, herunder gatekeeperens egne tjenester samt tredjepartswebsteder, og bør fremlægges proaktivt for slutbrugere på en udtrykkelig, klar og ligetil måde.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 36 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (36a) | Mindreårige fortjener særlig beskyttelse med hensyn til deres personoplysninger, navnlig hvad angår anvendelse med henblik på markedsføring, oprettelse af person- eller brugerprofiler og indsamling af personoplysninger. Mindreåriges personoplysninger, som indsamles eller på anden måde genereres af gatekeepere, bør derfor ikke behandles med henblik på kommercielle formål såsom direkte markedsføring, profilering og adfærdsbaseret reklame. |

Kommissionens forslag

Ændring

(36a)

Mindreårige fortjener særlig beskyttelse med hensyn til deres personoplysninger, navnlig hvad angår anvendelse med henblik på markedsføring, oprettelse af person- eller brugerprofiler og indsamling af personoplysninger. Mindreåriges personoplysninger, som indsamles eller på anden måde genereres af gatekeepere, bør derfor ikke behandles med henblik på kommercielle formål såsom direkte markedsføring, profilering og adfærdsbaseret reklame.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 36 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (36b) | For at sikre et rimeligt slutbrugervalg bør det ikke være vanskeligere at nægte samtykke end at give samtykke. For at beskytte slutbrugernes rettigheder og frihedsrettigheder bør behandlingen af personoplysninger til reklameformål desuden være i overensstemmelse med det i artikel 5, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2016/679 omhandlede krav om dataminimering. Desuden bør behandling af personoplysninger om race eller etnisk oprindelse, politisk, religiøs eller filosofisk overbevisning eller fagforeningsmæssigt tilhørsforhold samt behandling af helbredsoplysninger eller oplysninger om en fysisk persons seksuelle forhold eller seksuelle orientering være strengt begrænset og underlagt de fornødne garantier, jf. artikel 9 i forordning (EU) 2016/679. |

Kommissionens forslag

Ændring

(36b)

For at sikre et rimeligt slutbrugervalg bør det ikke være vanskeligere at nægte samtykke end at give samtykke. For at beskytte slutbrugernes rettigheder og frihedsrettigheder bør behandlingen af personoplysninger til reklameformål desuden være i overensstemmelse med det i artikel 5, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2016/679 omhandlede krav om dataminimering. Desuden bør behandling af personoplysninger om race eller etnisk oprindelse, politisk, religiøs eller filosofisk overbevisning eller fagforeningsmæssigt tilhørsforhold samt behandling af helbredsoplysninger eller oplysninger om en fysisk persons seksuelle forhold eller seksuelle orientering være strengt begrænset og underlagt de fornødne garantier, jf. artikel 9 i forordning (EU) 2016/679.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 37

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (37) | På grund af deres stilling kan gatekeeperne i visse tilfælde begrænse erhvervsbrugernes mulighed for bruge deres onlineformidlingstjenester til at udbyde deres varer eller tjenester til slutbrugere på mere favorable vilkår, herunder i forhold til pris, via andre onlineformidlingstjenester. Sådanne begrænsninger har en betydelig afskrækkende virkning på erhvervsbrugerne af gatekeepere med hensyn til deres brug af alternative onlineformidlingstjenester, hvilket begrænser den frie markedsadgang platformene imellem, hvilket igen begrænser valgmulighederne i forhold til alternative onlineformidlingskanaler for slutbrugerne. For at sikre at erhvervsbrugere af gatekeeperes onlineformidlingstjenester frit kan vælge alternative onlineformidlingstjenester og differentiere betingelserne, hvorpå de tilbyder deres produkter eller tjenester til deres slutbrugere, bør det ikke være tilladt for gatekeepere at begrænse erhvervsbrugere i at differentiere de kommercielle betingelser, herunder prisen. En sådan begrænsning bør finde anvendelse på enhver foranstaltning med tilsvarende effekt, som f.eks. højere provisionssatser eller sletning af erhvervsbrugernes udbud fra listen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(37)

På grund af deres stilling kan gatekeeperne i visse tilfælde begrænse erhvervsbrugernes mulighed for bruge deres onlineformidlingstjenester til at udbyde deres varer eller tjenester til slutbrugere på mere favorable vilkår, herunder i forhold til pris, via andre onlineformidlingstjenester. Sådanne begrænsninger har en betydelig afskrækkende virkning på erhvervsbrugerne af gatekeepere med hensyn til deres brug af alternative onlineformidlingstjenester, hvilket begrænser den frie markedsadgang platformene imellem, hvilket igen begrænser valgmulighederne i forhold til alternative onlineformidlingskanaler for slutbrugerne. For at sikre at erhvervsbrugere af gatekeeperes onlineformidlingstjenester frit kan vælge alternative onlineformidlingstjenester og differentiere betingelserne, hvorpå de tilbyder deres produkter eller tjenester til deres slutbrugere, bør det ikke være tilladt for gatekeepere at begrænse erhvervsbrugere i at differentiere de kommercielle betingelser, herunder prisen. En sådan begrænsning bør finde anvendelse på enhver foranstaltning med tilsvarende effekt, som f.eks. højere provisionssatser eller sletning af erhvervsbrugernes udbud fra listen.

| (37) | På grund af deres stilling kan gatekeeperne i visse tilfælde
  ved at pålægge kontraktlige vilkår og betingelser
  begrænse erhvervsbrugernes mulighed for bruge deres onlineformidlingstjenester til at udbyde deres varer eller tjenester til slutbrugere på mere favorable vilkår, herunder i forhold til pris, via andre onlineformidlingstjenester
  eller via direkte forretningskanaler
  . Sådanne begrænsninger har en betydelig afskrækkende virkning på erhvervsbrugerne af gatekeepere med hensyn til deres brug af alternative onlineformidlingstjenester
  eller direkte distributionskanaler
  , hvilket begrænser den frie markedsadgang platformene imellem, hvilket igen begrænser valgmulighederne i forhold til alternative onlineformidlingskanaler for slutbrugerne. For at sikre at erhvervsbrugere af gatekeeperes onlineformidlingstjenester frit kan vælge alternative onlineformidlingstjenester
  eller andre direkte distributionskanaler
  og differentiere betingelserne, hvorpå de tilbyder deres produkter eller tjenester til deres slutbrugere, bør det ikke være tilladt for gatekeepere at begrænse erhvervsbrugere i at differentiere de kommercielle betingelser, herunder prisen. En sådan begrænsning bør finde anvendelse på enhver foranstaltning med tilsvarende effekt, som f.eks. højere provisionssatser eller sletning af erhvervsbrugernes udbud fra listen. |
| --- | --- |

(37)

På grund af deres stilling kan gatekeeperne i visse tilfælde
  ved at pålægge kontraktlige vilkår og betingelser
  begrænse erhvervsbrugernes mulighed for bruge deres onlineformidlingstjenester til at udbyde deres varer eller tjenester til slutbrugere på mere favorable vilkår, herunder i forhold til pris, via andre onlineformidlingstjenester
  eller via direkte forretningskanaler
  . Sådanne begrænsninger har en betydelig afskrækkende virkning på erhvervsbrugerne af gatekeepere med hensyn til deres brug af alternative onlineformidlingstjenester
  eller direkte distributionskanaler
  , hvilket begrænser den frie markedsadgang platformene imellem, hvilket igen begrænser valgmulighederne i forhold til alternative onlineformidlingskanaler for slutbrugerne. For at sikre at erhvervsbrugere af gatekeeperes onlineformidlingstjenester frit kan vælge alternative onlineformidlingstjenester
  eller andre direkte distributionskanaler
  og differentiere betingelserne, hvorpå de tilbyder deres produkter eller tjenester til deres slutbrugere, bør det ikke være tilladt for gatekeepere at begrænse erhvervsbrugere i at differentiere de kommercielle betingelser, herunder prisen. En sådan begrænsning bør finde anvendelse på enhver foranstaltning med tilsvarende effekt, som f.eks. højere provisionssatser eller sletning af erhvervsbrugernes udbud fra listen.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 38

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (38) | For at forhindre yderligere styrkelse af deres afhængighed af gatekeepernes centrale platformstjenester bør disse gatekeeperes erhvervsbrugere frit kunne fremme og vælge den distributionskanal, de finder mest hensigtsmæssig til at interagere med de slutbrugere, som erhvervsbrugerne allerede har erhvervet via de centrale platformstjenester, som gatekeeperen udbyder. Omvendt bør slutbrugerne også frit kunne vælge tilbud fra sådanne erhvervsbrugere og at indgå aftale med dem enten via gatekeeperens centrale platformstjenester, hvis det er relevant, eller fra erhvervsbrugerens direkte distributionskanal eller en anden indirekte distributionskanal, som erhvervsbrugeren måtte benytte. Dette bør også gælde for salgsfremstød og indgåelse af aftaler mellem erhvervsbrugere og slutbrugere. Endvidere bør slutbrugernes mulighed for frit at hente indhold, abonnementer, artikler eller andet, som ikke er omfattet af gatekeeperens centrale platformstjenester, ikke være begrænset eller undermineret. Det bør navnlig undgås, at gatekeepere begrænser slutbrugernes adgang til og anvendelse af sådanne tjenester via en softwareapplikation på deres centrale platformstjeneste. For eksempel bør abonnenter på onlineindhold, der ikke er købt i forbindelse med download fra en softwareapplikation, eller som er købt i en softwareapplikationsbutik, ikke forhindres i at få adgang til sådant onlineindhold på en softwareapplikation på gatekeeperens centrale platformstjeneste, blot fordi det ikke er købt i forbindelse med en sådan softwareapplikation eller i en sådan softwareapplikationsbutik. |

Kommissionens forslag

Ændring

(38)

For at forhindre yderligere styrkelse af deres afhængighed af gatekeepernes centrale platformstjenester bør disse gatekeeperes erhvervsbrugere frit kunne fremme og vælge den distributionskanal, de finder mest hensigtsmæssig til at interagere med de slutbrugere, som erhvervsbrugerne allerede har erhvervet via de centrale platformstjenester, som gatekeeperen udbyder. Omvendt bør slutbrugerne også frit kunne vælge tilbud fra sådanne erhvervsbrugere og at indgå aftale med dem enten via gatekeeperens centrale platformstjenester, hvis det er relevant, eller fra erhvervsbrugerens direkte distributionskanal eller en anden indirekte distributionskanal, som erhvervsbrugeren måtte benytte. Dette bør også gælde for salgsfremstød og indgåelse af aftaler mellem erhvervsbrugere og slutbrugere. Endvidere bør slutbrugernes mulighed for frit at hente indhold, abonnementer, artikler eller andet, som ikke er omfattet af gatekeeperens centrale platformstjenester, ikke være begrænset eller undermineret. Det bør navnlig undgås, at gatekeepere begrænser slutbrugernes adgang til og anvendelse af sådanne tjenester via en softwareapplikation på deres centrale platformstjeneste. For eksempel bør abonnenter på onlineindhold, der ikke er købt i forbindelse med download fra en softwareapplikation, eller som er købt i en softwareapplikationsbutik, ikke forhindres i at få adgang til sådant onlineindhold på en softwareapplikation på gatekeeperens centrale platformstjeneste, blot fordi det ikke er købt i forbindelse med en sådan softwareapplikation eller i en sådan softwareapplikationsbutik.

| (38) | For at forhindre yderligere styrkelse af deres afhængighed af gatekeepernes centrale platformstjenester bør disse gatekeeperes erhvervsbrugere frit kunne fremme og vælge den distributionskanal, de finder mest hensigtsmæssig til at interagere med de slutbrugere, som erhvervsbrugerne allerede har erhvervet via de centrale platformstjenester, som gatekeeperen udbyder
  , eller igennem andre kanaler. En erhvervet slutbruger er en slutbruger, som allerede har indgået en kontraktlig relation med erhvervsbrugeren. En sådan kontraktlig relation kan være på betalt eller gratis basis (f.eks. gratis prøveperioder, gratis support mv.) og kan være indgået enten i gatekeeperens centrale platformstjeneste eller via en anden kanal
  . Omvendt bør slutbrugerne også frit kunne vælge tilbud fra sådanne erhvervsbrugere og at indgå aftale med dem enten via gatekeeperens centrale platformstjenester, hvis det er relevant, eller fra erhvervsbrugerens direkte distributionskanal eller en anden indirekte distributionskanal, som erhvervsbrugeren måtte benytte. Dette bør også gælde for salgsfremstød
  , kommunikation
  og indgåelse af aftaler mellem erhvervsbrugere og slutbrugere. Endvidere bør slutbrugernes mulighed for frit at hente indhold, abonnementer, artikler eller andet, som ikke er omfattet af gatekeeperens centrale platformstjenester, ikke være begrænset eller undermineret. Det bør navnlig undgås, at gatekeepere begrænser slutbrugernes adgang til og anvendelse af sådanne tjenester via en softwareapplikation på deres centrale platformstjeneste. For eksempel bør abonnenter på onlineindhold, der ikke er købt i forbindelse med download fra en softwareapplikation, eller som er købt i en softwareapplikationsbutik, ikke forhindres i at få adgang til sådant onlineindhold på en softwareapplikation på gatekeeperens centrale platformstjeneste, blot fordi det ikke er købt i forbindelse med en sådan softwareapplikation eller i en sådan softwareapplikationsbutik. |
| --- | --- |

(38)

For at forhindre yderligere styrkelse af deres afhængighed af gatekeepernes centrale platformstjenester bør disse gatekeeperes erhvervsbrugere frit kunne fremme og vælge den distributionskanal, de finder mest hensigtsmæssig til at interagere med de slutbrugere, som erhvervsbrugerne allerede har erhvervet via de centrale platformstjenester, som gatekeeperen udbyder
  , eller igennem andre kanaler. En erhvervet slutbruger er en slutbruger, som allerede har indgået en kontraktlig relation med erhvervsbrugeren. En sådan kontraktlig relation kan være på betalt eller gratis basis (f.eks. gratis prøveperioder, gratis support mv.) og kan være indgået enten i gatekeeperens centrale platformstjeneste eller via en anden kanal
  . Omvendt bør slutbrugerne også frit kunne vælge tilbud fra sådanne erhvervsbrugere og at indgå aftale med dem enten via gatekeeperens centrale platformstjenester, hvis det er relevant, eller fra erhvervsbrugerens direkte distributionskanal eller en anden indirekte distributionskanal, som erhvervsbrugeren måtte benytte. Dette bør også gælde for salgsfremstød
  , kommunikation
  og indgåelse af aftaler mellem erhvervsbrugere og slutbrugere. Endvidere bør slutbrugernes mulighed for frit at hente indhold, abonnementer, artikler eller andet, som ikke er omfattet af gatekeeperens centrale platformstjenester, ikke være begrænset eller undermineret. Det bør navnlig undgås, at gatekeepere begrænser slutbrugernes adgang til og anvendelse af sådanne tjenester via en softwareapplikation på deres centrale platformstjeneste. For eksempel bør abonnenter på onlineindhold, der ikke er købt i forbindelse med download fra en softwareapplikation, eller som er købt i en softwareapplikationsbutik, ikke forhindres i at få adgang til sådant onlineindhold på en softwareapplikation på gatekeeperens centrale platformstjeneste, blot fordi det ikke er købt i forbindelse med en sådan softwareapplikation eller i en sådan softwareapplikationsbutik.

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 39

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (39) | For at sikre et retfærdigt kommercielt miljø og beskytte den frie markedsadgang til den digitale sektor er det vigtigt at sikre erhvervsbrugernes ret til at give udtryk for bekymring med hensyn til uretfærdig adfærd fra gatekeeperes side over for de relevante administrative eller andre offentlige myndigheder. For eksempel ønsker erhvervsbrugerne måske at klage over forskellige former for urimelig praksis, såsom diskriminerende adgangsbetingelser, uberettiget lukning af erhvervsbrugerkonti eller uklare grunde til at fjerne produkter fra lister. Enhver praksis, der på nogen måde forhindrer muligheden for at give udtryk for bekymring eller udnytte klagemuligheder, f.eks. i form af fortrolighedsaftaler eller andre skriftlige vilkår, bør derfor forbydes. Dette bør ikke berøre erhvervsbrugernes og gatekeepernes ret til at fastsætte vilkår for brug i deres aftaler, herunder brug af retmæssige klagebehandlingsmekanismer, herunder enhver form for alternative tvistløsningsmekanismer eller særlige domstoles kompetencer i overensstemmelse med den respektive EU-ret eller nationale ret. Dette bør derfor heller ikke berøre den rolle, som gatekeepere spiller for bekæmpelsen af ulovligt onlineindhold. |

Kommissionens forslag

Ændring

(39)

For at sikre et retfærdigt kommercielt miljø og beskytte den frie markedsadgang til den digitale sektor er det vigtigt at sikre erhvervsbrugernes ret til at give udtryk for bekymring med hensyn til uretfærdig adfærd fra gatekeeperes side over for de relevante administrative eller andre offentlige myndigheder. For eksempel ønsker erhvervsbrugerne måske at klage over forskellige former for urimelig praksis, såsom diskriminerende adgangsbetingelser, uberettiget lukning af erhvervsbrugerkonti eller uklare grunde til at fjerne produkter fra lister. Enhver praksis, der på nogen måde forhindrer muligheden for at give udtryk for bekymring eller udnytte klagemuligheder, f.eks. i form af fortrolighedsaftaler eller andre skriftlige vilkår, bør derfor forbydes. Dette bør ikke berøre erhvervsbrugernes og gatekeepernes ret til at fastsætte vilkår for brug i deres aftaler, herunder brug af retmæssige klagebehandlingsmekanismer, herunder enhver form for alternative tvistløsningsmekanismer eller særlige domstoles kompetencer i overensstemmelse med den respektive EU-ret eller nationale ret. Dette bør derfor heller ikke berøre den rolle, som gatekeepere spiller for bekæmpelsen af ulovligt onlineindhold.

| (39) | For at sikre et retfærdigt kommercielt miljø og beskytte den frie markedsadgang til den digitale sektor er det vigtigt at sikre erhvervsbrugernes
  og slutbrugeres, herunder whistlebloweres,
  ret til at give udtryk for bekymring med hensyn til uretfærdig adfærd fra gatekeeperes side over for de relevante administrative eller andre offentlige myndigheder. For eksempel ønsker erhvervsbrugerne
  eller slutbrugerne
  måske at klage over forskellige former for urimelig praksis, såsom diskriminerende adgangsbetingelser, uberettiget lukning af erhvervsbrugerkonti eller uklare grunde til at fjerne produkter fra lister. Enhver praksis, der på nogen måde
  besværliggør eller
  forhindrer muligheden for at give udtryk for bekymring eller udnytte klagemuligheder, f.eks. i form af fortrolighedsaftaler eller andre skriftlige vilkår, bør derfor forbydes. Dette bør ikke berøre erhvervsbrugernes og gatekeepernes ret til at fastsætte vilkår for brug i deres aftaler, herunder brug af retmæssige klagebehandlingsmekanismer, herunder enhver form for alternative tvistløsningsmekanismer eller særlige domstoles kompetencer i overensstemmelse med den respektive EU-ret eller nationale ret. Dette bør derfor heller ikke berøre den rolle, som gatekeepere spiller for bekæmpelsen af ulovligt onlineindhold. |
| --- | --- |

(39)

For at sikre et retfærdigt kommercielt miljø og beskytte den frie markedsadgang til den digitale sektor er det vigtigt at sikre erhvervsbrugernes
  og slutbrugeres, herunder whistlebloweres,
  ret til at give udtryk for bekymring med hensyn til uretfærdig adfærd fra gatekeeperes side over for de relevante administrative eller andre offentlige myndigheder. For eksempel ønsker erhvervsbrugerne
  eller slutbrugerne
  måske at klage over forskellige former for urimelig praksis, såsom diskriminerende adgangsbetingelser, uberettiget lukning af erhvervsbrugerkonti eller uklare grunde til at fjerne produkter fra lister. Enhver praksis, der på nogen måde
  besværliggør eller
  forhindrer muligheden for at give udtryk for bekymring eller udnytte klagemuligheder, f.eks. i form af fortrolighedsaftaler eller andre skriftlige vilkår, bør derfor forbydes. Dette bør ikke berøre erhvervsbrugernes og gatekeepernes ret til at fastsætte vilkår for brug i deres aftaler, herunder brug af retmæssige klagebehandlingsmekanismer, herunder enhver form for alternative tvistløsningsmekanismer eller særlige domstoles kompetencer i overensstemmelse med den respektive EU-ret eller nationale ret. Dette bør derfor heller ikke berøre den rolle, som gatekeepere spiller for bekæmpelsen af ulovligt onlineindhold.

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 40

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (40) | Identifikationstjenester
  er
  altafgørende
  for
  erhvervsbrugere
  for at udøve deres virksomhed, eftersom
  de
  både
  giver
  dem mulighed for at optimere tjenester, i det omfang forordning (EU) 2016/679 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF (33) tillader det, og for at skabe tillid til onlinetransaktioner, i overensstemmelse med EU-retten og national ret. Gatekeepere bør derfor ikke udnytte deres stilling som udbyder af centrale platformstjenester til at kræve, at deres afhængige erhvervsbrugere inkluderer nogen af de identifikationstjenester, som gatekeeperen selv udbyder, som led i det udbud af tjenester eller produkter, som erhvervsbrugerne udbyder til deres slutbrugere, hvis andre identifikationstjenester er tilgængelige for disse erhvervsbrugere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(40)

Identifikationstjenester
  er
  altafgørende
  for
  erhvervsbrugere
  for at udøve deres virksomhed, eftersom
  de
  både
  giver
  dem mulighed for at optimere tjenester, i det omfang forordning (EU) 2016/679 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF (33) tillader det, og for at skabe tillid til onlinetransaktioner, i overensstemmelse med EU-retten og national ret. Gatekeepere bør derfor ikke udnytte deres stilling som udbyder af centrale platformstjenester til at kræve, at deres afhængige erhvervsbrugere inkluderer nogen af de identifikationstjenester, som gatekeeperen selv udbyder, som led i det udbud af tjenester eller produkter, som erhvervsbrugerne udbyder til deres slutbrugere, hvis andre identifikationstjenester er tilgængelige for disse erhvervsbrugere.

| (40) | Gatekeepere tilbyder en række accessoriske tjenester. For at sikre konkurrence
  er
  det af afgørende betydning, at erhvervsbrugere frit kan vælge sådanne accessoriske tjenester uden frygt
  for
  negative konsekvenser
  for
  leveringen af den centrale platformstjeneste, og
  at
  de kan
  udøve deres virksomhed, eftersom
  disse tjenester
  både
  kan give
  dem mulighed for at optimere tjenester, i det omfang forordning (EU) 2016/679 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF tillader det (33), og for at skabe tillid til onlinetransaktioner, i overensstemmelse med EU-retten og national ret. Gatekeepere bør derfor
  ikke udnytte deres stilling som udbyder af centrale platformstjenester til at kræve, at deres afhængige erhvervsbrugere anvender, tilbyder eller inkluderer accessoriske tjenester, som udbydes af gatekeeperen eller en specifik tredjepart, hvis andre accessoriske tjenester er tilgængelige for sådanne erhvervsbrugere. Endelig bør gatekeepere
  ikke udnytte deres stilling som udbyder af centrale platformstjenester til at kræve, at deres afhængige erhvervsbrugere inkluderer nogen af de identifikationstjenester, som gatekeeperen selv udbyder, som led i det udbud af tjenester eller produkter, som erhvervsbrugerne udbyder til deres slutbrugere, hvis andre identifikationstjenester er tilgængelige for disse erhvervsbrugere. |
| --- | --- |

(40)

Gatekeepere tilbyder en række accessoriske tjenester. For at sikre konkurrence
  er
  det af afgørende betydning, at erhvervsbrugere frit kan vælge sådanne accessoriske tjenester uden frygt
  for
  negative konsekvenser
  for
  leveringen af den centrale platformstjeneste, og
  at
  de kan
  udøve deres virksomhed, eftersom
  disse tjenester
  både
  kan give
  dem mulighed for at optimere tjenester, i det omfang forordning (EU) 2016/679 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF tillader det (33), og for at skabe tillid til onlinetransaktioner, i overensstemmelse med EU-retten og national ret. Gatekeepere bør derfor
  ikke udnytte deres stilling som udbyder af centrale platformstjenester til at kræve, at deres afhængige erhvervsbrugere anvender, tilbyder eller inkluderer accessoriske tjenester, som udbydes af gatekeeperen eller en specifik tredjepart, hvis andre accessoriske tjenester er tilgængelige for sådanne erhvervsbrugere. Endelig bør gatekeepere
  ikke udnytte deres stilling som udbyder af centrale platformstjenester til at kræve, at deres afhængige erhvervsbrugere inkluderer nogen af de identifikationstjenester, som gatekeeperen selv udbyder, som led i det udbud af tjenester eller produkter, som erhvervsbrugerne udbyder til deres slutbrugere, hvis andre identifikationstjenester er tilgængelige for disse erhvervsbrugere.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 41

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (41) | Gatekeepere bør ikke begrænse slutbrugernes frie valg ved at gøre det teknisk umuligt at skifte over til eller abonnere på andre softwareapplikationer og tjenester. Gatekeepere bør derfor sikre, at der er frit valg, uanset om de er producenter af den hardware, hvormed sådanne softwareapplikationer eller tjenester tilgås, og bør ikke opstille kunstige tekniske barrierer for at gøre det
  umuligt
  eller uladsiggørligt at foretage et sådant skift. Den blotte medtagelse af et bestemt produkt eller tjeneste til slutbrugere, herunder i form af præinstallation, samt forbedring af de udbudte tjenester, såsom bedre priser eller kvalitet, udgør ikke i sig selv en barriere for at skifte. |

Kommissionens forslag

Ændring

(41)

Gatekeepere bør ikke begrænse slutbrugernes frie valg ved at gøre det teknisk umuligt at skifte over til eller abonnere på andre softwareapplikationer og tjenester. Gatekeepere bør derfor sikre, at der er frit valg, uanset om de er producenter af den hardware, hvormed sådanne softwareapplikationer eller tjenester tilgås, og bør ikke opstille kunstige tekniske barrierer for at gøre det
  umuligt
  eller uladsiggørligt at foretage et sådant skift. Den blotte medtagelse af et bestemt produkt eller tjeneste til slutbrugere, herunder i form af præinstallation, samt forbedring af de udbudte tjenester, såsom bedre priser eller kvalitet, udgør ikke i sig selv en barriere for at skifte.

| (41) | Gatekeepere bør ikke begrænse slutbrugernes frie valg ved at gøre det teknisk umuligt at skifte over til eller abonnere på andre softwareapplikationer og tjenester. Gatekeepere bør derfor sikre, at der er frit valg, uanset om de er producenter af den hardware, hvormed sådanne softwareapplikationer eller tjenester tilgås, og bør ikke opstille kunstige tekniske barrierer for at gøre det
  sværere
  eller uladsiggørligt at foretage et sådant skift. Den blotte medtagelse af et bestemt produkt eller tjeneste til slutbrugere, herunder i form af præinstallation, samt forbedring af de udbudte tjenester, såsom bedre priser eller kvalitet, udgør ikke i sig selv en barriere for at skifte. |
| --- | --- |

(41)

Gatekeepere bør ikke begrænse slutbrugernes frie valg ved at gøre det teknisk umuligt at skifte over til eller abonnere på andre softwareapplikationer og tjenester. Gatekeepere bør derfor sikre, at der er frit valg, uanset om de er producenter af den hardware, hvormed sådanne softwareapplikationer eller tjenester tilgås, og bør ikke opstille kunstige tekniske barrierer for at gøre det
  sværere
  eller uladsiggørligt at foretage et sådant skift. Den blotte medtagelse af et bestemt produkt eller tjeneste til slutbrugere, herunder i form af præinstallation, samt forbedring af de udbudte tjenester, såsom bedre priser eller kvalitet, udgør ikke i sig selv en barriere for at skifte.

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 42

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (42) | De betingelser, hvorunder gatekeepere udbyder onlinereklametjenester til erhvervsbrugere, herunder både annoncører og udgivere, er ofte uigennemsigtige og uklare. Denne uklarhed hænger delvist sammen med nogle få platformes praksis, men skyldes også alene kompleksiteten ved vor tids programmeringsmæssige annoncering. Sektoren anses for at være blevet mere uigennemsigtig efter indførelsen af ny lovgivning til beskyttelse af privatlivets fred, og den forventes at blive endnu mere uklar, når tredjepartscookies fjernes, som annonceret. Dette medfører ofte, at annoncører og udgivere mangler oplysninger og viden om betingelserne for de reklametjenester, de har købt, og underminerer deres mulighed for at skifte til alternative udbydere af onlinereklametjenester. Endvidere vil omkostningerne til onlinereklame sandsynligvis blive højere, end de ville være i et mere retfærdigt, mere gennemsigtigt og åbent platformsmiljø. Disse højere omkostninger vil sandsynligvis afspejles i de priser, som slutbrugerne betaler for mange daglige produkter og tjenester, som afhænger af onlinereklame. Gennemsigtighedsforpligtelserne bør derfor
  kræve
  ,
  at gatekeeperne giver de
  annoncører og udgivere, til hvem de yder onlinereklametjenester,
  oplysninger
  ,
  når der anmodes derom,
  og
  for så vidt det er muligt
  , som giver begge parter mulighed for at forstå den pris, der er betalt for de forskellige reklametjenester, som er ydet, som led i den relevante reklameværdikæde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(42)

De betingelser, hvorunder gatekeepere udbyder onlinereklametjenester til erhvervsbrugere, herunder både annoncører og udgivere, er ofte uigennemsigtige og uklare. Denne uklarhed hænger delvist sammen med nogle få platformes praksis, men skyldes også alene kompleksiteten ved vor tids programmeringsmæssige annoncering. Sektoren anses for at være blevet mere uigennemsigtig efter indførelsen af ny lovgivning til beskyttelse af privatlivets fred, og den forventes at blive endnu mere uklar, når tredjepartscookies fjernes, som annonceret. Dette medfører ofte, at annoncører og udgivere mangler oplysninger og viden om betingelserne for de reklametjenester, de har købt, og underminerer deres mulighed for at skifte til alternative udbydere af onlinereklametjenester. Endvidere vil omkostningerne til onlinereklame sandsynligvis blive højere, end de ville være i et mere retfærdigt, mere gennemsigtigt og åbent platformsmiljø. Disse højere omkostninger vil sandsynligvis afspejles i de priser, som slutbrugerne betaler for mange daglige produkter og tjenester, som afhænger af onlinereklame. Gennemsigtighedsforpligtelserne bør derfor
  kræve
  ,
  at gatekeeperne giver de
  annoncører og udgivere, til hvem de yder onlinereklametjenester,
  oplysninger
  ,
  når der anmodes derom,
  og
  for så vidt det er muligt
  , som giver begge parter mulighed for at forstå den pris, der er betalt for de forskellige reklametjenester, som er ydet, som led i den relevante reklameværdikæde.

| (42) | De betingelser, hvorunder gatekeepere udbyder onlinereklametjenester til erhvervsbrugere, herunder både annoncører og udgivere, er ofte uigennemsigtige og uklare. Denne uklarhed hænger delvist sammen med nogle få platformes praksis, men skyldes også alene kompleksiteten ved vor tids programmeringsmæssige annoncering. Sektoren anses for at være blevet mere uigennemsigtig efter indførelsen af ny lovgivning til beskyttelse af privatlivets fred, og den forventes at blive endnu mere uklar, når tredjepartscookies fjernes, som annonceret. Dette medfører ofte, at annoncører og udgivere mangler oplysninger og viden om betingelserne for de reklametjenester, de har købt, og underminerer deres mulighed for at skifte til alternative udbydere af onlinereklametjenester. Endvidere vil omkostningerne til onlinereklame sandsynligvis blive højere, end de ville være i et mere retfærdigt, mere gennemsigtigt og åbent platformsmiljø. Disse højere omkostninger vil sandsynligvis afspejles i de priser, som slutbrugerne betaler for mange daglige produkter og tjenester, som afhænger af onlinereklame. Gennemsigtighedsforpligtelserne bør derfor
  , når der anmodes derom
  ,
  og for så vidt det er muligt, pålægge gatekeepere at oplyse
  annoncører og udgivere, til hvem de yder onlinereklametjenester
  gratis
  ,
  effektivt
  ,
  løbende, i realtid
  og
  af høj kvalitet, med oplysninger
  , som giver begge parter mulighed for at forstå den pris, der er betalt for de forskellige reklametjenester, som er ydet, som led i den relevante reklameværdikæde
  og tilgængeligheden og synligheden af reklame
  . |
| --- | --- |

(42)

De betingelser, hvorunder gatekeepere udbyder onlinereklametjenester til erhvervsbrugere, herunder både annoncører og udgivere, er ofte uigennemsigtige og uklare. Denne uklarhed hænger delvist sammen med nogle få platformes praksis, men skyldes også alene kompleksiteten ved vor tids programmeringsmæssige annoncering. Sektoren anses for at være blevet mere uigennemsigtig efter indførelsen af ny lovgivning til beskyttelse af privatlivets fred, og den forventes at blive endnu mere uklar, når tredjepartscookies fjernes, som annonceret. Dette medfører ofte, at annoncører og udgivere mangler oplysninger og viden om betingelserne for de reklametjenester, de har købt, og underminerer deres mulighed for at skifte til alternative udbydere af onlinereklametjenester. Endvidere vil omkostningerne til onlinereklame sandsynligvis blive højere, end de ville være i et mere retfærdigt, mere gennemsigtigt og åbent platformsmiljø. Disse højere omkostninger vil sandsynligvis afspejles i de priser, som slutbrugerne betaler for mange daglige produkter og tjenester, som afhænger af onlinereklame. Gennemsigtighedsforpligtelserne bør derfor
  , når der anmodes derom
  ,
  og for så vidt det er muligt, pålægge gatekeepere at oplyse
  annoncører og udgivere, til hvem de yder onlinereklametjenester
  gratis
  ,
  effektivt
  ,
  løbende, i realtid
  og
  af høj kvalitet, med oplysninger
  , som giver begge parter mulighed for at forstå den pris, der er betalt for de forskellige reklametjenester, som er ydet, som led i den relevante reklameværdikæde
  og tilgængeligheden og synligheden af reklame
  .

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 44

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (44) | Erhvervsbrugere kan også købe reklametjenester fra en udbyder af centrale platformstjenester med henblik på at udbyde varer og tjenester til slutbrugere. Her kan det ske, at oplysningerne ikke er genereret på den centrale platformstjeneste, men udbydes til den centrale platformstjeneste af erhvervsbrugeren eller genereres ud fra dennes aktiviteter via den pågældende centrale platformstjeneste. I visse tilfælde kan den centrale platformstjeneste, der udbyder reklametjenester, have en dobbeltrolle, som formidler og som udbyder af reklametjenester. Følgelig bør den forpligtelse, der forbyder en gatekeeper med en dobbeltrolle at anvende data om forretningsbrugere, også gælde med hensyn til de data, som en central platformstjeneste har modtaget fra virksomheder med det formål at udbyde reklametjenester i relation til denne centrale platformstjeneste. |

Kommissionens forslag

Ændring

(44)

Erhvervsbrugere kan også købe reklametjenester fra en udbyder af centrale platformstjenester med henblik på at udbyde varer og tjenester til slutbrugere. Her kan det ske, at oplysningerne ikke er genereret på den centrale platformstjeneste, men udbydes til den centrale platformstjeneste af erhvervsbrugeren eller genereres ud fra dennes aktiviteter via den pågældende centrale platformstjeneste. I visse tilfælde kan den centrale platformstjeneste, der udbyder reklametjenester, have en dobbeltrolle, som formidler og som udbyder af reklametjenester. Følgelig bør den forpligtelse, der forbyder en gatekeeper med en dobbeltrolle at anvende data om forretningsbrugere, også gælde med hensyn til de data, som en central platformstjeneste har modtaget fra virksomheder med det formål at udbyde reklametjenester i relation til denne centrale platformstjeneste.

| (44) | Erhvervsbrugere kan også købe reklametjenester fra en udbyder af centrale platformstjenester med henblik på at udbyde varer og tjenester til slutbrugere. Her kan det ske, at oplysningerne ikke er genereret på den centrale platformstjeneste, men udbydes til den centrale platformstjeneste af erhvervsbrugeren eller genereres ud fra dennes aktiviteter via den pågældende centrale platformstjeneste. I visse tilfælde kan den centrale platformstjeneste, der udbyder reklametjenester, have en dobbeltrolle, som formidler og som udbyder af reklametjenester. Følgelig bør den forpligtelse, der forbyder en gatekeeper med en dobbeltrolle at anvende data om forretningsbrugere, også gælde med hensyn til de data, som en central platformstjeneste har modtaget fra virksomheder med det formål at udbyde reklametjenester i relation til denne centrale platformstjeneste.
  Desuden bør gatekeeperen afholde sig fra at videregive forretningsmæssigt følsomme oplysninger, som indhentes i forbindelse med en af dennes reklametjenester, til tredjeparter, der tilhører den samme virksomhed, og afholde sig fra at anvende sådanne forretningsmæssigt følsomme oplysninger til andre formål end til at stille den pågældende reklametjeneste til rådighed, medmindre det er nødvendigt for at foretage en forretningstransaktion. |
| --- | --- |

(44)

Erhvervsbrugere kan også købe reklametjenester fra en udbyder af centrale platformstjenester med henblik på at udbyde varer og tjenester til slutbrugere. Her kan det ske, at oplysningerne ikke er genereret på den centrale platformstjeneste, men udbydes til den centrale platformstjeneste af erhvervsbrugeren eller genereres ud fra dennes aktiviteter via den pågældende centrale platformstjeneste. I visse tilfælde kan den centrale platformstjeneste, der udbyder reklametjenester, have en dobbeltrolle, som formidler og som udbyder af reklametjenester. Følgelig bør den forpligtelse, der forbyder en gatekeeper med en dobbeltrolle at anvende data om forretningsbrugere, også gælde med hensyn til de data, som en central platformstjeneste har modtaget fra virksomheder med det formål at udbyde reklametjenester i relation til denne centrale platformstjeneste.
  Desuden bør gatekeeperen afholde sig fra at videregive forretningsmæssigt følsomme oplysninger, som indhentes i forbindelse med en af dennes reklametjenester, til tredjeparter, der tilhører den samme virksomhed, og afholde sig fra at anvende sådanne forretningsmæssigt følsomme oplysninger til andre formål end til at stille den pågældende reklametjeneste til rådighed, medmindre det er nødvendigt for at foretage en forretningstransaktion.

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 46

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (46) | En gatekeeper kan anvende forskellige midler til at fremme sine egne tjenester eller produkter på sin centrale platformstjeneste til skade for de samme eller lignende tjenester, som slutbrugerne kan opnå gennem tredjeparter. Dette kan bl.a. være tilfældet, når bestemte softwareapplikationer eller tjenester er installeret på forhånd af en gatekeeper. For at give slutbrugeren mulighed for at vælge bør gatekeeperne ikke forhindre slutbrugerne i at afinstallere softwareapplikationer, der allerede er installeret, på sin centrale platformstjeneste og dermed fremme deres egne softwareapplikationer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(46)

En gatekeeper kan anvende forskellige midler til at fremme sine egne tjenester eller produkter på sin centrale platformstjeneste til skade for de samme eller lignende tjenester, som slutbrugerne kan opnå gennem tredjeparter. Dette kan bl.a. være tilfældet, når bestemte softwareapplikationer eller tjenester er installeret på forhånd af en gatekeeper. For at give slutbrugeren mulighed for at vælge bør gatekeeperne ikke forhindre slutbrugerne i at afinstallere softwareapplikationer, der allerede er installeret, på sin centrale platformstjeneste og dermed fremme deres egne softwareapplikationer.

| (46) | En gatekeeper kan anvende forskellige midler til at fremme sine egne tjenester eller produkter på sin centrale platformstjeneste til skade for de samme eller lignende tjenester, som slutbrugerne kan opnå gennem tredjeparter. Dette kan bl.a. være tilfældet, når bestemte softwareapplikationer eller tjenester er installeret på forhånd af en gatekeeper. For at give slutbrugeren mulighed for at vælge bør gatekeeperne ikke forhindre slutbrugerne i at afinstallere softwareapplikationer, der allerede er installeret, på sin centrale platformstjeneste og dermed fremme deres egne softwareapplikationer.
  Gatekeeperen må forhindre sådan afinstallation, når sådanne applikationer er nødvendige for operativsystemets eller enhedens funktion. |
| --- | --- |

(46)

En gatekeeper kan anvende forskellige midler til at fremme sine egne tjenester eller produkter på sin centrale platformstjeneste til skade for de samme eller lignende tjenester, som slutbrugerne kan opnå gennem tredjeparter. Dette kan bl.a. være tilfældet, når bestemte softwareapplikationer eller tjenester er installeret på forhånd af en gatekeeper. For at give slutbrugeren mulighed for at vælge bør gatekeeperne ikke forhindre slutbrugerne i at afinstallere softwareapplikationer, der allerede er installeret, på sin centrale platformstjeneste og dermed fremme deres egne softwareapplikationer.
  Gatekeeperen må forhindre sådan afinstallation, når sådanne applikationer er nødvendige for operativsystemets eller enhedens funktion.

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 47

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (47) | De regler, som gatekeeperne fastsætter for distribution af softwareapplikationer, kan i visse tilfælde begrænse slutbrugernes mulighed for at installere og anvende tredjepartssoftwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker på den pågældende gatekeepers operativsystemer eller hardware og begrænse slutbrugernes mulighed for at få adgang til disse softwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker, der ikke er en del af den pågældende gatekeepers centrale platformstjenester. Sådanne restriktioner kan begrænse muligheden for udviklere af softwareapplikationer for at anvende alternative distributionskanaler og slutbrugernes mulighed for at vælge mellem forskellige softwareapplikationer fra forskellige distributionskanaler og bør ikke være tilladt, da det anses for urimeligt og sandsynligvis vil svække den frie markedsadgang for centrale platformstjenester. For at sikre at tredjepartssoftwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker ikke bringer gatekeeperens hardware eller operativsystems integritet i fare, kan den pågældende gatekeeper gennemføre forholdsmæssige tekniske eller kontraktlige foranstaltninger for at nå dette mål, hvis gatekeeperen kan påvise, at sådanne foranstaltninger er nødvendige og berettigede, og at der ikke findes mindre indgribende midler til at sikre hardwarens eller operativsystemets integritet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(47)

De regler, som gatekeeperne fastsætter for distribution af softwareapplikationer, kan i visse tilfælde begrænse slutbrugernes mulighed for at installere og anvende tredjepartssoftwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker på den pågældende gatekeepers operativsystemer eller hardware og begrænse slutbrugernes mulighed for at få adgang til disse softwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker, der ikke er en del af den pågældende gatekeepers centrale platformstjenester. Sådanne restriktioner kan begrænse muligheden for udviklere af softwareapplikationer for at anvende alternative distributionskanaler og slutbrugernes mulighed for at vælge mellem forskellige softwareapplikationer fra forskellige distributionskanaler og bør ikke være tilladt, da det anses for urimeligt og sandsynligvis vil svække den frie markedsadgang for centrale platformstjenester. For at sikre at tredjepartssoftwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker ikke bringer gatekeeperens hardware eller operativsystems integritet i fare, kan den pågældende gatekeeper gennemføre forholdsmæssige tekniske eller kontraktlige foranstaltninger for at nå dette mål, hvis gatekeeperen kan påvise, at sådanne foranstaltninger er nødvendige og berettigede, og at der ikke findes mindre indgribende midler til at sikre hardwarens eller operativsystemets integritet.

| (47) | De regler, som gatekeeperne fastsætter for distribution af softwareapplikationer, kan i visse tilfælde begrænse slutbrugernes mulighed for at installere og anvende tredjepartssoftwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker på den pågældende gatekeepers operativsystemer eller hardware og begrænse slutbrugernes mulighed for at få adgang til disse softwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker, der ikke er en del af den pågældende gatekeepers centrale platformstjenester. Sådanne restriktioner kan begrænse muligheden for udviklere af softwareapplikationer for at anvende alternative distributionskanaler og slutbrugernes mulighed for at vælge mellem forskellige softwareapplikationer fra forskellige distributionskanaler og bør ikke være tilladt, da det anses for urimeligt og sandsynligvis vil svække den frie markedsadgang for centrale platformstjenester.
  For at sikre fri markedsadgang bør gatekeeperen, når det er relevant, anmode slutbrugeren om at tage stilling til, om den downloadede applikation eller app-butikken skal være standard.
  For at sikre at tredjepartssoftwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker ikke bringer gatekeeperens hardware eller operativsystems integritet i fare, kan den pågældende gatekeeper gennemføre forholdsmæssige tekniske eller kontraktlige foranstaltninger for at nå dette mål, hvis gatekeeperen kan påvise, at sådanne foranstaltninger er nødvendige og berettigede, og at der ikke findes mindre indgribende midler til at sikre hardwarens eller operativsystemets integritet. |
| --- | --- |

(47)

De regler, som gatekeeperne fastsætter for distribution af softwareapplikationer, kan i visse tilfælde begrænse slutbrugernes mulighed for at installere og anvende tredjepartssoftwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker på den pågældende gatekeepers operativsystemer eller hardware og begrænse slutbrugernes mulighed for at få adgang til disse softwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker, der ikke er en del af den pågældende gatekeepers centrale platformstjenester. Sådanne restriktioner kan begrænse muligheden for udviklere af softwareapplikationer for at anvende alternative distributionskanaler og slutbrugernes mulighed for at vælge mellem forskellige softwareapplikationer fra forskellige distributionskanaler og bør ikke være tilladt, da det anses for urimeligt og sandsynligvis vil svække den frie markedsadgang for centrale platformstjenester.
  For at sikre fri markedsadgang bør gatekeeperen, når det er relevant, anmode slutbrugeren om at tage stilling til, om den downloadede applikation eller app-butikken skal være standard.
  For at sikre at tredjepartssoftwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker ikke bringer gatekeeperens hardware eller operativsystems integritet i fare, kan den pågældende gatekeeper gennemføre forholdsmæssige tekniske eller kontraktlige foranstaltninger for at nå dette mål, hvis gatekeeperen kan påvise, at sådanne foranstaltninger er nødvendige og berettigede, og at der ikke findes mindre indgribende midler til at sikre hardwarens eller operativsystemets integritet.

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 48

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (48) | Gatekeepere er ofte integreret vertikalt og tilbyder bestemte produkter eller tjenester til slutbrugere via deres egne centrale platformstjenester eller gennem en erhvervsbruger, over hvem de udøver kontrol, hvilket ofte fører til interessekonflikter. Dette kan bl.a. være situationer, hvor en gatekeeper tilbyder sine egne onlineformidlingstjenester via en onlinesøgemaskine. Når disse produkter eller tjenester tilbydes på den centrale platformstjeneste, kan gatekeeperne forbeholde sig en bedre stilling i forhold til deres egne udbud med hensyn til rangering, i modsætning til tredjeparters produkter, som også opererer på den samme centrale platformstjeneste. Dette kan f.eks. forekomme for produkter eller tjenester, herunder andre centrale platformstjenester, der er rangeret i resultaterne fra onlinesøgemaskiner, eller som er delvist eller helt integreret i resultaterne i onlinesøgemaskinerne, grupper af resultater inden for et bestemt emne, der vises sammen med resultaterne fra en onlinesøgemaskine, som behandles eller anvendes af bestemte slutbrugere som en tjeneste, der er forskellig fra eller supplerer onlinesøgemaskinen. Andre tilfælde omfatter softwareapplikationer, der distribueres via softwareapplikationsbutikker, eller produkter eller tjenester, som har fået en fremtrædende placering eller visning i et newsfeed på et socialt medie, eller produkter eller tjenester, der er rangeret i søgeresultater eller vises på en onlinemarkedsplads. Under disse omstændigheder har gatekeeperen en dobbeltrolle som formidler for tredjepartsleverandører og som direkte udbyder af gatekeeperens produkter eller tjenester. Disse gatekeepere har følgelig mulighed for direkte at underminere den frie markedsadgang for disse produkter eller tjenester på disse centrale platformstjenester til skade for erhvervsbrugere, der ikke er under gatekeeperens kontrol. |

Kommissionens forslag

Ændring

(48)

Gatekeepere er ofte integreret vertikalt og tilbyder bestemte produkter eller tjenester til slutbrugere via deres egne centrale platformstjenester eller gennem en erhvervsbruger, over hvem de udøver kontrol, hvilket ofte fører til interessekonflikter. Dette kan bl.a. være situationer, hvor en gatekeeper tilbyder sine egne onlineformidlingstjenester via en onlinesøgemaskine. Når disse produkter eller tjenester tilbydes på den centrale platformstjeneste, kan gatekeeperne forbeholde sig en bedre stilling i forhold til deres egne udbud med hensyn til rangering, i modsætning til tredjeparters produkter, som også opererer på den samme centrale platformstjeneste. Dette kan f.eks. forekomme for produkter eller tjenester, herunder andre centrale platformstjenester, der er rangeret i resultaterne fra onlinesøgemaskiner, eller som er delvist eller helt integreret i resultaterne i onlinesøgemaskinerne, grupper af resultater inden for et bestemt emne, der vises sammen med resultaterne fra en onlinesøgemaskine, som behandles eller anvendes af bestemte slutbrugere som en tjeneste, der er forskellig fra eller supplerer onlinesøgemaskinen. Andre tilfælde omfatter softwareapplikationer, der distribueres via softwareapplikationsbutikker, eller produkter eller tjenester, som har fået en fremtrædende placering eller visning i et newsfeed på et socialt medie, eller produkter eller tjenester, der er rangeret i søgeresultater eller vises på en onlinemarkedsplads. Under disse omstændigheder har gatekeeperen en dobbeltrolle som formidler for tredjepartsleverandører og som direkte udbyder af gatekeeperens produkter eller tjenester. Disse gatekeepere har følgelig mulighed for direkte at underminere den frie markedsadgang for disse produkter eller tjenester på disse centrale platformstjenester til skade for erhvervsbrugere, der ikke er under gatekeeperens kontrol.

| (48) | Gatekeepere er ofte integreret vertikalt og tilbyder bestemte produkter eller tjenester til slutbrugere via deres egne centrale platformstjenester eller gennem en erhvervsbruger, over hvem de udøver kontrol, hvilket ofte fører til interessekonflikter. Dette kan bl.a. være situationer, hvor en gatekeeper tilbyder sine egne onlineformidlingstjenester via en onlinesøgemaskine. Når disse produkter eller tjenester tilbydes på den centrale platformstjeneste, kan gatekeeperne forbeholde sig en bedre stilling i forhold til deres egne udbud med hensyn til rangering, i modsætning til tredjeparters produkter, som også opererer på den samme centrale platformstjeneste. Dette kan f.eks. forekomme for produkter eller tjenester, herunder andre centrale platformstjenester, der er rangeret i resultaterne fra onlinesøgemaskiner, eller som er delvist eller helt integreret i resultaterne i onlinesøgemaskinerne, grupper af resultater inden for et bestemt emne, der vises sammen med resultaterne fra en onlinesøgemaskine, som behandles eller anvendes af bestemte slutbrugere som en tjeneste, der er forskellig fra eller supplerer onlinesøgemaskinen.
  En sådan præferencevisning eller integreret visning af en separat onlineformidlingstjeneste bør anses for at være en begunstigelse, uanset om oplysningerne eller resultaterne inden for de begunstigede grupper af specialiserede resultater også kan være stillet til rådighed af konkurrerende tjenester og derfor er rangordnet på en ikkediskriminerende måde.
  Andre tilfælde omfatter softwareapplikationer, der distribueres via softwareapplikationsbutikker, eller produkter eller tjenester, som har fået en fremtrædende placering eller visning i et newsfeed på et socialt medie, eller produkter eller tjenester, der er rangeret i søgeresultater eller vises på en onlinemarkedsplads. Under disse omstændigheder har gatekeeperen en dobbeltrolle som formidler for tredjepartsleverandører og som direkte udbyder af gatekeeperens produkter eller tjenester
  , hvilket fører til interessekonflikter
  . Disse gatekeepere har følgelig mulighed for direkte at underminere den frie markedsadgang for disse produkter eller tjenester på disse centrale platformstjenester til skade for erhvervsbrugere, der ikke er under gatekeeperens kontrol. |
| --- | --- |

(48)

Gatekeepere er ofte integreret vertikalt og tilbyder bestemte produkter eller tjenester til slutbrugere via deres egne centrale platformstjenester eller gennem en erhvervsbruger, over hvem de udøver kontrol, hvilket ofte fører til interessekonflikter. Dette kan bl.a. være situationer, hvor en gatekeeper tilbyder sine egne onlineformidlingstjenester via en onlinesøgemaskine. Når disse produkter eller tjenester tilbydes på den centrale platformstjeneste, kan gatekeeperne forbeholde sig en bedre stilling i forhold til deres egne udbud med hensyn til rangering, i modsætning til tredjeparters produkter, som også opererer på den samme centrale platformstjeneste. Dette kan f.eks. forekomme for produkter eller tjenester, herunder andre centrale platformstjenester, der er rangeret i resultaterne fra onlinesøgemaskiner, eller som er delvist eller helt integreret i resultaterne i onlinesøgemaskinerne, grupper af resultater inden for et bestemt emne, der vises sammen med resultaterne fra en onlinesøgemaskine, som behandles eller anvendes af bestemte slutbrugere som en tjeneste, der er forskellig fra eller supplerer onlinesøgemaskinen.
  En sådan præferencevisning eller integreret visning af en separat onlineformidlingstjeneste bør anses for at være en begunstigelse, uanset om oplysningerne eller resultaterne inden for de begunstigede grupper af specialiserede resultater også kan være stillet til rådighed af konkurrerende tjenester og derfor er rangordnet på en ikkediskriminerende måde.
  Andre tilfælde omfatter softwareapplikationer, der distribueres via softwareapplikationsbutikker, eller produkter eller tjenester, som har fået en fremtrædende placering eller visning i et newsfeed på et socialt medie, eller produkter eller tjenester, der er rangeret i søgeresultater eller vises på en onlinemarkedsplads. Under disse omstændigheder har gatekeeperen en dobbeltrolle som formidler for tredjepartsleverandører og som direkte udbyder af gatekeeperens produkter eller tjenester
  , hvilket fører til interessekonflikter
  . Disse gatekeepere har følgelig mulighed for direkte at underminere den frie markedsadgang for disse produkter eller tjenester på disse centrale platformstjenester til skade for erhvervsbrugere, der ikke er under gatekeeperens kontrol.

Ændring 34

Forslag til forordning

Betragtning 49

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (49) | I sådanne situationer bør gatekeeperen ikke deltage i nogen som helst form for forskelsbehandling eller særbehandling i forhold til rangering på den centrale platformstjeneste, enten via retslige, kommercielle eller tekniske hjælpemidler, til fordel for produkter eller tjenester, som gatekeeperen selv tilbyder eller via en erhvervsbruger, over hvem gatekeeperen udøver kontrol. For at sikre at denne forpligtelse gælder, bør det også sikres, at de betingelser, der gælder for sådan rangering, generelt også er rimelig. Rangering omfatter i denne forbindelse alle former for relativ fremtrædende placering, herunder visning, vurdering, links eller stemmeresultater. For at sikre at denne forpligtelse gælder og ikke kan omgås, bør den også gælde for enhver foranstaltning, der kan have en tilsvarende effekt på forskels- eller særbehandlingen i rangeringen. De retningslinjer, der er vedtaget i henhold til artikel 5 i forordning (EU) 2019/1150, bør også fremme gennemførelsen og håndhævelsen af denne forpligtelse (34). |

Kommissionens forslag

Ændring

(49)

I sådanne situationer bør gatekeeperen ikke deltage i nogen som helst form for forskelsbehandling eller særbehandling i forhold til rangering på den centrale platformstjeneste, enten via retslige, kommercielle eller tekniske hjælpemidler, til fordel for produkter eller tjenester, som gatekeeperen selv tilbyder eller via en erhvervsbruger, over hvem gatekeeperen udøver kontrol. For at sikre at denne forpligtelse gælder, bør det også sikres, at de betingelser, der gælder for sådan rangering, generelt også er rimelig. Rangering omfatter i denne forbindelse alle former for relativ fremtrædende placering, herunder visning, vurdering, links eller stemmeresultater. For at sikre at denne forpligtelse gælder og ikke kan omgås, bør den også gælde for enhver foranstaltning, der kan have en tilsvarende effekt på forskels- eller særbehandlingen i rangeringen. De retningslinjer, der er vedtaget i henhold til artikel 5 i forordning (EU) 2019/1150, bør også fremme gennemførelsen og håndhævelsen af denne forpligtelse (34).

| (49) | I sådanne situationer bør gatekeeperen ikke deltage i nogen som helst form for forskelsbehandling eller særbehandling i forhold til rangering på den centrale platformstjeneste, enten via retslige, kommercielle eller tekniske hjælpemidler, til fordel for produkter eller tjenester, som gatekeeperen selv tilbyder eller via en erhvervsbruger, over hvem gatekeeperen udøver kontrol. For at sikre at denne forpligtelse gælder, bør det også sikres, at de betingelser, der gælder for sådan rangering, generelt også er rimelige. Rangering omfatter i denne forbindelse alle former for relativ fremtrædende placering, herunder visning, vurdering, links eller stemmeresultater. For at sikre at denne forpligtelse gælder og ikke kan omgås, bør den også gælde for enhver foranstaltning, der kan have en tilsvarende effekt på forskels- eller særbehandlingen i rangeringen.
  For at undgå eventuelle interessekonflikter bør gatekeepere desuden være forpligtede til at behandle deres egne produkter eller tjenester som en særskilt kommerciel enhed, der er kommercielt levedygtig som en enkeltstående tjeneste.
  De retningslinjer, der er vedtaget i henhold til artikel 5 i forordning (EU) 2019/1150, bør også fremme gennemførelsen og håndhævelsen af denne forpligtelse (34). |
| --- | --- |

(49)

I sådanne situationer bør gatekeeperen ikke deltage i nogen som helst form for forskelsbehandling eller særbehandling i forhold til rangering på den centrale platformstjeneste, enten via retslige, kommercielle eller tekniske hjælpemidler, til fordel for produkter eller tjenester, som gatekeeperen selv tilbyder eller via en erhvervsbruger, over hvem gatekeeperen udøver kontrol. For at sikre at denne forpligtelse gælder, bør det også sikres, at de betingelser, der gælder for sådan rangering, generelt også er rimelige. Rangering omfatter i denne forbindelse alle former for relativ fremtrædende placering, herunder visning, vurdering, links eller stemmeresultater. For at sikre at denne forpligtelse gælder og ikke kan omgås, bør den også gælde for enhver foranstaltning, der kan have en tilsvarende effekt på forskels- eller særbehandlingen i rangeringen.
  For at undgå eventuelle interessekonflikter bør gatekeepere desuden være forpligtede til at behandle deres egne produkter eller tjenester som en særskilt kommerciel enhed, der er kommercielt levedygtig som en enkeltstående tjeneste.
  De retningslinjer, der er vedtaget i henhold til artikel 5 i forordning (EU) 2019/1150, bør også fremme gennemførelsen og håndhævelsen af denne forpligtelse (34).

Ændring 35

Forslag til forordning

Betragtning 52 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (52a) | Manglen på sammenkoblingsegenskaber blandt gatekeepertjenesterne kan i væsentlig grad påvirke brugernes valg og deres muligheder for at skifte, fordi slutbrugeren ikke kan rekonstruere sociale forbindelser og netværk, som leveres af gatekeeperen, selv om multihoming er muligt. Det bør derfor være tilladt for enhver udbyder af tilsvarende centrale platformstjenester efter anmodning og gratis at sammenkoble sig med gatekeeperes nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester eller sociale netværkstjenester. Sammenkoblingen bør foregå på de vilkår og i den kvalitet, der er til rådighed eller anvendes af gatekeeperen, samtidig med at der sikres et højt niveau af sikkerhed og beskyttelse af personoplysninger. I det særlige tilfælde med nummerafhængige interpersonelle kommunikationstjenester bør sammenkoblingskrav betyde, at tredjepartsudbydere får mulighed for at anmode om adgang og samtrafik for funktioner som tekst, videoer, tale og billeder, samtidig med at de bør give adgang og samtrafik på basale funktioner såsom indlæg, »likes« og kommentarer til sociale netværkstjenester. Sammenkoblingsforanstaltninger for nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester bør indføres i overensstemmelse med bestemmelserne i kodeksen for elektronisk kommunikation og navnlig de betingelser og procedurer, der er fastsat i kodeksens artikel 61. Det bør ikke desto mindre antages, at udbydere af nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester, der er blevet udpeget som gatekeeper, opfylder de betingelser, der er nødvendige for at iværksætte procedurerne, dvs. at de har et betydeligt dækningsniveau og betydelig brugerudbredelse, og derfor bør der fastsættes gældende minimumskrav til interoperabilitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(52a)

Manglen på sammenkoblingsegenskaber blandt gatekeepertjenesterne kan i væsentlig grad påvirke brugernes valg og deres muligheder for at skifte, fordi slutbrugeren ikke kan rekonstruere sociale forbindelser og netværk, som leveres af gatekeeperen, selv om multihoming er muligt. Det bør derfor være tilladt for enhver udbyder af tilsvarende centrale platformstjenester efter anmodning og gratis at sammenkoble sig med gatekeeperes nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester eller sociale netværkstjenester. Sammenkoblingen bør foregå på de vilkår og i den kvalitet, der er til rådighed eller anvendes af gatekeeperen, samtidig med at der sikres et højt niveau af sikkerhed og beskyttelse af personoplysninger. I det særlige tilfælde med nummerafhængige interpersonelle kommunikationstjenester bør sammenkoblingskrav betyde, at tredjepartsudbydere får mulighed for at anmode om adgang og samtrafik for funktioner som tekst, videoer, tale og billeder, samtidig med at de bør give adgang og samtrafik på basale funktioner såsom indlæg, »likes« og kommentarer til sociale netværkstjenester. Sammenkoblingsforanstaltninger for nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester bør indføres i overensstemmelse med bestemmelserne i kodeksen for elektronisk kommunikation og navnlig de betingelser og procedurer, der er fastsat i kodeksens artikel 61. Det bør ikke desto mindre antages, at udbydere af nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester, der er blevet udpeget som gatekeeper, opfylder de betingelser, der er nødvendige for at iværksætte procedurerne, dvs. at de har et betydeligt dækningsniveau og betydelig brugerudbredelse, og derfor bør der fastsættes gældende minimumskrav til interoperabilitet.

Ændring 36

Forslag til forordning

Betragtning 53

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (53) | De betingelser, hvorunder gatekeepere udbyder onlinereklametjenester til erhvervsbrugere, herunder både annoncører og udgivere, er ofte uigennemsigtige og uklare. Dette medfører ofte, at annoncører og udgivere mangler oplysninger om effekten af en bestemt reklame. For yderligere at fremme rimeligheden, gennemsigtigheden og åbenheden for onlinereklametjenester, der udpeges i henhold til denne forordning, samt dem, der er fuldt integreret med andre centrale platformstjenester fra den samme udbyder, bør de udpegede gatekeepere give annoncører og udgivere, når der anmodes derom, gratis adgang til gatekeeperens præstationsmåleværktøjer og til de oplysninger, som er nødvendige for, at annoncører, reklamebureauer, der handler på vegne af en virksomhed, som indrykker annoncer, samt udgivere kan foretage en uafhængig verifikation af leveringen af de relevante onlinereklametjenester. |

Kommissionens forslag

Ændring

(53)

De betingelser, hvorunder gatekeepere udbyder onlinereklametjenester til erhvervsbrugere, herunder både annoncører og udgivere, er ofte uigennemsigtige og uklare. Dette medfører ofte, at annoncører og udgivere mangler oplysninger om effekten af en bestemt reklame. For yderligere at fremme rimeligheden, gennemsigtigheden og åbenheden for onlinereklametjenester, der udpeges i henhold til denne forordning, samt dem, der er fuldt integreret med andre centrale platformstjenester fra den samme udbyder, bør de udpegede gatekeepere give annoncører og udgivere, når der anmodes derom, gratis adgang til gatekeeperens præstationsmåleværktøjer og til de oplysninger, som er nødvendige for, at annoncører, reklamebureauer, der handler på vegne af en virksomhed, som indrykker annoncer, samt udgivere kan foretage en uafhængig verifikation af leveringen af de relevante onlinereklametjenester.

| (53) | De betingelser, hvorunder gatekeepere udbyder onlinereklametjenester til erhvervsbrugere, herunder både annoncører og udgivere, er ofte uigennemsigtige og uklare. Dette medfører ofte, at annoncører og udgivere mangler oplysninger om effekten af en bestemt reklame. For yderligere at fremme rimeligheden, gennemsigtigheden og åbenheden for onlinereklametjenester, der udpeges i henhold til denne forordning, samt dem, der er fuldt integreret med andre centrale platformstjenester fra den samme udbyder, bør de udpegede gatekeepere
  derfor sikre annoncører og udgivere fuldstændige oplysninger om og gennemsigtighed i de parametre og data, der anvendes til beslutningstagning, udførelse og måling af formidlingstjenester. En gatekeeper bør endvidere
  give annoncører og udgivere, når der anmodes derom, gratis adgang til gatekeeperens præstationsmåleværktøjer og til de oplysninger, som er nødvendige for, at annoncører, reklamebureauer, der handler på vegne af en virksomhed, som indrykker annoncer, samt udgivere kan foretage en uafhængig verifikation af leveringen af de relevante onlinereklametjenester. |
| --- | --- |

(53)

De betingelser, hvorunder gatekeepere udbyder onlinereklametjenester til erhvervsbrugere, herunder både annoncører og udgivere, er ofte uigennemsigtige og uklare. Dette medfører ofte, at annoncører og udgivere mangler oplysninger om effekten af en bestemt reklame. For yderligere at fremme rimeligheden, gennemsigtigheden og åbenheden for onlinereklametjenester, der udpeges i henhold til denne forordning, samt dem, der er fuldt integreret med andre centrale platformstjenester fra den samme udbyder, bør de udpegede gatekeepere
  derfor sikre annoncører og udgivere fuldstændige oplysninger om og gennemsigtighed i de parametre og data, der anvendes til beslutningstagning, udførelse og måling af formidlingstjenester. En gatekeeper bør endvidere
  give annoncører og udgivere, når der anmodes derom, gratis adgang til gatekeeperens præstationsmåleværktøjer og til de oplysninger, som er nødvendige for, at annoncører, reklamebureauer, der handler på vegne af en virksomhed, som indrykker annoncer, samt udgivere kan foretage en uafhængig verifikation af leveringen af de relevante onlinereklametjenester.

Ændring 37

Forslag til forordning

Betragtning 57

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (57) | Navnlig gatekeepere, der giver adgang til
  softwareapplikationsbutikker
  , fungerer som en vigtig gateway for erhvervsbrugere, der forsøger at nå ud til slutbrugere. I betragtning af ubalancen i forhandlingspositionen mellem disse gatekeepere og erhvervsbrugere af deres
  softwareapplikationsbutikker
  bør disse gatekeepere ikke have mulighed for at fastsætte almindelige vilkår, herunder prisvilkår, der ville være urimelige eller føre til uberettiget forskelsbehandling. Prisfastsættelse eller andre generelle adgangsbetingelser bør anses for urimelige, hvis de fører til ubalance mellem de rettigheder og forpligtelser, der påtvinges erhvervsbrugere, eller giver gatekeeperen en fordel, som ikke står i rimeligt forhold til den af gatekeeperen ydede tjeneste til erhvervsbrugere, eller fører til ulempe for erhvervsbrugere i forbindelse med levering af de samme eller lignende tjenester som gatekeeperens. Følgende benchmarks kan fungere som målestok for at fastlægge rimeligheden af de generelle adgangsbetingelser: de priser, der opkræves, eller de betingelser, der pålægges for de samme eller lignende tjenester af andre udbydere af
  softwareapplikationsbutikker
  , de priser, der opkræves, eller de betingelser, der pålægges af udbyderen af softwareapplikationsbutikken for forskellige tilknyttede eller lignende tjenester eller til forskellige typer slutbrugere, de priser, der opkræves, eller de betingelser, der pålægges af udbyderen af softwareapplikationsbutikken for den samme tjeneste i forskellige geografiske områder, de priser, der opkræves, eller de betingelser, der pålægges af udbyderen af softwareapplikationsbutikken for den samme tjeneste, som gatekeeperen tilbyder til sig selv. Denne forpligtelse bør ikke fastlægge en ret til adgang, og den bør ikke berøre udbydere af
  softwareapplikationsbutikkers
  mulighed for at påtage sig det påkrævede ansvar i bekæmpelsen af ulovligt og uønsket indhold som omhandlet i forordning [retsakten om digitale tjenester]. |

Kommissionens forslag

Ændring

(57)

Navnlig gatekeepere, der giver adgang til
  softwareapplikationsbutikker
  , fungerer som en vigtig gateway for erhvervsbrugere, der forsøger at nå ud til slutbrugere. I betragtning af ubalancen i forhandlingspositionen mellem disse gatekeepere og erhvervsbrugere af deres
  softwareapplikationsbutikker
  bør disse gatekeepere ikke have mulighed for at fastsætte almindelige vilkår, herunder prisvilkår, der ville være urimelige eller føre til uberettiget forskelsbehandling. Prisfastsættelse eller andre generelle adgangsbetingelser bør anses for urimelige, hvis de fører til ubalance mellem de rettigheder og forpligtelser, der påtvinges erhvervsbrugere, eller giver gatekeeperen en fordel, som ikke står i rimeligt forhold til den af gatekeeperen ydede tjeneste til erhvervsbrugere, eller fører til ulempe for erhvervsbrugere i forbindelse med levering af de samme eller lignende tjenester som gatekeeperens. Følgende benchmarks kan fungere som målestok for at fastlægge rimeligheden af de generelle adgangsbetingelser: de priser, der opkræves, eller de betingelser, der pålægges for de samme eller lignende tjenester af andre udbydere af
  softwareapplikationsbutikker
  , de priser, der opkræves, eller de betingelser, der pålægges af udbyderen af softwareapplikationsbutikken for forskellige tilknyttede eller lignende tjenester eller til forskellige typer slutbrugere, de priser, der opkræves, eller de betingelser, der pålægges af udbyderen af softwareapplikationsbutikken for den samme tjeneste i forskellige geografiske områder, de priser, der opkræves, eller de betingelser, der pålægges af udbyderen af softwareapplikationsbutikken for den samme tjeneste, som gatekeeperen tilbyder til sig selv. Denne forpligtelse bør ikke fastlægge en ret til adgang, og den bør ikke berøre udbydere af
  softwareapplikationsbutikkers
  mulighed for at påtage sig det påkrævede ansvar i bekæmpelsen af ulovligt og uønsket indhold som omhandlet i forordning [retsakten om digitale tjenester].

| (57) | Navnlig gatekeepere, der giver adgang til
  centrale platformstjenester
  , fungerer som en vigtig gateway for erhvervsbrugere, der forsøger at nå ud til slutbrugere. I betragtning af ubalancen i forhandlingspositionen mellem disse gatekeepere og erhvervsbrugere af deres
  centrale platformstjenester
  bør disse gatekeepere ikke have mulighed for at fastsætte almindelige vilkår, herunder prisvilkår, der ville være urimelige eller føre til uberettiget forskelsbehandling. Prisfastsættelse eller andre generelle adgangsbetingelser bør anses for urimelige, hvis de fører til ubalance mellem de rettigheder og forpligtelser, der påtvinges erhvervsbrugere, eller giver gatekeeperen en fordel, som ikke står i rimeligt forhold til den af gatekeeperen ydede tjeneste til erhvervsbrugere, eller fører til ulempe for erhvervsbrugere i forbindelse med levering af de samme eller lignende tjenester som gatekeeperens. Følgende benchmarks kan fungere som målestok for at fastlægge rimeligheden af de generelle adgangsbetingelser: de priser, der opkræves, eller de betingelser, der pålægges for de samme eller lignende tjenester af andre udbydere af
  centrale platformstjenester
  , de priser, der opkræves, eller de betingelser, der pålægges af udbyderen af softwareapplikationsbutikken for forskellige tilknyttede eller lignende tjenester eller til forskellige typer slutbrugere, de priser, der opkræves, eller de betingelser, der pålægges af udbyderen af softwareapplikationsbutikken for den samme tjeneste i forskellige geografiske områder, de priser, der opkræves, eller de betingelser, der pålægges af udbyderen af softwareapplikationsbutikken for den samme tjeneste, som gatekeeperen tilbyder til sig selv. Denne forpligtelse bør ikke fastlægge en ret til adgang, og den bør ikke berøre udbydere af
  centrale platformstjenesters
  mulighed for at påtage sig det påkrævede ansvar i bekæmpelsen af ulovligt og uønsket indhold som omhandlet i forordning [retsakten om digitale tjenester]. |
| --- | --- |

(57)

Navnlig gatekeepere, der giver adgang til
  centrale platformstjenester
  , fungerer som en vigtig gateway for erhvervsbrugere, der forsøger at nå ud til slutbrugere. I betragtning af ubalancen i forhandlingspositionen mellem disse gatekeepere og erhvervsbrugere af deres
  centrale platformstjenester
  bør disse gatekeepere ikke have mulighed for at fastsætte almindelige vilkår, herunder prisvilkår, der ville være urimelige eller føre til uberettiget forskelsbehandling. Prisfastsættelse eller andre generelle adgangsbetingelser bør anses for urimelige, hvis de fører til ubalance mellem de rettigheder og forpligtelser, der påtvinges erhvervsbrugere, eller giver gatekeeperen en fordel, som ikke står i rimeligt forhold til den af gatekeeperen ydede tjeneste til erhvervsbrugere, eller fører til ulempe for erhvervsbrugere i forbindelse med levering af de samme eller lignende tjenester som gatekeeperens. Følgende benchmarks kan fungere som målestok for at fastlægge rimeligheden af de generelle adgangsbetingelser: de priser, der opkræves, eller de betingelser, der pålægges for de samme eller lignende tjenester af andre udbydere af
  centrale platformstjenester
  , de priser, der opkræves, eller de betingelser, der pålægges af udbyderen af softwareapplikationsbutikken for forskellige tilknyttede eller lignende tjenester eller til forskellige typer slutbrugere, de priser, der opkræves, eller de betingelser, der pålægges af udbyderen af softwareapplikationsbutikken for den samme tjeneste i forskellige geografiske områder, de priser, der opkræves, eller de betingelser, der pålægges af udbyderen af softwareapplikationsbutikken for den samme tjeneste, som gatekeeperen tilbyder til sig selv. Denne forpligtelse bør ikke fastlægge en ret til adgang, og den bør ikke berøre udbydere af
  centrale platformstjenesters
  mulighed for at påtage sig det påkrævede ansvar i bekæmpelsen af ulovligt og uønsket indhold som omhandlet i forordning [retsakten om digitale tjenester].

Ændring 38

Forslag til forordning

Betragtning 57 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (57a) | Gennemførelsen af gatekeepernes forpligtelser med hensyn til adgang, installation, portabilitet eller interoperabilitet kan fremmes ved hjælp af tekniske standarder. I den forbindelse bør Kommissionen udpege passende og udbredte IKT-tekniske standarder fra standardiseringsorganisationer, jf. artikel 13 i forordning (EU) nr. 1025/2012, eller, hvis det er relevant, anmode de europæiske standardiseringsorganer om at udvikle dem. |

Kommissionens forslag

Ændring

(57a)

Gennemførelsen af gatekeepernes forpligtelser med hensyn til adgang, installation, portabilitet eller interoperabilitet kan fremmes ved hjælp af tekniske standarder. I den forbindelse bør Kommissionen udpege passende og udbredte IKT-tekniske standarder fra standardiseringsorganisationer, jf. artikel 13 i forordning (EU) nr. 1025/2012, eller, hvis det er relevant, anmode de europæiske standardiseringsorganer om at udvikle dem.

Ændring 39

Forslag til forordning

Betragtning 58

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (58) | For at sikre at de forpligtelser, der følger af denne forordning, har gyldighed, og samtidig sikre, at disse forpligtelser er begrænset til, hvad der er nødvendigt for at sikre den frie markedsadgang og tackle de skadelige virkninger af den urimelige adfærd fra gatekeeperes side, er det vigtigt at definere dem klart og afgrænse dem for at gøre det muligt for gatekeeperen straks at opfylde, under fuld overholdelse af forordning (EU) 2016/679 og direktiv 2002/58/EF, forbrugerbeskyttelses-, cybersikkerheds- og produktsikkerhedskravene. Gatekeeperne bør sikre overholdelse af denne forordning gennem design. De nødvendige foranstaltninger bør derfor så vidt muligt, og når det er relevant, være integreret i det teknologiske design, der anvendes af gatekeeperne. Det kan i visse tilfælde være hensigtsmæssigt for Kommissionen, efter at have været i dialog med den pågældende gatekeeper, nærmere at præcisere nogle af de foranstaltninger, som den pågældende gatekeeper burde vedtage for at opfylde de forpligtelser, der muligvis skal præciseres nærmere. Denne mulighed for en reguleringsdialog bør fremme gatekeepernes overholdelse og fremskynde korrekt gennemførelse af forordningen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(58)

For at sikre at de forpligtelser, der følger af denne forordning, har gyldighed, og samtidig sikre, at disse forpligtelser er begrænset til, hvad der er nødvendigt for at sikre den frie markedsadgang og tackle de skadelige virkninger af den urimelige adfærd fra gatekeeperes side, er det vigtigt at definere dem klart og afgrænse dem for at gøre det muligt for gatekeeperen straks at opfylde, under fuld overholdelse af forordning (EU) 2016/679 og direktiv 2002/58/EF, forbrugerbeskyttelses-, cybersikkerheds- og produktsikkerhedskravene. Gatekeeperne bør sikre overholdelse af denne forordning gennem design. De nødvendige foranstaltninger bør derfor så vidt muligt, og når det er relevant, være integreret i det teknologiske design, der anvendes af gatekeeperne. Det kan i visse tilfælde være hensigtsmæssigt for Kommissionen, efter at have været i dialog med den pågældende gatekeeper, nærmere at præcisere nogle af de foranstaltninger, som den pågældende gatekeeper burde vedtage for at opfylde de forpligtelser, der muligvis skal præciseres nærmere. Denne mulighed for en reguleringsdialog bør fremme gatekeepernes overholdelse og fremskynde korrekt gennemførelse af forordningen.

| (58) | Formålet med denne forordning er at sikre, at den digitale økonomi forbliver åben og retfærdig med henblik på at fremme innovation, digitale produkters og tjenesters høje kvalitet, fair og konkurrencedygtige priser samt en høj kvalitet og valgmuligheder for slutbrugerne i den digitale sektor.
  For at sikre at de forpligtelser, der følger af denne forordning, har gyldighed, og samtidig sikre, at disse forpligtelser er begrænset til, hvad der er nødvendigt for at sikre den frie markedsadgang og tackle de skadelige virkninger af den urimelige adfærd fra gatekeeperes side, er det vigtigt at definere dem klart og afgrænse dem for at gøre det muligt for gatekeeperen straks at opfylde, under fuld overholdelse af forordning (EU) 2016/679 og direktiv 2002/58/EF, forbrugerbeskyttelses-, cybersikkerheds- og produktsikkerhedskravene
  , såvel som med kravene om tilgængelighed for personer med handicap i henhold til direktiv (EU) 2019/882
  . Gatekeeperne bør sikre overholdelse af denne forordning gennem design. De nødvendige foranstaltninger bør derfor så vidt muligt, og når det er relevant, være integreret i det teknologiske design, der anvendes af gatekeeperne. Det kan i visse tilfælde være hensigtsmæssigt for Kommissionen, efter at have været i dialog med den pågældende gatekeeper,
  og, hvis det er relevant, efter at have hørt interesserede tredjeparter, i en afgørelse
  nærmere at præcisere nogle af de foranstaltninger, som den pågældende gatekeeper burde vedtage for at opfylde de forpligtelser, der muligvis skal præciseres nærmere. Denne mulighed for en reguleringsdialog bør fremme gatekeepernes overholdelse og fremskynde korrekt gennemførelse af forordningen. |
| --- | --- |

(58)

Formålet med denne forordning er at sikre, at den digitale økonomi forbliver åben og retfærdig med henblik på at fremme innovation, digitale produkters og tjenesters høje kvalitet, fair og konkurrencedygtige priser samt en høj kvalitet og valgmuligheder for slutbrugerne i den digitale sektor.
  For at sikre at de forpligtelser, der følger af denne forordning, har gyldighed, og samtidig sikre, at disse forpligtelser er begrænset til, hvad der er nødvendigt for at sikre den frie markedsadgang og tackle de skadelige virkninger af den urimelige adfærd fra gatekeeperes side, er det vigtigt at definere dem klart og afgrænse dem for at gøre det muligt for gatekeeperen straks at opfylde, under fuld overholdelse af forordning (EU) 2016/679 og direktiv 2002/58/EF, forbrugerbeskyttelses-, cybersikkerheds- og produktsikkerhedskravene
  , såvel som med kravene om tilgængelighed for personer med handicap i henhold til direktiv (EU) 2019/882
  . Gatekeeperne bør sikre overholdelse af denne forordning gennem design. De nødvendige foranstaltninger bør derfor så vidt muligt, og når det er relevant, være integreret i det teknologiske design, der anvendes af gatekeeperne. Det kan i visse tilfælde være hensigtsmæssigt for Kommissionen, efter at have været i dialog med den pågældende gatekeeper,
  og, hvis det er relevant, efter at have hørt interesserede tredjeparter, i en afgørelse
  nærmere at præcisere nogle af de foranstaltninger, som den pågældende gatekeeper burde vedtage for at opfylde de forpligtelser, der muligvis skal præciseres nærmere. Denne mulighed for en reguleringsdialog bør fremme gatekeepernes overholdelse og fremskynde korrekt gennemførelse af forordningen.

Ændring 40

Forslag til forordning

Betragtning 59

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (59) | Som et yderligere element for at sikre proportionalitet bør gatekeeperne have mulighed for at anmode om suspension, i det omfang det er nødvendigt, af en specifik forpligtelse under særlige omstændigheder, som er uden for gatekeeperens kontrol, som f.eks. uforudset udefrakommende påvirkning, der midlertidigt har elimineret en betydelig del af efterspørgslen fra slutbrugere efter den pågældende centrale platformstjeneste, hvor gatekeeperen kan påvise, at overholdelsen af en specifik forpligtelse vil bringe den økonomiske levedygtighed af gatekeeperens aktiviteter i EU i fare. |

Kommissionens forslag

Ændring

(59)

Som et yderligere element for at sikre proportionalitet bør gatekeeperne have mulighed for at anmode om suspension, i det omfang det er nødvendigt, af en specifik forpligtelse under særlige omstændigheder, som er uden for gatekeeperens kontrol, som f.eks. uforudset udefrakommende påvirkning, der midlertidigt har elimineret en betydelig del af efterspørgslen fra slutbrugere efter den pågældende centrale platformstjeneste, hvor gatekeeperen kan påvise, at overholdelsen af en specifik forpligtelse vil bringe den økonomiske levedygtighed af gatekeeperens aktiviteter i EU i fare.

| (59) | Som et yderligere element for at sikre proportionalitet bør gatekeeperne have mulighed for at anmode om suspension, i det omfang det er nødvendigt, af en specifik forpligtelse under særlige omstændigheder, som er uden for gatekeeperens kontrol, som f.eks. uforudset udefrakommende påvirkning, der midlertidigt har elimineret en betydelig del af efterspørgslen fra slutbrugere efter den pågældende centrale platformstjeneste, hvor gatekeeperen kan påvise, at overholdelsen af en specifik forpligtelse vil bringe den økonomiske levedygtighed af gatekeeperens aktiviteter i EU i fare.
  Kommissionen bør i sin afgørelse angive årsagerne til, at der indrømmes suspension, og regelmæssigt tage afgørelsen op til fornyet overvejelse for at vurdere, om betingelserne for indrømmelse af suspension stadig foreligger. |
| --- | --- |

(59)

Som et yderligere element for at sikre proportionalitet bør gatekeeperne have mulighed for at anmode om suspension, i det omfang det er nødvendigt, af en specifik forpligtelse under særlige omstændigheder, som er uden for gatekeeperens kontrol, som f.eks. uforudset udefrakommende påvirkning, der midlertidigt har elimineret en betydelig del af efterspørgslen fra slutbrugere efter den pågældende centrale platformstjeneste, hvor gatekeeperen kan påvise, at overholdelsen af en specifik forpligtelse vil bringe den økonomiske levedygtighed af gatekeeperens aktiviteter i EU i fare.
  Kommissionen bør i sin afgørelse angive årsagerne til, at der indrømmes suspension, og regelmæssigt tage afgørelsen op til fornyet overvejelse for at vurdere, om betingelserne for indrømmelse af suspension stadig foreligger.

Ændring 41

Forslag til forordning

Betragtning 60

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (60) | Under særlige omstændigheder, der er begrundet i hensynet til den offentlige moral, folkesundheden eller den offentlige sikkerhed, bør Kommissionen kunne træffe afgørelse om, at den pågældende forpligtelse ikke finder anvendelse på en specifik central platformstjeneste. Påvirkning af disse samfundsinteresser kan være tegn på, at den omkostning, som håndhævelsen af en bestemt forpligtelse medfører for samfundet som helhed, i visse ekstraordinære tilfælde ville være for høj og dermed ikke stå i rimeligt forhold dertil. Reguleringsdialogen for at lette overholdelsen af bestemmelserne om begrænset suspension og mulighed for undtagelse bør sikre, at forpligtelserne i denne forordning står i rimeligt forhold uden at svække de forventede forudgående virkninger på den frie adgang og rimeligheden. |

Kommissionens forslag

Ændring

(60)

Under særlige omstændigheder, der er begrundet i hensynet til den offentlige moral, folkesundheden eller den offentlige sikkerhed, bør Kommissionen kunne træffe afgørelse om, at den pågældende forpligtelse ikke finder anvendelse på en specifik central platformstjeneste. Påvirkning af disse samfundsinteresser kan være tegn på, at den omkostning, som håndhævelsen af en bestemt forpligtelse medfører for samfundet som helhed, i visse ekstraordinære tilfælde ville være for høj og dermed ikke stå i rimeligt forhold dertil. Reguleringsdialogen for at lette overholdelsen af bestemmelserne om begrænset suspension og mulighed for undtagelse bør sikre, at forpligtelserne i denne forordning står i rimeligt forhold uden at svække de forventede forudgående virkninger på den frie adgang og rimeligheden.

| (60) | Under særlige omstændigheder, der er begrundet i hensynet til den offentlige moral, folkesundheden eller den offentlige sikkerhed, bør Kommissionen kunne træffe afgørelse om, at den pågældende forpligtelse ikke finder anvendelse på en specifik central platformstjeneste. Påvirkning af disse samfundsinteresser kan være tegn på, at den omkostning, som håndhævelsen af en bestemt forpligtelse medfører for samfundet som helhed, i visse ekstraordinære tilfælde ville være for høj og dermed ikke stå i rimeligt forhold dertil. Reguleringsdialogen for at lette overholdelsen af bestemmelserne om begrænset
  og behørigt begrundet
  suspension og mulighed for undtagelse bør sikre, at forpligtelserne i denne forordning står i rimeligt forhold uden at svække de forventede forudgående virkninger på den frie adgang og rimeligheden.
  Hvis der indrømmes en sådan undtagelse, bør Kommissionen tage sin afgørelse op til fornyet overvejelse hvert år. |
| --- | --- |

(60)

Under særlige omstændigheder, der er begrundet i hensynet til den offentlige moral, folkesundheden eller den offentlige sikkerhed, bør Kommissionen kunne træffe afgørelse om, at den pågældende forpligtelse ikke finder anvendelse på en specifik central platformstjeneste. Påvirkning af disse samfundsinteresser kan være tegn på, at den omkostning, som håndhævelsen af en bestemt forpligtelse medfører for samfundet som helhed, i visse ekstraordinære tilfælde ville være for høj og dermed ikke stå i rimeligt forhold dertil. Reguleringsdialogen for at lette overholdelsen af bestemmelserne om begrænset
  og behørigt begrundet
  suspension og mulighed for undtagelse bør sikre, at forpligtelserne i denne forordning står i rimeligt forhold uden at svække de forventede forudgående virkninger på den frie adgang og rimeligheden.
  Hvis der indrømmes en sådan undtagelse, bør Kommissionen tage sin afgørelse op til fornyet overvejelse hvert år.

Ændring 42

Forslag til forordning

Betragtning 61

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (61) | Hensynet til databeskyttelse og privatlivets fred for slutbrugere er relevant for enhver vurdering af potentielle negative virkninger for gatekeepernes konstaterede praksis i forbindelse med indsamling og akkumulering af store mængder data fra slutbrugerne. At sikre en tilstrækkelig grad af gennemsigtighed i den profileringspraksis, der anvendes af gatekeepere, fremmer den frie markedsadgang for centrale platformstjenester ved at lægge pres på gatekeeperne udefra for at forhindre, at dybdegående profilering af forbrugere bliver standard i branchen, eftersom potentielle nye aktører på markedet eller nystartede udbydere ikke kan få adgang til data i samme omfang og dybde og på et tilsvarende niveau. Øget gennemsigtighed burde give andre udbydere af centrale platformstjenester mulighed for bedre at skille sig ud ved at anvende bedre faciliteter til at garantere beskyttelse af privatlivets fred. For at sikre en minimumsgrad af virkningsfuldhed af denne gennemsigtighedsforpligtelse bør gatekeeperne som minimum give en beskrivelse af det grundlag, hvorpå profilering foretages, herunder hvorvidt der anvendes personoplysninger og data udledt af brugeraktivitet, den anvendte behandling, formålet med at udarbejde profilen og anvende den, virkningen af sådan profilering for gatekeeperens tjenester, samt hvilke foranstaltninger der er truffet for at give slutbrugerne mulighed for at få kendskab til den relevante brug af profileringen samt at indhente deres samtykke. |

Kommissionens forslag

Ændring

(61)

Hensynet til databeskyttelse og privatlivets fred for slutbrugere er relevant for enhver vurdering af potentielle negative virkninger for gatekeepernes konstaterede praksis i forbindelse med indsamling og akkumulering af store mængder data fra slutbrugerne. At sikre en tilstrækkelig grad af gennemsigtighed i den profileringspraksis, der anvendes af gatekeepere, fremmer den frie markedsadgang for centrale platformstjenester ved at lægge pres på gatekeeperne udefra for at forhindre, at dybdegående profilering af forbrugere bliver standard i branchen, eftersom potentielle nye aktører på markedet eller nystartede udbydere ikke kan få adgang til data i samme omfang og dybde og på et tilsvarende niveau. Øget gennemsigtighed burde give andre udbydere af centrale platformstjenester mulighed for bedre at skille sig ud ved at anvende bedre faciliteter til at garantere beskyttelse af privatlivets fred. For at sikre en minimumsgrad af virkningsfuldhed af denne gennemsigtighedsforpligtelse bør gatekeeperne som minimum give en beskrivelse af det grundlag, hvorpå profilering foretages, herunder hvorvidt der anvendes personoplysninger og data udledt af brugeraktivitet, den anvendte behandling, formålet med at udarbejde profilen og anvende den, virkningen af sådan profilering for gatekeeperens tjenester, samt hvilke foranstaltninger der er truffet for at give slutbrugerne mulighed for at få kendskab til den relevante brug af profileringen samt at indhente deres samtykke.

| (61) | Hensynet til databeskyttelse og privatlivets fred for slutbrugere er relevant for enhver vurdering af potentielle negative virkninger for gatekeepernes konstaterede praksis i forbindelse med indsamling og akkumulering af store mængder data fra slutbrugerne. At sikre en tilstrækkelig grad af gennemsigtighed i den profileringspraksis, der anvendes af gatekeepere, fremmer den frie markedsadgang for centrale platformstjenester ved at lægge pres på gatekeeperne udefra for at forhindre, at dybdegående profilering af forbrugere bliver standard i branchen, eftersom potentielle nye aktører på markedet eller nystartede udbydere ikke kan få adgang til data i samme omfang og dybde og på et tilsvarende niveau. Øget gennemsigtighed burde give andre udbydere af centrale platformstjenester mulighed for bedre at skille sig ud ved at anvende bedre faciliteter til at garantere beskyttelse af privatlivets fred. For at sikre en minimumsgrad af virkningsfuldhed af denne gennemsigtighedsforpligtelse bør gatekeeperne som minimum give en beskrivelse af det grundlag, hvorpå profilering foretages, herunder hvorvidt der anvendes personoplysninger og data udledt af brugeraktivitet, den anvendte behandling, formålet med at udarbejde profilen og anvende den, virkningen af sådan profilering for gatekeeperens tjenester, samt hvilke foranstaltninger der er truffet for at give slutbrugerne mulighed for at få kendskab til den relevante brug af profileringen samt at indhente deres samtykke.
  Forbrugerbeskyttelsesmyndighedernes ekspertise som medlemmer af gruppen på højt plan af digitale tilsynsmyndigheder, bør især tages i betragtning ved vurderingen af forbrugerprofileringsteknikker. Kommissionen bør i samråd med Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Det Europæiske Databeskyttelsesråd, civilsamfundet og eksperter udvikle standarderne og processen for revisionen. |
| --- | --- |

(61)

Hensynet til databeskyttelse og privatlivets fred for slutbrugere er relevant for enhver vurdering af potentielle negative virkninger for gatekeepernes konstaterede praksis i forbindelse med indsamling og akkumulering af store mængder data fra slutbrugerne. At sikre en tilstrækkelig grad af gennemsigtighed i den profileringspraksis, der anvendes af gatekeepere, fremmer den frie markedsadgang for centrale platformstjenester ved at lægge pres på gatekeeperne udefra for at forhindre, at dybdegående profilering af forbrugere bliver standard i branchen, eftersom potentielle nye aktører på markedet eller nystartede udbydere ikke kan få adgang til data i samme omfang og dybde og på et tilsvarende niveau. Øget gennemsigtighed burde give andre udbydere af centrale platformstjenester mulighed for bedre at skille sig ud ved at anvende bedre faciliteter til at garantere beskyttelse af privatlivets fred. For at sikre en minimumsgrad af virkningsfuldhed af denne gennemsigtighedsforpligtelse bør gatekeeperne som minimum give en beskrivelse af det grundlag, hvorpå profilering foretages, herunder hvorvidt der anvendes personoplysninger og data udledt af brugeraktivitet, den anvendte behandling, formålet med at udarbejde profilen og anvende den, virkningen af sådan profilering for gatekeeperens tjenester, samt hvilke foranstaltninger der er truffet for at give slutbrugerne mulighed for at få kendskab til den relevante brug af profileringen samt at indhente deres samtykke.
  Forbrugerbeskyttelsesmyndighedernes ekspertise som medlemmer af gruppen på højt plan af digitale tilsynsmyndigheder, bør især tages i betragtning ved vurderingen af forbrugerprofileringsteknikker. Kommissionen bør i samråd med Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Det Europæiske Databeskyttelsesråd, civilsamfundet og eksperter udvikle standarderne og processen for revisionen.

Ændring 43

Forslag til forordning

Betragtning 62

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (62) | For at sikre fuld og hel opfyldelse af målene i denne forordning bør Kommissionen kunne vurdere, hvorvidt en udbyder af centrale platformstjenester skal udpeges som gatekeeper uden at opfylde de kvantitative tærskler, der er fastsat i denne forordning, hvorvidt systematisk manglende overholdelse fra en gatekeepers side berettiger til at pålægge afhjælpende foranstaltninger,
  og
  hvorvidt listen over forpligtelser til at gribe ind over for urimelig praksis fra gatekeeperes side bør revideres, og
  om
  yderligere praksis, der ligeledes er urimelig og begrænser den frie markedsadgang for digitale markeder,
  bør identificeres
  . En sådan vurdering bør tage udgangspunkt i markedsundersøgelser, der skal foretages inden for en rimelig tidsramme ved hjælp af klare procedurer og frister, for at støtte den forudgående virkning af denne forordning på den frie markedsadgang og rimelighed i den digitale sektor og for at skabe den nødvendige retssikkerhed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(62)

For at sikre fuld og hel opfyldelse af målene i denne forordning bør Kommissionen kunne vurdere, hvorvidt en udbyder af centrale platformstjenester skal udpeges som gatekeeper uden at opfylde de kvantitative tærskler, der er fastsat i denne forordning, hvorvidt systematisk manglende overholdelse fra en gatekeepers side berettiger til at pålægge afhjælpende foranstaltninger,
  og
  hvorvidt listen over forpligtelser til at gribe ind over for urimelig praksis fra gatekeeperes side bør revideres, og
  om
  yderligere praksis, der ligeledes er urimelig og begrænser den frie markedsadgang for digitale markeder,
  bør identificeres
  . En sådan vurdering bør tage udgangspunkt i markedsundersøgelser, der skal foretages inden for en rimelig tidsramme ved hjælp af klare procedurer og frister, for at støtte den forudgående virkning af denne forordning på den frie markedsadgang og rimelighed i den digitale sektor og for at skabe den nødvendige retssikkerhed.

| (62) | For at sikre fuld og hel opfyldelse af målene i denne forordning bør Kommissionen kunne vurdere, hvorvidt en udbyder af centrale platformstjenester skal udpeges som gatekeeper uden at opfylde de kvantitative tærskler, der er fastsat i denne forordning, hvorvidt systematisk manglende overholdelse fra en gatekeepers side berettiger til at pålægge afhjælpende foranstaltninger, hvorvidt listen over forpligtelser til at gribe ind over for urimelig praksis fra gatekeeperes side bør revideres, og
  hvorvidt
  yderligere praksis, der ligeledes er urimelig og begrænser den frie markedsadgang for digitale markeder,
  skal undersøges
  . En sådan vurdering bør tage udgangspunkt i markedsundersøgelser, der skal foretages inden for en rimelig tidsramme ved hjælp af klare procedurer og
  bindende
  frister, for at støtte den forudgående virkning af denne forordning på den frie markedsadgang og rimelighed i den digitale sektor og for at skabe den nødvendige retssikkerhed. |
| --- | --- |

(62)

For at sikre fuld og hel opfyldelse af målene i denne forordning bør Kommissionen kunne vurdere, hvorvidt en udbyder af centrale platformstjenester skal udpeges som gatekeeper uden at opfylde de kvantitative tærskler, der er fastsat i denne forordning, hvorvidt systematisk manglende overholdelse fra en gatekeepers side berettiger til at pålægge afhjælpende foranstaltninger, hvorvidt listen over forpligtelser til at gribe ind over for urimelig praksis fra gatekeeperes side bør revideres, og
  hvorvidt
  yderligere praksis, der ligeledes er urimelig og begrænser den frie markedsadgang for digitale markeder,
  skal undersøges
  . En sådan vurdering bør tage udgangspunkt i markedsundersøgelser, der skal foretages inden for en rimelig tidsramme ved hjælp af klare procedurer og
  bindende
  frister, for at støtte den forudgående virkning af denne forordning på den frie markedsadgang og rimelighed i den digitale sektor og for at skabe den nødvendige retssikkerhed.

Ændring 44

Forslag til forordning

Betragtning 64

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (64) | Kommissionen bør undersøge og vurdere, hvorvidt adfærdsrelaterede eller, hvis det er relevant, strukturelle foranstaltninger er berettigede for at sikre, at gatekeeperen ikke kan forpurre formålene med denne forordning ved systematisk
  ikke
  at opfylde en eller flere af forpligtelserne i denne forordning
  , som yderligere har styrket stillingen som gatekeeper
  .
  Dette vil f.eks. gøre sig gældende, hvis gatekeeperen er blevet større
  i 
  det indre marked, hvis erhvervsbrugerenes og slutbrugernes afhængighed af gatekeeperens centrale platformstjenester er blevet større
  ,
  i takt med at
  de er
  steget i antal
  ,
  og gatekeeperen drager nytte af sin mere varige stilling på markedet
  . Kommissionen bør derfor i sådanne tilfælde have beføjelser til at pålægge afhjælpende foranstaltninger, hvad enten de er adfærdsrelaterede eller strukturelle,
  under behørig hensyntagen til proportionalitetsprincippet
  .
  Strukturelle foranstaltninger
  ,
  såsom retlig
  ,
  funktionel eller strukturel adskillelse, herunder frasalg af en virksomhed, eller dele deraf, kan kun pålægges, såfremt der ikke forefindes lige så effektive adfærdsregulerende foranstaltninger
  , eller
  såfremt en lige så effektiv adfærdsregulerende foranstaltning, ville være mere byrdefuld for den pågældende virksomhed end en strukturel foranstaltning. Ændringer i en virksomheds struktur som den var, før den systematiske manglende overholdelse blev konstateret, vil kun være proportional, hvis der er en
  betydelig
  risiko for, at denne systematiske manglende overholdelse følger af selve strukturen på den pågældende virksomhed
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(64)

Kommissionen bør undersøge og vurdere, hvorvidt adfærdsrelaterede eller, hvis det er relevant, strukturelle foranstaltninger er berettigede for at sikre, at gatekeeperen ikke kan forpurre formålene med denne forordning ved systematisk
  ikke
  at opfylde en eller flere af forpligtelserne i denne forordning
  , som yderligere har styrket stillingen som gatekeeper
  .
  Dette vil f.eks. gøre sig gældende, hvis gatekeeperen er blevet større
  i 
  det indre marked, hvis erhvervsbrugerenes og slutbrugernes afhængighed af gatekeeperens centrale platformstjenester er blevet større
  ,
  i takt med at
  de er
  steget i antal
  ,
  og gatekeeperen drager nytte af sin mere varige stilling på markedet
  . Kommissionen bør derfor i sådanne tilfælde have beføjelser til at pålægge afhjælpende foranstaltninger, hvad enten de er adfærdsrelaterede eller strukturelle,
  under behørig hensyntagen til proportionalitetsprincippet
  .
  Strukturelle foranstaltninger
  ,
  såsom retlig
  ,
  funktionel eller strukturel adskillelse, herunder frasalg af en virksomhed, eller dele deraf, kan kun pålægges, såfremt der ikke forefindes lige så effektive adfærdsregulerende foranstaltninger
  , eller
  såfremt en lige så effektiv adfærdsregulerende foranstaltning, ville være mere byrdefuld for den pågældende virksomhed end en strukturel foranstaltning. Ændringer i en virksomheds struktur som den var, før den systematiske manglende overholdelse blev konstateret, vil kun være proportional, hvis der er en
  betydelig
  risiko for, at denne systematiske manglende overholdelse følger af selve strukturen på den pågældende virksomhed
  .

| (64) | Kommissionen bør undersøge og vurdere, hvorvidt adfærdsrelaterede eller, hvis det er relevant, strukturelle foranstaltninger er berettigede for at sikre, at gatekeeperen ikke kan forpurre formålene med denne forordning ved systematisk
  at forsømme
  at opfylde en eller flere af forpligtelserne i denne forordning. Kommissionen bør derfor i sådanne tilfælde
  af systematisk manglende overholdelse
  have beføjelser til at pålægge afhjælpende foranstaltninger, hvad enten de er adfærdsrelaterede eller strukturelle,
  som er nødvendige for at sikre en effektiv overholdelse af denne forordning
  .
  Kommissionen kan forbyde gatekeepere at foretage erhvervelser (herunder dræberopkøb »killer acquisitions«) på de områder
  ,
  der er relevante for denne forordning såsom det digitale område eller for anvendelsen af datarelaterede sektorer, f.eks. spil, forskningsinstitutter
  ,
  forbrugsgoder, fitnessanordninger
  ,
  finansielle tjenester til sundhedssporing, og i en begrænset periode, hvor dette er nødvendigt og står i et rimeligt forhold til den skade, der forårsages af gentagne overtrædelser
  , eller
  for at forhindre yderligere skade på den frie markedsadgang og retfærdigheden på det indre marked. I den forbindelse kan Kommissionen tage hensyn til forskellige elementer, såsom sandsynlige netværkseffekter, datakonsolidering og eventuelle langsigtede virkninger, eller om og hvornår erhvervelsen af mål med specifikke dataressourcer i betydelig grad kan bringe den frie markedsadgang og konkurrenceevnen på markederne i fare gennem horisontale, vertikale eller konglomeratlignende virkninger. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen bør undersøge og vurdere, hvorvidt adfærdsrelaterede eller, hvis det er relevant, strukturelle foranstaltninger er berettigede for at sikre, at gatekeeperen ikke kan forpurre formålene med denne forordning ved systematisk
  at forsømme
  at opfylde en eller flere af forpligtelserne i denne forordning. Kommissionen bør derfor i sådanne tilfælde
  af systematisk manglende overholdelse
  have beføjelser til at pålægge afhjælpende foranstaltninger, hvad enten de er adfærdsrelaterede eller strukturelle,
  som er nødvendige for at sikre en effektiv overholdelse af denne forordning
  .
  Kommissionen kan forbyde gatekeepere at foretage erhvervelser (herunder dræberopkøb »killer acquisitions«) på de områder
  ,
  der er relevante for denne forordning såsom det digitale område eller for anvendelsen af datarelaterede sektorer, f.eks. spil, forskningsinstitutter
  ,
  forbrugsgoder, fitnessanordninger
  ,
  finansielle tjenester til sundhedssporing, og i en begrænset periode, hvor dette er nødvendigt og står i et rimeligt forhold til den skade, der forårsages af gentagne overtrædelser
  , eller
  for at forhindre yderligere skade på den frie markedsadgang og retfærdigheden på det indre marked. I den forbindelse kan Kommissionen tage hensyn til forskellige elementer, såsom sandsynlige netværkseffekter, datakonsolidering og eventuelle langsigtede virkninger, eller om og hvornår erhvervelsen af mål med specifikke dataressourcer i betydelig grad kan bringe den frie markedsadgang og konkurrenceevnen på markederne i fare gennem horisontale, vertikale eller konglomeratlignende virkninger.

Ændring 45

Forslag til forordning

Betragtning 65 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (65a) | Foreløbige forholdsregler kan være et vigtigt redskab til at sikre, at den undersøgte overtrædelse ikke fører til alvorlig og umiddelbar skade for gatekeepernes erhvervsbrugere eller slutbrugere, mens en undersøgelse foregår. I hastetilfælde, hvor der kunne opstå risiko for alvorlig og umiddelbar skade for gatekeepernes erhvervsbrugere eller slutbrugere som følge af ny praksis, der kan underminere den frie markedsadgang for centrale platformstjenester, bør Kommissionen tillægges beføjelser til at pålægge foreløbige forholdsregler ved midlertidigt at pålægge forpligtelser for den pågældende gatekeeper. Disse foreløbige forholdsregler bør begrænses til, hvad der er nødvendigt og berettiget. De bør finde anvendelse, indtil markedsundersøgelsen er afsluttet, og Kommissionen har truffet endelig afgørelse i forbindelse hermed, jf. artikel 17. |

Kommissionens forslag

Ændring

(65a)

Foreløbige forholdsregler kan være et vigtigt redskab til at sikre, at den undersøgte overtrædelse ikke fører til alvorlig og umiddelbar skade for gatekeepernes erhvervsbrugere eller slutbrugere, mens en undersøgelse foregår. I hastetilfælde, hvor der kunne opstå risiko for alvorlig og umiddelbar skade for gatekeepernes erhvervsbrugere eller slutbrugere som følge af ny praksis, der kan underminere den frie markedsadgang for centrale platformstjenester, bør Kommissionen tillægges beføjelser til at pålægge foreløbige forholdsregler ved midlertidigt at pålægge forpligtelser for den pågældende gatekeeper. Disse foreløbige forholdsregler bør begrænses til, hvad der er nødvendigt og berettiget. De bør finde anvendelse, indtil markedsundersøgelsen er afsluttet, og Kommissionen har truffet endelig afgørelse i forbindelse hermed, jf. artikel 17.

Ændring 46

Forslag til forordning

Betragtning 67

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (67) | Hvis en gatekeeper, under en sag vedrørende manglende overholdelse eller en undersøgelse af systematisk manglende overholdelse, giver Kommissionen tilsagn, bør sidstnævnte kunne træffe en afgørelse om at gøre disse tilsagn bindende for den pågældende gatekeeper, hvis den finder, at tilsagnene sikrer effektiv overholdelse af forpligtelserne i denne forordning. Denne afgørelse bør også fastslå, at der ikke længere er grund til, at Kommissionen griber ind. |

Kommissionens forslag

Ændring

(67)

Hvis en gatekeeper, under en sag vedrørende manglende overholdelse eller en undersøgelse af systematisk manglende overholdelse, giver Kommissionen tilsagn, bør sidstnævnte kunne træffe en afgørelse om at gøre disse tilsagn bindende for den pågældende gatekeeper, hvis den finder, at tilsagnene sikrer effektiv overholdelse af forpligtelserne i denne forordning. Denne afgørelse bør også fastslå, at der ikke længere er grund til, at Kommissionen griber ind.

udgår

Ændring 47

Forslag til forordning

Betragtning 70

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (70) | Kommissionen bør kunne anmode virksomheder eller virksomhedssammenslutninger direkte om at fremlægge relevant dokumentation, data og information. Derudover bør Kommissionen kunne anmode om alle relevante oplysninger fra offentlige myndigheder, organer eller agenturer i medlemsstaten eller fra enhver fysisk person eller juridisk person i denne forordning. Når virksomheder efterkommer en afgørelse truffet af Kommissionen, har de pligt til at besvare faktuelle spørgsmål og udlevere dokumenter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(70)

Kommissionen bør kunne anmode virksomheder eller virksomhedssammenslutninger direkte om at fremlægge relevant dokumentation, data og information. Derudover bør Kommissionen kunne anmode om alle relevante oplysninger fra offentlige myndigheder, organer eller agenturer i medlemsstaten eller fra enhver fysisk person eller juridisk person i denne forordning. Når virksomheder efterkommer en afgørelse truffet af Kommissionen, har de pligt til at besvare faktuelle spørgsmål og udlevere dokumenter.

| (70) | Kommissionen bør kunne anmode virksomheder eller virksomhedssammenslutninger direkte om at fremlægge relevant dokumentation, data og information.
  De frister for anmodning om oplysninger, der fastsættes af Kommissionen, bør tage hensyn til en virksomheds eller virksomhedssammenslutnings størrelse og kapacitet.
  Derudover bør Kommissionen kunne anmode om alle relevante oplysninger fra offentlige myndigheder, organer eller agenturer i medlemsstaten eller fra enhver fysisk person eller juridisk person i denne forordning. Når virksomheder efterkommer en afgørelse truffet af Kommissionen, har de pligt til at besvare faktuelle spørgsmål og udlevere dokumenter. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen bør kunne anmode virksomheder eller virksomhedssammenslutninger direkte om at fremlægge relevant dokumentation, data og information.
  De frister for anmodning om oplysninger, der fastsættes af Kommissionen, bør tage hensyn til en virksomheds eller virksomhedssammenslutnings størrelse og kapacitet.
  Derudover bør Kommissionen kunne anmode om alle relevante oplysninger fra offentlige myndigheder, organer eller agenturer i medlemsstaten eller fra enhver fysisk person eller juridisk person i denne forordning. Når virksomheder efterkommer en afgørelse truffet af Kommissionen, har de pligt til at besvare faktuelle spørgsmål og udlevere dokumenter.

Ændring 48

Forslag til forordning

Betragtning 75

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (75) | I forbindelse med procedurer, der gennemføres i henhold til denne forordning, bør de berørte virksomheder have ret til at blive hørt af Kommissionen, og de afgørelser, der træffes, bør gøres tilgængelige for et bredt publikum. Samtidig med at det sikres, at retten til god forvaltning og retten til et forsvar for de berørte virksomheder, og navnlig retten til aktindsigt og retten til at blive hørt, tilgodeses, er det nødvendigt at beskytte fortrolige oplysninger. Samtidig med at den fortrolige karakter af oplysninger respekteres, bør Kommissionen sikre, at alle oplysninger, der anvendes i forbindelse med afgørelsen, videregives i det omfang, at det giver adressaten for afgørelsen mulighed for at forstå de faktiske forhold og overvejelser, der førte til afgørelsen. Endelig kan bestemte forretningsdokumenter, såsom kommunikation mellem advokater og deres klienter, under visse betingelser betragtes som fortrolige, hvis de relevante betingelser er opfyldt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(75)

I forbindelse med procedurer, der gennemføres i henhold til denne forordning, bør de berørte virksomheder have ret til at blive hørt af Kommissionen, og de afgørelser, der træffes, bør gøres tilgængelige for et bredt publikum. Samtidig med at det sikres, at retten til god forvaltning og retten til et forsvar for de berørte virksomheder, og navnlig retten til aktindsigt og retten til at blive hørt, tilgodeses, er det nødvendigt at beskytte fortrolige oplysninger. Samtidig med at den fortrolige karakter af oplysninger respekteres, bør Kommissionen sikre, at alle oplysninger, der anvendes i forbindelse med afgørelsen, videregives i det omfang, at det giver adressaten for afgørelsen mulighed for at forstå de faktiske forhold og overvejelser, der førte til afgørelsen. Endelig kan bestemte forretningsdokumenter, såsom kommunikation mellem advokater og deres klienter, under visse betingelser betragtes som fortrolige, hvis de relevante betingelser er opfyldt.

| (75) | I forbindelse med procedurer, der gennemføres i henhold til denne forordning, bør de berørte virksomheder have ret til at blive hørt af Kommissionen, og de afgørelser, der træffes, bør gøres tilgængelige for et bredt publikum. Samtidig med at det sikres, at retten til god forvaltning og retten til et forsvar for de berørte virksomheder, og navnlig retten til aktindsigt og retten til at blive hørt, tilgodeses, er det nødvendigt at beskytte fortrolige
  og følsomme kommercielle
  oplysninger
  , der kan påvirke hemmeligholdelsen af forretningshemmeligheder
  . Samtidig med at den fortrolige karakter af oplysninger respekteres, bør Kommissionen sikre, at alle oplysninger, der anvendes i forbindelse med afgørelsen, videregives i det omfang, at det giver adressaten for afgørelsen mulighed for at forstå de faktiske forhold og overvejelser, der førte til afgørelsen. Endelig kan bestemte forretningsdokumenter, såsom kommunikation mellem advokater og deres klienter, under visse betingelser betragtes som fortrolige, hvis de relevante betingelser er opfyldt. |
| --- | --- |

(75)

I forbindelse med procedurer, der gennemføres i henhold til denne forordning, bør de berørte virksomheder have ret til at blive hørt af Kommissionen, og de afgørelser, der træffes, bør gøres tilgængelige for et bredt publikum. Samtidig med at det sikres, at retten til god forvaltning og retten til et forsvar for de berørte virksomheder, og navnlig retten til aktindsigt og retten til at blive hørt, tilgodeses, er det nødvendigt at beskytte fortrolige
  og følsomme kommercielle
  oplysninger
  , der kan påvirke hemmeligholdelsen af forretningshemmeligheder
  . Samtidig med at den fortrolige karakter af oplysninger respekteres, bør Kommissionen sikre, at alle oplysninger, der anvendes i forbindelse med afgørelsen, videregives i det omfang, at det giver adressaten for afgørelsen mulighed for at forstå de faktiske forhold og overvejelser, der førte til afgørelsen. Endelig kan bestemte forretningsdokumenter, såsom kommunikation mellem advokater og deres klienter, under visse betingelser betragtes som fortrolige, hvis de relevante betingelser er opfyldt.

Ændring 49

Forslag til forordning

Betragtning 75 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (75a) | For at lette samarbejdet og koordinationen mellem Kommissionen og medlemsstaterne med hensyn til deres håndhævelsesforanstaltninger bør der nedsættes en gruppe på højt plan af tilsynsmyndigheder med ansvar i den digitale sektor med beføjelse til at rådgive Kommissionen. Nedsættelsen af denne gruppe af tilsynsmyndigheder bør gøre det muligt at udveksle oplysninger og bedste praksis blandt medlemsstaterne og forbedre overvågningen og på denne måde at styrke gennemførelsen af denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(75a)

For at lette samarbejdet og koordinationen mellem Kommissionen og medlemsstaterne med hensyn til deres håndhævelsesforanstaltninger bør der nedsættes en gruppe på højt plan af tilsynsmyndigheder med ansvar i den digitale sektor med beføjelse til at rådgive Kommissionen. Nedsættelsen af denne gruppe af tilsynsmyndigheder bør gøre det muligt at udveksle oplysninger og bedste praksis blandt medlemsstaterne og forbedre overvågningen og på denne måde at styrke gennemførelsen af denne forordning.

Ændring 50

Forslag til forordning

Betragtning 75 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (75b) | Kommissionen bør anvende bestemmelserne i denne forordning i tæt samarbejde med de kompetente nationale myndigheder for at sikre en effektiv håndhævelse og konsekvent gennemførelse af denne forordning og for at lette samarbejdet med de nationale myndigheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(75b)

Kommissionen bør anvende bestemmelserne i denne forordning i tæt samarbejde med de kompetente nationale myndigheder for at sikre en effektiv håndhævelse og konsekvent gennemførelse af denne forordning og for at lette samarbejdet med de nationale myndigheder.

Ændring 51

Forslag til forordning

Betragtning 76

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (76) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af artikel 3, 6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 og 30 bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (35). |

Kommissionens forslag

Ændring

(76)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af artikel 3, 6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 og 30 bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (35).

| (76) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af artikel 3,
  5,
  6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 og 30 bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (35). |
| --- | --- |

(76)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af artikel 3,
  5,
  6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 og 30 bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (35).

Ændring 52

Forslag til forordning

Betragtning 77

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (77) | Det rådgivende udvalg, der er nedsat ved forordning (EU) nr. 182/2011, bør også afgive udtalelser om visse individuelle afgørelser, som Kommissionen har truffet i henhold til denne forordning. For at sikre åbne og rimelige markeder i den digitale sektor i hele Unionen, hvor der findes gatekeepere, bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten delegeres til Kommissionen til supplering af denne forordning. Der bør navnlig vedtages delegerede retsakter med hensyn til metoden til fastsættelse af de kvantitative tærskler for udpegelse af gatekeepere i henhold til denne forordning
  og med hensyn til ajourføringen af forpligtelserne i denne forordning, når Kommissionen på baggrund af en undersøgelse har konstateret, at der er behov for ajourføring af forpligtelserne til gribe ind over for praksis, der begrænser den frie markedsadgang for centrale platformstjenester, eller som er urimelig
  . Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale
  om bedre lovgivning af 13. april 2016

   (36). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(77)

Det rådgivende udvalg, der er nedsat ved forordning (EU) nr. 182/2011, bør også afgive udtalelser om visse individuelle afgørelser, som Kommissionen har truffet i henhold til denne forordning. For at sikre åbne og rimelige markeder i den digitale sektor i hele Unionen, hvor der findes gatekeepere, bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten delegeres til Kommissionen til supplering af denne forordning. Der bør navnlig vedtages delegerede retsakter med hensyn til metoden til fastsættelse af de kvantitative tærskler for udpegelse af gatekeepere i henhold til denne forordning
  og med hensyn til ajourføringen af forpligtelserne i denne forordning, når Kommissionen på baggrund af en undersøgelse har konstateret, at der er behov for ajourføring af forpligtelserne til gribe ind over for praksis, der begrænser den frie markedsadgang for centrale platformstjenester, eller som er urimelig
  . Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale
  om bedre lovgivning af 13. april 2016

   (36). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (77) | Det rådgivende udvalg, der er nedsat ved forordning (EU) nr. 182/2011, bør også afgive udtalelser om visse individuelle afgørelser, som Kommissionen har truffet i henhold til denne forordning. For at sikre åbne og rimelige markeder i den digitale sektor i hele Unionen, hvor der findes gatekeepere, bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten delegeres til Kommissionen til supplering af denne forordning. Der bør navnlig vedtages delegerede retsakter med hensyn til metoden til fastsættelse af de kvantitative tærskler for udpegelse af gatekeepere i henhold til denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale
  af 13. april 2016 om bedre lovgivning

   (36). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(77)

Det rådgivende udvalg, der er nedsat ved forordning (EU) nr. 182/2011, bør også afgive udtalelser om visse individuelle afgørelser, som Kommissionen har truffet i henhold til denne forordning. For at sikre åbne og rimelige markeder i den digitale sektor i hele Unionen, hvor der findes gatekeepere, bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten delegeres til Kommissionen til supplering af denne forordning. Der bør navnlig vedtages delegerede retsakter med hensyn til metoden til fastsættelse af de kvantitative tærskler for udpegelse af gatekeepere i henhold til denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale
  af 13. april 2016 om bedre lovgivning

   (36). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

Ændring 53

Forslag til forordning

Betragtning 77 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (77a) | Nationale domstole kommer til at få en vigtig rolle i anvendelsen af denne forordning og bør have tilladelse til at anmode Kommissionen om at fremsende oplysninger eller udtalelser om spørgsmål vedrørende anvendelsen af denne forordning. Samtidig bør Kommissionen have mulighed for at fremsætte mundtlige eller skriftlige bemærkninger til domstole i medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(77a)

Nationale domstole kommer til at få en vigtig rolle i anvendelsen af denne forordning og bør have tilladelse til at anmode Kommissionen om at fremsende oplysninger eller udtalelser om spørgsmål vedrørende anvendelsen af denne forordning. Samtidig bør Kommissionen have mulighed for at fremsætte mundtlige eller skriftlige bemærkninger til domstole i medlemsstaterne.

Ændring 54

Forslag til forordning

Betragtning 77 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (77b) | Whistleblowere kan gøre de kompetente myndigheder opmærksomme på nye oplysninger, som hjælper dem med at afdække overtrædelser af denne forordning og pålægge sanktioner. Denne forordning bør derfor sikre, at der er indført passende ordninger til at gøre det muligt for whistleblowere at advare de kompetente myndigheder om aktuelle eller potentielle overtrædelser af denne forordning og til at beskytte dem mod repressalier. |

Kommissionens forslag

Ændring

(77b)

Whistleblowere kan gøre de kompetente myndigheder opmærksomme på nye oplysninger, som hjælper dem med at afdække overtrædelser af denne forordning og pålægge sanktioner. Denne forordning bør derfor sikre, at der er indført passende ordninger til at gøre det muligt for whistleblowere at advare de kompetente myndigheder om aktuelle eller potentielle overtrædelser af denne forordning og til at beskytte dem mod repressalier.

Ændring 55

Forslag til forordning

Betragtning 77 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (77c) | Slutbrugere bør have ret til at håndhæve deres rettigheder i relation til de forpligtelser, gatekeepere pålægges i henhold til denne forordning, gennem anlæggelse af gruppesøgsmål i henhold til direktiv (EU) 2020/1828. |

Kommissionens forslag

Ændring

(77c)

Slutbrugere bør have ret til at håndhæve deres rettigheder i relation til de forpligtelser, gatekeepere pålægges i henhold til denne forordning, gennem anlæggelse af gruppesøgsmål i henhold til direktiv (EU) 2020/1828.

Ændring 56

Forslag til forordning

Betragtning 78

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (78) | Kommissionen bør med regelmæssige mellemrum evaluere denne forordning og nøje overvåge dens virkninger på den frie markedsadgang og rimeligheden af forretningsforhold i onlineplatformøkonomien, navnlig med henblik på at fastslå, om der er behov for ændringer i lyset af relevant teknologisk eller kommerciel udvikling. Denne evaluering bør omfatte en løbende gennemgang af listen med centrale platformstjenester
  og forpligtelserne for gatekeepere
  samt håndhævelse af disse for at sikre, at digitale markeder i hele Unionen er åbne og retfærdige. For at få et bredt overblik over udviklingen i sektoren bør evalueringen tage hensyn til medlemsstaternes og de relevante interessenters erfaringer. Kommissionen kan også i denne henseende tage hensyn til udtalelser og rapporter, som den forelægges af Observationscenter for Onlineplatformøkonomien, der blev oprettet første gang ved Kommissionens afgørelse C(2018)2393 af 26. april 2018. Efter evalueringen bør Kommissionen træffe passende foranstaltninger. Kommissionen bør opretholde et højt beskyttelsesniveau og respekt for de fælles EU-rettigheder og værdier, navnlig ligestilling og ikkeforskelsbehandling, som en målsætning ved vurdering og gennemgang af praksis og forpligtelserne i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(78)

Kommissionen bør med regelmæssige mellemrum evaluere denne forordning og nøje overvåge dens virkninger på den frie markedsadgang og rimeligheden af forretningsforhold i onlineplatformøkonomien, navnlig med henblik på at fastslå, om der er behov for ændringer i lyset af relevant teknologisk eller kommerciel udvikling. Denne evaluering bør omfatte en løbende gennemgang af listen med centrale platformstjenester
  og forpligtelserne for gatekeepere
  samt håndhævelse af disse for at sikre, at digitale markeder i hele Unionen er åbne og retfærdige. For at få et bredt overblik over udviklingen i sektoren bør evalueringen tage hensyn til medlemsstaternes og de relevante interessenters erfaringer. Kommissionen kan også i denne henseende tage hensyn til udtalelser og rapporter, som den forelægges af Observationscenter for Onlineplatformøkonomien, der blev oprettet første gang ved Kommissionens afgørelse C(2018)2393 af 26. april 2018. Efter evalueringen bør Kommissionen træffe passende foranstaltninger. Kommissionen bør opretholde et højt beskyttelsesniveau og respekt for de fælles EU-rettigheder og værdier, navnlig ligestilling og ikkeforskelsbehandling, som en målsætning ved vurdering og gennemgang af praksis og forpligtelserne i denne forordning.

| (78) | Kommissionen bør med regelmæssige mellemrum evaluere denne forordning og nøje overvåge dens virkninger på den frie markedsadgang og rimeligheden af forretningsforhold i onlineplatformøkonomien, navnlig med henblik på at fastslå, om der er behov for ændringer i lyset af relevant teknologisk eller kommerciel udvikling. Denne evaluering bør omfatte en løbende gennemgang af listen med centrale platformstjenester samt håndhævelse af disse for at sikre, at digitale markeder i hele Unionen er åbne og retfærdige. For at få et bredt overblik over udviklingen i sektoren bør evalueringen tage hensyn til medlemsstaternes og de relevante interessenters erfaringer. Kommissionen kan også i denne henseende tage hensyn til udtalelser og rapporter, som den forelægges af Observationscenter for Onlineplatformøkonomien, der blev oprettet første gang ved Kommissionens afgørelse C(2018)2393 af 26. april 2018. Efter evalueringen bør Kommissionen træffe passende foranstaltninger. Kommissionen bør opretholde et højt beskyttelsesniveau og respekt for de fælles EU-rettigheder og værdier, navnlig ligestilling og ikkeforskelsbehandling, som en målsætning ved vurdering og gennemgang af praksis og forpligtelserne i denne forordning. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen bør med regelmæssige mellemrum evaluere denne forordning og nøje overvåge dens virkninger på den frie markedsadgang og rimeligheden af forretningsforhold i onlineplatformøkonomien, navnlig med henblik på at fastslå, om der er behov for ændringer i lyset af relevant teknologisk eller kommerciel udvikling. Denne evaluering bør omfatte en løbende gennemgang af listen med centrale platformstjenester samt håndhævelse af disse for at sikre, at digitale markeder i hele Unionen er åbne og retfærdige. For at få et bredt overblik over udviklingen i sektoren bør evalueringen tage hensyn til medlemsstaternes og de relevante interessenters erfaringer. Kommissionen kan også i denne henseende tage hensyn til udtalelser og rapporter, som den forelægges af Observationscenter for Onlineplatformøkonomien, der blev oprettet første gang ved Kommissionens afgørelse C(2018)2393 af 26. april 2018. Efter evalueringen bør Kommissionen træffe passende foranstaltninger. Kommissionen bør opretholde et højt beskyttelsesniveau og respekt for de fælles EU-rettigheder og værdier, navnlig ligestilling og ikkeforskelsbehandling, som en målsætning ved vurdering og gennemgang af praksis og forpligtelserne i denne forordning.

Ændring 57

Forslag til forordning

Betragtning 78 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (78a) | Med forbehold af budgetproceduren og ved hjælp af de eksisterende finansielle instrumenter bør Kommissionen tildeles passende menneskelige, finansielle og tekniske ressourcer, så det sikres, at den kan udføre sine opgaver effektivt og udøve sine beføjelser med hensyn til håndhævelsen af denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(78a)

Med forbehold af budgetproceduren og ved hjælp af de eksisterende finansielle instrumenter bør Kommissionen tildeles passende menneskelige, finansielle og tekniske ressourcer, så det sikres, at den kan udføre sine opgaver effektivt og udøve sine beføjelser med hensyn til håndhævelsen af denne forordning.

Ændring 58

Forslag til forordning

Betragtning 79

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder anerkender, særlig artikel 16, 47 og 50 heri. Denne forordning bør derfor fortolkes og anvendes under overholdelse af disse rettigheder og principper | (79) | I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder anerkender, særlig artikel 16, 47 og 50 heri. Denne forordning bør derfor fortolkes og anvendes under overholdelse af disse rettigheder og principper — |

Kommissionens forslag

Ændring

I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder anerkender, særlig artikel 16, 47 og 50 heri. Denne forordning bør derfor fortolkes og anvendes under overholdelse af disse rettigheder og principper

(79)

I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder anerkender, særlig artikel 16, 47 og 50 heri. Denne forordning bør derfor fortolkes og anvendes under overholdelse af disse rettigheder og principper —

Ændring 59

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Denne
  forordning
  fastsætter
  harmoniserede regler, der sikrer åbne og retfærdige markeder i den digitale sektor i hele Unionen, hvor der findes gatekeepere. | 1.   
  Formålet med denne
  forordning
  er at bidrage til et velfungerende indre marked ved at fastsætte
  harmoniserede regler, der sikrer åbne og retfærdige markeder
  for alle virksomheder med lige konkurrencevilkår til fordel for både erhvervsbrugere og slutbrugere
  i den digitale sektor i hele Unionen, hvor der findes gatekeepere
  , med henblik på at fremme innovation og øge forbrugernes velfærd
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   
  Denne
  forordning
  fastsætter
  harmoniserede regler, der sikrer åbne og retfærdige markeder i den digitale sektor i hele Unionen, hvor der findes gatekeepere.

1.   
  Formålet med denne
  forordning
  er at bidrage til et velfungerende indre marked ved at fastsætte
  harmoniserede regler, der sikrer åbne og retfærdige markeder
  for alle virksomheder med lige konkurrencevilkår til fordel for både erhvervsbrugere og slutbrugere
  i den digitale sektor i hele Unionen, hvor der findes gatekeepere
  , med henblik på at fremme innovation og øge forbrugernes velfærd
  .

Ændring 231

Ændring 231

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 2

Artikel 1 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Denne forordning finder anvendelse på centrale platformstjenester, der leveres eller udbydes af gatekeepere til
  erhvervsbrugere, der er etableret i Unionen, eller
  slutbrugere, der er etableret eller befinder sig i Unionen, uanset gatekeepernes etableringssted eller bopæl, og uanset hvilken lovgivning der i øvrigt finder anvendelse på leveringen af tjenester. | 2.   Denne forordning finder anvendelse på centrale platformstjenester, der leveres eller udbydes af gatekeepere til slutbrugere, der er etableret eller befinder sig i Unionen,
  og erhvervsbrugere,
  uanset gatekeepernes
  eller erhvervsbrugernes
  etableringssted eller bopæl, og uanset hvilken lovgivning der i øvrigt finder anvendelse på leveringen af tjenester.
  Denne forordning skal anvendes og fortolkes under fuld overholdelse af de grundlæggende rettigheder og de principper, som anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 11, 16, 47 og 50 heri. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Denne forordning finder anvendelse på centrale platformstjenester, der leveres eller udbydes af gatekeepere til
  erhvervsbrugere, der er etableret i Unionen, eller
  slutbrugere, der er etableret eller befinder sig i Unionen, uanset gatekeepernes etableringssted eller bopæl, og uanset hvilken lovgivning der i øvrigt finder anvendelse på leveringen af tjenester.

2.   Denne forordning finder anvendelse på centrale platformstjenester, der leveres eller udbydes af gatekeepere til slutbrugere, der er etableret eller befinder sig i Unionen,
  og erhvervsbrugere,
  uanset gatekeepernes
  eller erhvervsbrugernes
  etableringssted eller bopæl, og uanset hvilken lovgivning der i øvrigt finder anvendelse på leveringen af tjenester.
  Denne forordning skal anvendes og fortolkes under fuld overholdelse af de grundlæggende rettigheder og de principper, som anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 11, 16, 47 og 50 heri.

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3 — litra b

Artikel 1 — stk. 3 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | vedrører elektroniske kommunikationstjenester som defineret i artikel 2, nr. 4), i direktiv (EU) 2018/1972, bortset fra dem, der vedrører interpersonelle kommunikationstjenester som defineret i artikel 2, nr.
  4), litra b
  ), i nævnte direktiv. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

vedrører elektroniske kommunikationstjenester som defineret i artikel 2, nr. 4), i direktiv (EU) 2018/1972, bortset fra dem, der vedrører interpersonelle kommunikationstjenester som defineret i artikel 2, nr.
  4), litra b
  ), i nævnte direktiv.

4), litra b

| b) | vedrører elektroniske kommunikationstjenester som defineret i artikel 2, nr. 4), i direktiv (EU) 2018/1972, bortset fra dem, der vedrører
  nummeruafhængige
  interpersonelle kommunikationstjenester som defineret i artikel 2, nr.
  7
  ), i nævnte direktiv. |
| --- | --- |

b)

vedrører elektroniske kommunikationstjenester som defineret i artikel 2, nr. 4), i direktiv (EU) 2018/1972, bortset fra dem, der vedrører
  nummeruafhængige
  interpersonelle kommunikationstjenester som defineret i artikel 2, nr.
  7
  ), i nævnte direktiv.

nummeruafhængige

7

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 5

Artikel 1 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   
  Medlemsstaterne
  må ikke pålægge gatekeepere yderligere forpligtelser gennem love eller administrative bestemmelser med henblik på at sikre åbne og retfærdige markeder. Dette berører ikke regler, der forfølger andre legitime samfundsinteresser i overensstemmelse med EU-retten. Der er navnlig intet i denne forordning, der er til hinder for, at medlemsstaterne pålægger virksomheder, herunder udbydere af centrale platformstjenester, forpligtelser, som er forenelige med EU-retten, når disse forpligtelser ikke er knyttet til de relevante virksomheders status som gatekeeper som omhandlet i denne forordning, med henblik på at beskytte forbrugerne
  eller
  bekæmpe illoyal konkurrence. | 5.   
  For at undgå fragmentering af det indre marked
  må
  medlemsstaterne
  ikke pålægge gatekeepere
  som omhandlet i denne forordning
  yderligere forpligtelser gennem love eller administrative bestemmelser med henblik på at sikre åbne og retfærdige markeder. Dette berører ikke regler, der forfølger andre legitime samfundsinteresser i overensstemmelse med EU-retten. Der er navnlig intet i denne forordning, der er til hinder for, at medlemsstaterne pålægger virksomheder, herunder udbydere af centrale platformstjenester, forpligtelser, som er forenelige med EU-retten, når disse forpligtelser ikke er knyttet til de relevante virksomheders status som gatekeeper som omhandlet i denne forordning, med henblik på at beskytte forbrugerne, bekæmpe illoyal konkurrence
  eller forfølge andre legitime offentlige interesser
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   
  Medlemsstaterne
  må ikke pålægge gatekeepere yderligere forpligtelser gennem love eller administrative bestemmelser med henblik på at sikre åbne og retfærdige markeder. Dette berører ikke regler, der forfølger andre legitime samfundsinteresser i overensstemmelse med EU-retten. Der er navnlig intet i denne forordning, der er til hinder for, at medlemsstaterne pålægger virksomheder, herunder udbydere af centrale platformstjenester, forpligtelser, som er forenelige med EU-retten, når disse forpligtelser ikke er knyttet til de relevante virksomheders status som gatekeeper som omhandlet i denne forordning, med henblik på at beskytte forbrugerne
  eller
  bekæmpe illoyal konkurrence.

5.   
  For at undgå fragmentering af det indre marked
  må
  medlemsstaterne
  ikke pålægge gatekeepere
  som omhandlet i denne forordning
  yderligere forpligtelser gennem love eller administrative bestemmelser med henblik på at sikre åbne og retfærdige markeder. Dette berører ikke regler, der forfølger andre legitime samfundsinteresser i overensstemmelse med EU-retten. Der er navnlig intet i denne forordning, der er til hinder for, at medlemsstaterne pålægger virksomheder, herunder udbydere af centrale platformstjenester, forpligtelser, som er forenelige med EU-retten, når disse forpligtelser ikke er knyttet til de relevante virksomheders status som gatekeeper som omhandlet i denne forordning, med henblik på at beskytte forbrugerne, bekæmpe illoyal konkurrence
  eller forfølge andre legitime offentlige interesser
  .

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 6

Artikel 1 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Denne forordning gælder med forbehold af en eventuel anvendelse af artikel 101 og 102 i TEUF. Den gælder ligeledes med forbehold af: nationale regler, der forbyder konkurrencebegrænsende aftaler, beslutninger inden for virksomhedssammenslutninger, samordnet praksis og misbrug af dominerende stilling, nationale konkurrenceregler, der forbyder andre former for ensidig adfærd, for så vidt som
  de
  anvendes på andre virksomheder end gatekeepere eller indebærer, at gatekeepere pålægges yderligere forpligtelser, Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (38) og nationale regler om fusionskontrol, forordning (EU) 2019/1150
  og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../...

   (39) | 6.   Denne forordning gælder med forbehold af en eventuel anvendelse af artikel 101 og 102 i TEUF. Den gælder ligeledes med forbehold af: nationale regler, der forbyder konkurrencebegrænsende aftaler, beslutninger inden for virksomhedssammenslutninger, samordnet praksis og misbrug af dominerende stilling, nationale konkurrenceregler, der forbyder andre former for ensidig adfærd, for så vidt som
  disse regler
  anvendes på andre virksomheder end gatekeepere
  som omhandlet i denne forordning
  eller indebærer, at gatekeepere pålægges yderligere forpligtelser, Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (38) og nationale regler om fusionskontrol
  og
  forordning (EU) 2019/1150. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Denne forordning gælder med forbehold af en eventuel anvendelse af artikel 101 og 102 i TEUF. Den gælder ligeledes med forbehold af: nationale regler, der forbyder konkurrencebegrænsende aftaler, beslutninger inden for virksomhedssammenslutninger, samordnet praksis og misbrug af dominerende stilling, nationale konkurrenceregler, der forbyder andre former for ensidig adfærd, for så vidt som
  de
  anvendes på andre virksomheder end gatekeepere eller indebærer, at gatekeepere pålægges yderligere forpligtelser, Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (38) og nationale regler om fusionskontrol, forordning (EU) 2019/1150
  og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../...

   (39)

6.   Denne forordning gælder med forbehold af en eventuel anvendelse af artikel 101 og 102 i TEUF. Den gælder ligeledes med forbehold af: nationale regler, der forbyder konkurrencebegrænsende aftaler, beslutninger inden for virksomhedssammenslutninger, samordnet praksis og misbrug af dominerende stilling, nationale konkurrenceregler, der forbyder andre former for ensidig adfærd, for så vidt som
  disse regler
  anvendes på andre virksomheder end gatekeepere
  som omhandlet i denne forordning
  eller indebærer, at gatekeepere pålægges yderligere forpligtelser, Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (38) og nationale regler om fusionskontrol
  og
  forordning (EU) 2019/1150.

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 7

Artikel 1 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   De nationale myndigheder træffer ikke afgørelser, der er i strid med en afgørelse truffet af Kommissionen i henhold til denne forordning. Kommissionen og medlemsstaterne arbejder tæt sammen om og koordinerer deres håndhævelsesforanstaltninger. | 7.   De nationale myndigheder træffer ikke afgørelser, der er i strid med en afgørelse truffet af Kommissionen i henhold til denne forordning. Kommissionen og medlemsstaterne arbejder tæt sammen om og koordinerer deres håndhævelsesforanstaltninger
  efter de principper, der er fastlagt i artikel 31d
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   De nationale myndigheder træffer ikke afgørelser, der er i strid med en afgørelse truffet af Kommissionen i henhold til denne forordning. Kommissionen og medlemsstaterne arbejder tæt sammen om og koordinerer deres håndhævelsesforanstaltninger.

7.   De nationale myndigheder træffer ikke afgørelser, der er i strid med en afgørelse truffet af Kommissionen i henhold til denne forordning. Kommissionen og medlemsstaterne arbejder tæt sammen om og koordinerer deres håndhævelsesforanstaltninger
  efter de principper, der er fastlagt i artikel 31d
  .

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — afsnit 2 — litra f a (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — afsnit 2 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | webbrowsere; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fa)

fa)

webbrowsere;

webbrowsere;

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — afsnit 2 — litra f b (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — afsnit 2 — litra f b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fb) | virtuelle assistenter; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fb)

fb)

virtuelle assistenter;

virtuelle assistenter;

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — afsnit 2 — litra f c (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — afsnit 2 — litra f c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fc) | internetforbundet TV; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fc)

fc)

internetforbundet TV;

internetforbundet TV;

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — afsnit 2 — litra h

Artikel 2 — stk. 1 — afsnit 2 — litra h

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| h) | reklametjenester
  , herunder reklamenetværk, reklamebørser og andre reklameformidlingstjenester, der leveres af en udbyder af en af de centrale platformstjenester, som er anført i litra a)-g) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

h)

reklametjenester
  , herunder reklamenetværk, reklamebørser og andre reklameformidlingstjenester, der leveres af en udbyder af en af de centrale platformstjenester, som er anført i litra a)-g)

reklametjenester

| h) | onlinereklametjenester
  , herunder reklamenetværk, reklamebørser og andre reklameformidlingstjenester, der leveres af en udbyder
  , hvis den virksomhed, som denne tilhører, også er udbyder
  af en af de centrale platformstjenester, som er anført i litra a)-g) |
| --- | --- |

h)

onlinereklametjenester
  , herunder reklamenetværk, reklamebørser og andre reklameformidlingstjenester, der leveres af en udbyder
  , hvis den virksomhed, som denne tilhører, også er udbyder
  af en af de centrale platformstjenester, som er anført i litra a)-g)

onlinereklametjenester

, hvis den virksomhed, som denne tilhører, også er udbyder

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 6

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6) | »onlinesøgemaskine«: digital tjeneste som defineret i artikel 2, nr. 5), i forordning (EU) 2019/1150 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6)

»onlinesøgemaskine«: digital tjeneste som defineret i artikel 2, nr. 5), i forordning (EU) 2019/1150

| 6) | »onlinesøgemaskine«: digital tjeneste som defineret i artikel 2, nr. 5), i forordning (EU) 2019/1150
  , hvilket udelukker søgefunktioner i andre onlineformidlingstjenester |
| --- | --- |

6)

»onlinesøgemaskine«: digital tjeneste som defineret i artikel 2, nr. 5), i forordning (EU) 2019/1150
  , hvilket udelukker søgefunktioner i andre onlineformidlingstjenester

, hvilket udelukker søgefunktioner i andre onlineformidlingstjenester

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 10 a (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 10 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 10a) | »webbrowser«: softwareapplikation, der gør det muligt for brugere at få adgang til og interagere med webindhold på servere, der er forbundet med netværk såsom internettet, herunder selvstændige webbrowsere samt webbrowsere, der er integreret eller indlejret i software eller lignende |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

10a)

10a)

»webbrowser«: softwareapplikation, der gør det muligt for brugere at få adgang til og interagere med webindhold på servere, der er forbundet med netværk såsom internettet, herunder selvstændige webbrowsere samt webbrowsere, der er integreret eller indlejret i software eller lignende

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 10 b (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 10 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 10b) | »virtuelle assistenter«: software, der er integreret i eller indbyrdes forbundet med en vare som omhandlet i direktiv (EU) 2019/771, og som kan behandle anmodninger, opgaver eller spørgsmål baseret på audioteknologi, billedteknologi eller anden kognitiv databehandlingsteknologi, herunder augmented reality-tjenester, og på grundlag af disse anmodninger, opgaver eller spørgsmål kan få adgang til deres egne og tredjeparts tjenester eller styre deres eget og tredjeparts udstyr. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

10b)

10b)

»virtuelle assistenter«: software, der er integreret i eller indbyrdes forbundet med en vare som omhandlet i direktiv (EU) 2019/771, og som kan behandle anmodninger, opgaver eller spørgsmål baseret på audioteknologi, billedteknologi eller anden kognitiv databehandlingsteknologi, herunder augmented reality-tjenester, og på grundlag af disse anmodninger, opgaver eller spørgsmål kan få adgang til deres egne og tredjeparts tjenester eller styre deres eget og tredjeparts udstyr.

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 10 c (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 10 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 10c) | »internetforbundet TV«: en systemsoftware- eller softwareapplikation, der styrer et TV-apparat, der er tilsluttet internettet, og som gør det muligt for softwareapplikationer at køre på det, herunder med henblik på levering af musik- og videostreaming eller visning af billeder; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

10c)

10c)

»internetforbundet TV«: en systemsoftware- eller softwareapplikation, der styrer et TV-apparat, der er tilsluttet internettet, og som gør det muligt for softwareapplikationer at køre på det, herunder med henblik på levering af musik- og videostreaming eller visning af billeder;

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 14

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 14) | »accessorisk tjeneste«: tjenester, der leveres i forbindelse med eller sammen med centrale platformstjenester, herunder betalingstjenester som defineret i artikel 4, nr. 3), og tekniske tjenester, der understøtter levering af betalingstjenester som defineret i artikel 3, litra j), i direktiv (EU) 2015/2366,
  opfyldelses-
  , identifikations- eller reklametjenester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

14)

»accessorisk tjeneste«: tjenester, der leveres i forbindelse med eller sammen med centrale platformstjenester, herunder betalingstjenester som defineret i artikel 4, nr. 3), og tekniske tjenester, der understøtter levering af betalingstjenester som defineret i artikel 3, litra j), i direktiv (EU) 2015/2366,
  opfyldelses-
  , identifikations- eller reklametjenester

opfyldelses-

| 14) | »accessorisk tjeneste«: tjenester, der leveres i forbindelse med eller sammen med centrale platformstjenester, herunder betalingstjenester som defineret i artikel 4, nr. 3), og tekniske tjenester, der understøtter levering af betalingstjenester som defineret i artikel 3, litra j), i direktiv (EU) 2015/2366,
  in-app-betalingssystemer, opfyldelsestjenester, herunder pakkeleveringstjenester som defineret i artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) 2018/644, godstransport-
  , identifikations- eller reklametjenester |
| --- | --- |

14)

»accessorisk tjeneste«: tjenester, der leveres i forbindelse med eller sammen med centrale platformstjenester, herunder betalingstjenester som defineret i artikel 4, nr. 3), og tekniske tjenester, der understøtter levering af betalingstjenester som defineret i artikel 3, litra j), i direktiv (EU) 2015/2366,
  in-app-betalingssystemer, opfyldelsestjenester, herunder pakkeleveringstjenester som defineret i artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) 2018/644, godstransport-
  , identifikations- eller reklametjenester

in-app-betalingssystemer, opfyldelsestjenester, herunder pakkeleveringstjenester som defineret i artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) 2018/644, godstransport-

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 14 a (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 14 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 14a) | »in-app-betalingssystem«: en applikation, tjeneste eller brugergrænseflade til behandling af betalinger fra brugere af en app. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

14a)

14a)

»in-app-betalingssystem«: en applikation, tjeneste eller brugergrænseflade til behandling af betalinger fra brugere af en app.

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 18

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 18) | »rangordning«: den relative fremtrædende placering af de varer eller tjenesteydelser, der tilbydes via
  onlineformidlingstjenester eller sociale onlinenetværkstjenester
  , eller den relevans, som onlinesøgemaskiner tildeler søgeresultater, som de præsenteres, opstilles eller kommunikeres af
  henholdsvis udbydere
  af
  onlineformidlingstjenester eller sociale onlinenetværkstjenester eller udbydere af onlinesøgemaskiner
  , uanset hvilke teknologiske midler der anvendes til en sådan præsentation, opstilling eller kommunikation |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

18)

»rangordning«: den relative fremtrædende placering af de varer eller tjenesteydelser, der tilbydes via
  onlineformidlingstjenester eller sociale onlinenetværkstjenester
  , eller den relevans, som onlinesøgemaskiner tildeler søgeresultater, som de præsenteres, opstilles eller kommunikeres af
  henholdsvis udbydere
  af
  onlineformidlingstjenester eller sociale onlinenetværkstjenester eller udbydere af onlinesøgemaskiner
  , uanset hvilke teknologiske midler der anvendes til en sådan præsentation, opstilling eller kommunikation

onlineformidlingstjenester eller sociale onlinenetværkstjenester

henholdsvis udbydere

onlineformidlingstjenester eller sociale onlinenetværkstjenester eller udbydere af onlinesøgemaskiner

| 18) | »rangordning«: den relative fremtrædende placering af de varer eller tjenesteydelser, der tilbydes via
  centrale platformstjenester
  , eller den relevans, som onlinesøgemaskiner tildeler søgeresultater, som de præsenteres, opstilles eller kommunikeres af
  udbyderne
  af
  centrale platformstjenester
  , uanset hvilke teknologiske midler der anvendes til en sådan præsentation, opstilling eller kommunikation |
| --- | --- |

18)

»rangordning«: den relative fremtrædende placering af de varer eller tjenesteydelser, der tilbydes via
  centrale platformstjenester
  , eller den relevans, som onlinesøgemaskiner tildeler søgeresultater, som de præsenteres, opstilles eller kommunikeres af
  udbyderne
  af
  centrale platformstjenester
  , uanset hvilke teknologiske midler der anvendes til en sådan præsentation, opstilling eller kommunikation

centrale platformstjenester

udbyderne

centrale platformstjenester

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 18 a (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 18 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 18a) | »søgeresultater«: alle informationer i alle formater, herunder tekst, grafik, tale eller andet output, der returneres som svar på og i forbindelse med en skriftlig eller mundtlig søgeforespørgsel, uanset om denne information er i form af et organisk resultat, et betalt resultat, et direkte svar eller ethvert produkt, enhver tjeneste eller information, som tilbydes i forbindelse med eller vises sammen med eller er helt eller delvis integreret i de organiske resultater |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

18a)

18a)

»søgeresultater«: alle informationer i alle formater, herunder tekst, grafik, tale eller andet output, der returneres som svar på og i forbindelse med en skriftlig eller mundtlig søgeforespørgsel, uanset om denne information er i form af et organisk resultat, et betalt resultat, et direkte svar eller ethvert produkt, enhver tjeneste eller information, som tilbydes i forbindelse med eller vises sammen med eller er helt eller delvis integreret i de organiske resultater

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 23 a (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 23 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 23a) | »interoperabilitet«: muligheden for at udveksle information og gensidigt anvende den information, der er blevet udvekslet, således at alle elementer af hardware eller software, der er relevante for en given tjeneste, og som anvendes af dennes udbyder, fungerer effektivt sammen med hardware eller software, der er relevant for en given tjeneste, som leveres af tredjepartsudbydere, og som adskiller sig fra de elementer, hvorigennem den pågældende information oprindeligt blev leveret. Dette indbefatter muligheden for at få adgang til denne information uden at skulle bruge applikationssoftware eller andre konverteringsteknologier |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

23a)

23a)

»interoperabilitet«: muligheden for at udveksle information og gensidigt anvende den information, der er blevet udvekslet, således at alle elementer af hardware eller software, der er relevante for en given tjeneste, og som anvendes af dennes udbyder, fungerer effektivt sammen med hardware eller software, der er relevant for en given tjeneste, som leveres af tredjepartsudbydere, og som adskiller sig fra de elementer, hvorigennem den pågældende information oprindeligt blev leveret. Dette indbefatter muligheden for at få adgang til denne information uden at skulle bruge applikationssoftware eller andre konverteringsteknologier

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — indledning

Artikel 3 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   En
  udbyder af centrale platformstjenester
  udpeges som gatekeeper, hvis: | 1.   En
  virksomhed
  udpeges som gatekeeper, hvis: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   En
  udbyder af centrale platformstjenester
  udpeges som gatekeeper, hvis:

1.   En
  virksomhed
  udpeges som gatekeeper, hvis:

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra b

Artikel 3 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | den driver en central platformstjeneste, der fungerer som en vigtig portal for erhvervsbrugere med henblik på at nå ud til
  slutbrugerne
  og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

den driver en central platformstjeneste, der fungerer som en vigtig portal for erhvervsbrugere med henblik på at nå ud til
  slutbrugerne
  og

slutbrugerne

| b) | den driver en central platformstjeneste, der fungerer som en vigtig portal for erhvervsbrugere
  og slutbrugere
  med henblik på at nå ud til
  andre slutbrugere
  og |
| --- | --- |

b)

den driver en central platformstjeneste, der fungerer som en vigtig portal for erhvervsbrugere
  og slutbrugere
  med henblik på at nå ud til
  andre slutbrugere
  og

og slutbrugere

andre slutbrugere

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — indledning

Artikel 3 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   En
  udbyder af centrale platformstjenester
  anses for at opfylde: | 2.   En
  virksomhed
  anses for at opfylde: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   En
  udbyder af centrale platformstjenester
  anses for at opfylde:

2.   En
  virksomhed
  anses for at opfylde:

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra a

Artikel 3 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | kravet i stk. 1, litra a), hvis den
  virksomhed, den tilhører,
  har en årlig EØS-omsætning på mindst
  6,5
   mia. EUR i de seneste tre regnskabsår, eller hvis den gennemsnitlige markedskapitalisering eller aktivernes og passivernes markedsværdi i 
  den virksomhed, den tilhører,
  beløb sig til mindst
  65
   mia. EUR i det seneste regnskabsår, og den leverer en central platformstjeneste i mindst tre medlemsstater |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

kravet i stk. 1, litra a), hvis den
  virksomhed, den tilhører,
  har en årlig EØS-omsætning på mindst
  6,5
   mia. EUR i de seneste tre regnskabsår, eller hvis den gennemsnitlige markedskapitalisering eller aktivernes og passivernes markedsværdi i 
  den virksomhed, den tilhører,
  beløb sig til mindst
  65
   mia. EUR i det seneste regnskabsår, og den leverer en central platformstjeneste i mindst tre medlemsstater

virksomhed, den tilhører,

6,5

den virksomhed, den tilhører,

65

| a) | kravet i stk. 1, litra a), hvis den har en årlig EØS-omsætning på mindst
  8
   mia. EUR i de seneste tre regnskabsår, eller hvis den gennemsnitlige markedskapitalisering eller aktivernes og passivernes markedsværdi i 
  virksomheden
  beløb sig til mindst
  80
   mia. EUR i det seneste regnskabsår, og den leverer en central platformstjeneste i mindst tre medlemsstater |
| --- | --- |

a)

kravet i stk. 1, litra a), hvis den har en årlig EØS-omsætning på mindst
  8
   mia. EUR i de seneste tre regnskabsår, eller hvis den gennemsnitlige markedskapitalisering eller aktivernes og passivernes markedsværdi i 
  virksomheden
  beløb sig til mindst
  80
   mia. EUR i det seneste regnskabsår, og den leverer en central platformstjeneste i mindst tre medlemsstater

8

virksomheden

80

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra b — afsnit 1

Artikel 3 — stk. 2 — litra b — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| kravet i stk. 1, litra b), når den leverer en
  central platformstjeneste
  med mere end 45 mio. månedlige
  aktive
  slutbrugere, der er etableret eller beliggende i 
  EU
  ,
  og
  mere end 10 000 årlige
  , aktive
  erhvervsbrugere, der er etableret i 
  EU
  , i det seneste regnskabsår. | kravet i stk. 1, litra b), når den leverer en
  eller flere centrale platformstjenester, som hver især har
  med mere end 45 mio. månedlige slutbrugere, der er etableret eller beliggende i 
  EØS
  ,
  eller
  mere end 10 000 årlige erhvervsbrugere, der er etableret i 
  EØS
  , i det seneste regnskabsår. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

kravet i stk. 1, litra b), når den leverer en
  central platformstjeneste
  med mere end 45 mio. månedlige
  aktive
  slutbrugere, der er etableret eller beliggende i 
  EU
  ,
  og
  mere end 10 000 årlige
  , aktive
  erhvervsbrugere, der er etableret i 
  EU
  , i det seneste regnskabsår.

central platformstjeneste

aktive

EU

og

, aktive

EU

kravet i stk. 1, litra b), når den leverer en
  eller flere centrale platformstjenester, som hver især har
  med mere end 45 mio. månedlige slutbrugere, der er etableret eller beliggende i 
  EØS
  ,
  eller
  mere end 10 000 årlige erhvervsbrugere, der er etableret i 
  EØS
  , i det seneste regnskabsår.

eller flere centrale platformstjenester, som hver især har

EØS

eller

EØS

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra b — afsnit 2

Artikel 3 — stk. 2 — litra b — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Med henblik på første afsnit henviser månedlige aktive slutbrugere til det gennemsnitlige antal månedlige aktive slutbrugere i størstedelen af det seneste regnskabsår | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Med henblik på første afsnit henviser månedlige aktive slutbrugere til det gennemsnitlige antal månedlige aktive slutbrugere i størstedelen af det seneste regnskabsår

Med henblik på første afsnit henviser månedlige aktive slutbrugere til det gennemsnitlige antal månedlige aktive slutbrugere i størstedelen af det seneste regnskabsår

udgår

udgår

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra c

Artikel 3 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | kravet i stk. 1, litra c), når tærsklerne i litra b) er nået i hvert af de seneste
  tre
  regnskabsår. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

kravet i stk. 1, litra c), når tærsklerne i litra b) er nået i hvert af de seneste
  tre
  regnskabsår.

tre

| c) | kravet i stk. 1, litra c), når tærsklerne i litra b) er nået i hvert af de seneste
  to
  regnskabsår. |
| --- | --- |

c)

kravet i stk. 1, litra c), når tærsklerne i litra b) er nået i hvert af de seneste
  to
  regnskabsår.

to

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 3 — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Med henblik på litra b), |
| | i) | månedlige slutbrugere og årlige virksomhedsbrugere måles under hensyntagen til de indikatorer, der er anført i bilaget til denne forordning, og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Med henblik på litra b),

Med henblik på litra b),

i)

i)

månedlige slutbrugere og årlige virksomhedsbrugere måles under hensyntagen til de indikatorer, der er anført i bilaget til denne forordning, og

månedlige slutbrugere og årlige virksomhedsbrugere måles under hensyntagen til de indikatorer, der er anført i bilaget til denne forordning, og

| ii) | »månedlige slutbrugere« henviser til det gennemsnitlige antal månedlige slutbrugere i en periode på mindst seks måneder inden for det seneste regnskabsår |
| --- | --- |

ii)

ii)

»månedlige slutbrugere« henviser til det gennemsnitlige antal månedlige slutbrugere i en periode på mindst seks måneder inden for det seneste regnskabsår

»månedlige slutbrugere« henviser til det gennemsnitlige antal månedlige slutbrugere i en periode på mindst seks måneder inden for det seneste regnskabsår

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3

Artikel 3 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Hvis en
  udbyder af
  centrale platformstjenester når alle tærsklerne i stk. 2, underretter den Kommissionen herom senest
  tre
  måneder efter, at disse tærskler er nået, og giver den de relevante oplysninger, der er anført i stk. 2. Underretningen skal indeholde de relevante oplysninger, der er omhandlet i stk. 2, for hver af
  udbyderens
  centrale platformstjenester, der når tærsklerne i stk. 2, litra b). Underretningen ajourføres, når andre centrale platformstjenester hver især når tærsklerne i stk. 2, litra b). | 3.   Hvis en
  virksomhed, der udbyder
  centrale platformstjenester når alle tærsklerne i stk. 2, underretter den Kommissionen herom
  uden unødig forsinkelse og under alle omstændigheder
  senest
  to
  måneder efter, at disse tærskler er nået, og giver den de relevante oplysninger, der er anført i stk. 2. Underretningen skal indeholde de relevante oplysninger, der er omhandlet i stk. 2, for hver af
  virksomhedens
  centrale platformstjenester, der når tærsklerne i stk. 2, litra b). Underretningen ajourføres, når andre centrale platformstjenester hver især når tærsklerne i stk. 2, litra b). |
| Hvis en relevant
  udbyder af
  centrale platformstjenester undlader at anmelde de krævede oplysninger i henhold til dette stykke, forhindrer det ikke Kommissionen i til enhver tid at udpege disse
  udbydere
  som gatekeepere, jf. stk. 4. | Hvis en relevant
  virksomhed, der udbyder
  centrale platformstjenester undlader at anmelde de krævede oplysninger i henhold til dette stykke, forhindrer det ikke Kommissionen i til enhver tid at udpege disse
  virksomheder
  som gatekeepere, jf. stk. 4. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Hvis en
  udbyder af
  centrale platformstjenester når alle tærsklerne i stk. 2, underretter den Kommissionen herom senest
  tre
  måneder efter, at disse tærskler er nået, og giver den de relevante oplysninger, der er anført i stk. 2. Underretningen skal indeholde de relevante oplysninger, der er omhandlet i stk. 2, for hver af
  udbyderens
  centrale platformstjenester, der når tærsklerne i stk. 2, litra b). Underretningen ajourføres, når andre centrale platformstjenester hver især når tærsklerne i stk. 2, litra b).

3.   Hvis en
  virksomhed, der udbyder
  centrale platformstjenester når alle tærsklerne i stk. 2, underretter den Kommissionen herom
  uden unødig forsinkelse og under alle omstændigheder
  senest
  to
  måneder efter, at disse tærskler er nået, og giver den de relevante oplysninger, der er anført i stk. 2. Underretningen skal indeholde de relevante oplysninger, der er omhandlet i stk. 2, for hver af
  virksomhedens
  centrale platformstjenester, der når tærsklerne i stk. 2, litra b). Underretningen ajourføres, når andre centrale platformstjenester hver især når tærsklerne i stk. 2, litra b).

Hvis en relevant
  udbyder af
  centrale platformstjenester undlader at anmelde de krævede oplysninger i henhold til dette stykke, forhindrer det ikke Kommissionen i til enhver tid at udpege disse
  udbydere
  som gatekeepere, jf. stk. 4.

udbyder af

udbydere

Hvis en relevant
  virksomhed, der udbyder
  centrale platformstjenester undlader at anmelde de krævede oplysninger i henhold til dette stykke, forhindrer det ikke Kommissionen i til enhver tid at udpege disse
  virksomheder
  som gatekeepere, jf. stk. 4.

virksomhed, der udbyder

virksomheder

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 4 — afsnit 1

Artikel 3 — stk. 4 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen udpeger uden unødig forsinkelse og senest 60 dage efter modtagelsen af de i stk. 4 omhandlede fuldstændige oplysninger
  udbyderen af
  centrale platformstjenester, der har nået alle tærsklerne i stk. 2, som gatekeeper
  , medmindre denne udbyder
  med sin underretning
  fremlægger tilstrækkeligt underbyggede
  argumenter
  til
  at påvise, at
  udbyderen
  under de omstændigheder, hvorunder den relevante centrale platformstjeneste fungerer,
  og under hensyntagen til de i stk. 6 anførte elementer
  ikke opfylder kravene i stk. 1. | Kommissionen udpeger uden unødig forsinkelse og senest 60 dage efter modtagelsen af de i stk. 4 omhandlede fuldstændige oplysninger
  virksomheden, der udbyder
  centrale platformstjenester, der har nået alle tærsklerne i stk. 2, som gatekeeper
  . Virksomheden kan sammen
  med sin underretning
  fremlægge overbevisende
  argumenter
  for
  at påvise, at
  virksomheden
  under de omstændigheder, hvorunder den relevante centrale platformstjeneste fungerer, ikke opfylder kravene i stk. 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen udpeger uden unødig forsinkelse og senest 60 dage efter modtagelsen af de i stk. 4 omhandlede fuldstændige oplysninger
  udbyderen af
  centrale platformstjenester, der har nået alle tærsklerne i stk. 2, som gatekeeper
  , medmindre denne udbyder
  med sin underretning
  fremlægger tilstrækkeligt underbyggede
  argumenter
  til
  at påvise, at
  udbyderen
  under de omstændigheder, hvorunder den relevante centrale platformstjeneste fungerer,
  og under hensyntagen til de i stk. 6 anførte elementer
  ikke opfylder kravene i stk. 1.

udbyderen af

, medmindre denne udbyder

fremlægger tilstrækkeligt underbyggede

til

udbyderen

og under hensyntagen til de i stk. 6 anførte elementer

Kommissionen udpeger uden unødig forsinkelse og senest 60 dage efter modtagelsen af de i stk. 4 omhandlede fuldstændige oplysninger
  virksomheden, der udbyder
  centrale platformstjenester, der har nået alle tærsklerne i stk. 2, som gatekeeper
  . Virksomheden kan sammen
  med sin underretning
  fremlægge overbevisende
  argumenter
  for
  at påvise, at
  virksomheden
  under de omstændigheder, hvorunder den relevante centrale platformstjeneste fungerer, ikke opfylder kravene i stk. 1.

virksomheden, der udbyder

. Virksomheden kan sammen

fremlægge overbevisende

for

virksomheden

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 4 — afsnit 2

Artikel 3 — stk. 4 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis gatekeeperen fremlægger sådanne tilstrækkeligt underbyggede argumenter til at påvise, at den ikke opfylder kravene i stk. 1, anvender Kommissionen stk. 6 til at vurdere, om kriterierne i stk. 1 er opfyldt. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis gatekeeperen fremlægger sådanne tilstrækkeligt underbyggede argumenter til at påvise, at den ikke opfylder kravene i stk. 1, anvender Kommissionen stk. 6 til at vurdere, om kriterierne i stk. 1 er opfyldt.

Hvis gatekeeperen fremlægger sådanne tilstrækkeligt underbyggede argumenter til at påvise, at den ikke opfylder kravene i stk. 1, anvender Kommissionen stk. 6 til at vurdere, om kriterierne i stk. 1 er opfyldt.

udgår

udgår

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 3 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Hvis virksomheden, der udbyder den centrale platformstjeneste, ikke inden for den tidsfrist, der er fastsat af Kommissionen, underretter Kommissionen, giver den de oplysninger, der kræves i stk. 3, eller fremlægger alle de relevante oplysninger, der kræves for at vurdere dens udpegelse som gatekeeper i henhold til stk. 2 og 6, har Kommissionen til enhver tid ret til at udpege denne virksomhed som gatekeeper baseret på de foreliggende oplysninger i henhold til stk. 4. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Hvis virksomheden, der udbyder den centrale platformstjeneste, ikke inden for den tidsfrist, der er fastsat af Kommissionen, underretter Kommissionen, giver den de oplysninger, der kræves i stk. 3, eller fremlægger alle de relevante oplysninger, der kræves for at vurdere dens udpegelse som gatekeeper i henhold til stk. 2 og 6, har Kommissionen til enhver tid ret til at udpege denne virksomhed som gatekeeper baseret på de foreliggende oplysninger i henhold til stk. 4.

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 5

Artikel 3 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 37 med henblik på at præcisere metoden til at fastslå, om de kvantitative tærskler i stk. 2 er nået, og til regelmæssigt at tilpasse
  dem
  til markedsudviklingen og den teknologiske udvikling, hvor det er nødvendigt
  , navnlig for så vidt angår tærsklen
  i 
  stk. 2, litra a)
  . | 5.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 37 med henblik på at præcisere metoden til at fastslå, om de kvantitative tærskler i 
  denne artikels
  stk. 2 er nået, og til regelmæssigt at tilpasse
  metoden
  til markedsudviklingen og den teknologiske udvikling, hvor det er nødvendigt
  . Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 37 med henblik på at ajourføre listen over indikatorer fastsat
  i 
  bilaget til denne forordning
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 37 med henblik på at præcisere metoden til at fastslå, om de kvantitative tærskler i stk. 2 er nået, og til regelmæssigt at tilpasse
  dem
  til markedsudviklingen og den teknologiske udvikling, hvor det er nødvendigt
  , navnlig for så vidt angår tærsklen
  i 
  stk. 2, litra a)
  .

5.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 37 med henblik på at præcisere metoden til at fastslå, om de kvantitative tærskler i 
  denne artikels
  stk. 2 er nået, og til regelmæssigt at tilpasse
  metoden
  til markedsudviklingen og den teknologiske udvikling, hvor det er nødvendigt
  . Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 37 med henblik på at ajourføre listen over indikatorer fastsat
  i 
  bilaget til denne forordning
  .

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 6 — afsnit 1

Artikel 3 — stk. 6 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen
  kan
  i overensstemmelse med proceduren i artikel 15
  identificere
  enhver
  udbyder af
  centrale platformstjenester som gatekeeper, når denne opfylder hvert af kravene i stk. 1, men ikke har nået hver af tærsklerne i 
  stk. 2 eller har fremlagt tilstrækkeligt underbyggede argumenter i overensstemmelse med
  stk.
  4
  . | Kommissionen
  identificerer
  i overensstemmelse med proceduren i artikel 15 enhver
  virksomhed, der udbyder
  centrale platformstjenester
  , undtagen mellemstore eller små virksomheder eller mikrovirksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF,
  som gatekeeper, når denne opfylder hvert af kravene i 
  denne artikels
  stk. 1, men ikke har nået hver af tærsklerne i 
  denne artikels
  stk.
  2
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen
  kan
  i overensstemmelse med proceduren i artikel 15
  identificere
  enhver
  udbyder af
  centrale platformstjenester som gatekeeper, når denne opfylder hvert af kravene i stk. 1, men ikke har nået hver af tærsklerne i 
  stk. 2 eller har fremlagt tilstrækkeligt underbyggede argumenter i overensstemmelse med
  stk.
  4
  .

kan

identificere

udbyder af

stk. 2 eller har fremlagt tilstrækkeligt underbyggede argumenter i overensstemmelse med

4

Kommissionen
  identificerer
  i overensstemmelse med proceduren i artikel 15 enhver
  virksomhed, der udbyder
  centrale platformstjenester
  , undtagen mellemstore eller små virksomheder eller mikrovirksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF,
  som gatekeeper, når denne opfylder hvert af kravene i 
  denne artikels
  stk. 1, men ikke har nået hver af tærsklerne i 
  denne artikels
  stk.
  2
  .

identificerer

virksomhed, der udbyder

, undtagen mellemstore eller små virksomheder eller mikrovirksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF,

denne artikels

denne artikels

2

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 6 — afsnit 2 — litra a

Artikel 3 — stk. 6 — afsnit 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | størrelsen af
  leverandøren af
  centrale platformstjenester, herunder omsætning og markedskapitalisering, aktiviteter og position |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

størrelsen af
  leverandøren af
  centrale platformstjenester, herunder omsætning og markedskapitalisering, aktiviteter og position

leverandøren af

| a) | størrelsen af
  virksomheden, der udbyder
  centrale platformstjenester, herunder omsætning og markedskapitalisering, aktiviteter og position |
| --- | --- |

a)

størrelsen af
  virksomheden, der udbyder
  centrale platformstjenester, herunder omsætning og markedskapitalisering, aktiviteter og position

virksomheden, der udbyder

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 6 — afsnit 2 — litra c

Artikel 3 — stk. 6 — afsnit 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | adgangsbarrierer som følge af netværkseffekter og datadrevne fordele, navnlig i forbindelse med
  udbyderens
  adgang til og indsamling af personoplysninger og andre data eller analysekapacitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

adgangsbarrierer som følge af netværkseffekter og datadrevne fordele, navnlig i forbindelse med
  udbyderens
  adgang til og indsamling af personoplysninger og andre data eller analysekapacitet

udbyderens

| c) | adgangsbarrierer som følge af netværkseffekter og datadrevne fordele, navnlig i forbindelse med
  virksomhedens
  adgang til og indsamling af personoplysninger og andre data eller analysekapacitet |
| --- | --- |

c)

adgangsbarrierer som følge af netværkseffekter og datadrevne fordele, navnlig i forbindelse med
  virksomhedens
  adgang til og indsamling af personoplysninger og andre data eller analysekapacitet

virksomhedens

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 6 — afsnit 2 — litra d

Artikel 3 — stk. 6 — afsnit 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | stordriftsfordele, som
  udbyderen
  drager fordel af, herunder med hensyn til data |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

stordriftsfordele, som
  udbyderen
  drager fordel af, herunder med hensyn til data

udbyderen

| d) | stordriftsfordele, som
  virksomheden
  drager fordel af, herunder med hensyn til data |
| --- | --- |

d)

stordriftsfordele, som
  virksomheden
  drager fordel af, herunder med hensyn til data

virksomheden

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 6 — afsnit 2 — litra e a (nyt)

Artikel 3 — stk. 6 — afsnit 2 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | graden af »multihoming« blandt virksomheder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

graden af »multihoming« blandt virksomheder

graden af »multihoming« blandt virksomheder

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 6 — afsnit 2 — litra e b (nyt)

Artikel 3 — stk. 6 — afsnit 2 — litra e b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | eb) | virksomhedens evne til at gennemføre konglomeratstrategier, navnlig ved hjælp af vertikal integration eller dens betydelige tilstedeværelse på relaterede markeder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

eb)

eb)

virksomhedens evne til at gennemføre konglomeratstrategier, navnlig ved hjælp af vertikal integration eller dens betydelige tilstedeværelse på relaterede markeder

virksomhedens evne til at gennemføre konglomeratstrategier, navnlig ved hjælp af vertikal integration eller dens betydelige tilstedeværelse på relaterede markeder

Ændring 96

Ændring 96

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 6 — afsnit 3

Artikel 3 — stk. 6 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Når Kommissionen foretager sin vurdering, tager den hensyn til den forventede udvikling i disse elementer. | Når Kommissionen foretager sin vurdering, tager den hensyn til den forventede udvikling i disse elementer
  , herunder eventuelle planlagte koncentrationer, der involverer en anden udbyder af centrale platformstjenester eller af andre tjenester, der leveres i den digitale sektor
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Når Kommissionen foretager sin vurdering, tager den hensyn til den forventede udvikling i disse elementer.

Når Kommissionen foretager sin vurdering, tager den hensyn til den forventede udvikling i disse elementer
  , herunder eventuelle planlagte koncentrationer, der involverer en anden udbyder af centrale platformstjenester eller af andre tjenester, der leveres i den digitale sektor
  .

, herunder eventuelle planlagte koncentrationer, der involverer en anden udbyder af centrale platformstjenester eller af andre tjenester, der leveres i den digitale sektor

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 6 — afsnit 4

Artikel 3 — stk. 6 — afsnit 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis udbyderen af en central platformstjeneste, der har nået de kvantitative tærskler i stk. 2, på en væsentlig måde undlader at efterkomme de undersøgelsesforanstaltninger, som Kommissionen har pålagt, og den manglende overholdelse varer ved, efter at udbyderen er blevet opfordret til at overholde bestemmelserne inden for en rimelig frist og til at fremsætte bemærkninger, har Kommissionen ret til at udpege denne udbyder som gatekeeper. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis udbyderen af en central platformstjeneste, der har nået de kvantitative tærskler i stk. 2, på en væsentlig måde undlader at efterkomme de undersøgelsesforanstaltninger, som Kommissionen har pålagt, og den manglende overholdelse varer ved, efter at udbyderen er blevet opfordret til at overholde bestemmelserne inden for en rimelig frist og til at fremsætte bemærkninger, har Kommissionen ret til at udpege denne udbyder som gatekeeper.

Hvis udbyderen af en central platformstjeneste, der har nået de kvantitative tærskler i stk. 2, på en væsentlig måde undlader at efterkomme de undersøgelsesforanstaltninger, som Kommissionen har pålagt, og den manglende overholdelse varer ved, efter at udbyderen er blevet opfordret til at overholde bestemmelserne inden for en rimelig frist og til at fremsætte bemærkninger, har Kommissionen ret til at udpege denne udbyder som gatekeeper.

udgår

udgår

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 6 — afsnit 5

Artikel 3 — stk. 6 — afsnit 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis udbyderen af en central platformstjeneste, der ikke har nået de kvantitative tærskler i stk. 2, på en væsentlig måde undlader at efterkomme de undersøgelsesforanstaltninger, som Kommissionen har pålagt, og den manglende overholdelse varer ved, efter at udbyderen er blevet opfordret til at overholde bestemmelserne inden for en rimelig frist og fremsætte bemærkninger, har Kommissionen ret til at udpege denne udbyder som gatekeeper på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis udbyderen af en central platformstjeneste, der ikke har nået de kvantitative tærskler i stk. 2, på en væsentlig måde undlader at efterkomme de undersøgelsesforanstaltninger, som Kommissionen har pålagt, og den manglende overholdelse varer ved, efter at udbyderen er blevet opfordret til at overholde bestemmelserne inden for en rimelig frist og fremsætte bemærkninger, har Kommissionen ret til at udpege denne udbyder som gatekeeper på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.

Hvis udbyderen af en central platformstjeneste, der ikke har nået de kvantitative tærskler i stk. 2, på en væsentlig måde undlader at efterkomme de undersøgelsesforanstaltninger, som Kommissionen har pålagt, og den manglende overholdelse varer ved, efter at udbyderen er blevet opfordret til at overholde bestemmelserne inden for en rimelig frist og fremsætte bemærkninger, har Kommissionen ret til at udpege denne udbyder som gatekeeper på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.

udgår

udgår

Ændring 99

Ændring 99

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 7

Artikel 3 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   For hver
  gatekeeper
  , der
  identificeres
  i henhold til stk. 4 eller 6, identificerer Kommissionen
  den relevante virksomhed
  ,
  som den tilhører, og angiver
  de relevante centrale platformstjenester, der
  leveres
  inden for samme virksomhed, og som hver især fungerer som en vigtig platform for erhvervsbrugere med henblik på at nå frem til slutbrugere, jf. stk. 1, litra b). | 7.   For hver
  virksomhed
  , der
  udpeges som gatekeeper
  i henhold til stk. 4 eller 6, identificerer Kommissionen
  inden for den frist
  ,
  der er fastsat stk. 4,
  de relevante centrale platformstjenester, der
  udbydes
  inden for samme virksomhed, og som hver især fungerer som en vigtig platform for erhvervsbrugere med henblik på at nå frem til slutbrugere, jf. stk. 1, litra b). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   For hver
  gatekeeper
  , der
  identificeres
  i henhold til stk. 4 eller 6, identificerer Kommissionen
  den relevante virksomhed
  ,
  som den tilhører, og angiver
  de relevante centrale platformstjenester, der
  leveres
  inden for samme virksomhed, og som hver især fungerer som en vigtig platform for erhvervsbrugere med henblik på at nå frem til slutbrugere, jf. stk. 1, litra b).

7.   For hver
  virksomhed
  , der
  udpeges som gatekeeper
  i henhold til stk. 4 eller 6, identificerer Kommissionen
  inden for den frist
  ,
  der er fastsat stk. 4,
  de relevante centrale platformstjenester, der
  udbydes
  inden for samme virksomhed, og som hver især fungerer som en vigtig platform for erhvervsbrugere med henblik på at nå frem til slutbrugere, jf. stk. 1, litra b).

Ændring 100

Ændring 100

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 8

Artikel 3 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   Gatekeeperen skal overholde de forpligtelser, der er fastsat i artikel 5 og 6,
  senest seks
  måneder efter, at en central platformstjeneste er blevet opført på listen i henhold til nærværende artikels stk. 7. | 8.   Gatekeeperen skal overholde de forpligtelser, der er fastsat i artikel 5 og 6,
  snarest muligt og under alle omstændigheder højst fire
  måneder efter, at en central platformstjeneste er blevet opført på listen i henhold til nærværende artikels stk. 7. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.   Gatekeeperen skal overholde de forpligtelser, der er fastsat i artikel 5 og 6,
  senest seks
  måneder efter, at en central platformstjeneste er blevet opført på listen i henhold til nærværende artikels stk. 7.

8.   Gatekeeperen skal overholde de forpligtelser, der er fastsat i artikel 5 og 6,
  snarest muligt og under alle omstændigheder højst fire
  måneder efter, at en central platformstjeneste er blevet opført på listen i henhold til nærværende artikels stk. 7.

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — afsnit 1

Artikel 4 — stk. 2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen vurderer regelmæssigt og mindst hvert
  andet
  år, om de udpegede gatekeepere fortsat opfylder kravene i artikel 3, stk. 1,
  eller om nye udbydere af
  centrale platformstjenester opfylder disse krav. Ved den regelmæssige revision skal det også undersøges, om gatekeepernes liste over berørte centrale platformstjenester skal justeres. | Kommissionen vurderer regelmæssigt og mindst hvert
  tredje
  år, om de udpegede gatekeepere fortsat opfylder kravene i artikel 3, stk. 1,
  og mindst hvert år om nye
  centrale platformstjenester opfylder disse krav. Ved den regelmæssige revision skal det også undersøges, om gatekeepernes liste over berørte centrale platformstjenester skal justeres.
  Denne vurdering har ingen opsættende virkning på gatekeeperens forpligtelser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen vurderer regelmæssigt og mindst hvert
  andet
  år, om de udpegede gatekeepere fortsat opfylder kravene i artikel 3, stk. 1,
  eller om nye udbydere af
  centrale platformstjenester opfylder disse krav. Ved den regelmæssige revision skal det også undersøges, om gatekeepernes liste over berørte centrale platformstjenester skal justeres.

andet

eller om nye udbydere af

Kommissionen vurderer regelmæssigt og mindst hvert
  tredje
  år, om de udpegede gatekeepere fortsat opfylder kravene i artikel 3, stk. 1,
  og mindst hvert år om nye
  centrale platformstjenester opfylder disse krav. Ved den regelmæssige revision skal det også undersøges, om gatekeepernes liste over berørte centrale platformstjenester skal justeres.
  Denne vurdering har ingen opsættende virkning på gatekeeperens forpligtelser.

tredje

og mindst hvert år om nye

Denne vurdering har ingen opsættende virkning på gatekeeperens forpligtelser.

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — afsnit 2

Artikel 4 — stk. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis Kommissionen på grundlag af denne gennemgang i henhold til første afsnit finder, at de forhold, som lå til grund for udpegelsen af
  udbydere af
  centrale platformstjenester som gatekeepere, har ændret sig, vedtager den en
  tilsvarende
  afgørelse. | Hvis Kommissionen på grundlag af denne gennemgang i henhold til første afsnit finder, at de forhold, som lå til grund for udpegelsen af
  virksomheder, der udbyder
  centrale platformstjenester som gatekeepere, har ændret sig, vedtager den en afgørelse
  i overensstemmelse hermed
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis Kommissionen på grundlag af denne gennemgang i henhold til første afsnit finder, at de forhold, som lå til grund for udpegelsen af
  udbydere af
  centrale platformstjenester som gatekeepere, har ændret sig, vedtager den en
  tilsvarende
  afgørelse.

udbydere af

tilsvarende

Hvis Kommissionen på grundlag af denne gennemgang i henhold til første afsnit finder, at de forhold, som lå til grund for udpegelsen af
  virksomheder, der udbyder
  centrale platformstjenester som gatekeepere, har ændret sig, vedtager den en afgørelse
  i overensstemmelse hermed
  .

virksomheder, der udbyder

i overensstemmelse hermed

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 3

Artikel 4 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen offentliggør og ajourfører løbende listen over gatekeepere og listen over de centrale platformstjenester, for hvilke de løbende skal opfylde forpligtelserne i artikel 5 og 6. | 3.   Kommissionen offentliggør og ajourfører løbende listen over
  virksomheder, der er udpeget som
  gatekeepere, og listen over de centrale platformstjenester, for hvilke de løbende skal opfylde forpligtelserne i artikel 5 og 6.
  Kommissionen offentliggør en årlig rapport med resultaterne af sine overvågningsaktiviteter, herunder konsekvenserne for erhvervsbrugere, navnlig små og mellemstore virksomheder, og slutbrugere og fremlægger den for Europa-Parlamentet og Rådet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Kommissionen offentliggør og ajourfører løbende listen over gatekeepere og listen over de centrale platformstjenester, for hvilke de løbende skal opfylde forpligtelserne i artikel 5 og 6.

3.   Kommissionen offentliggør og ajourfører løbende listen over
  virksomheder, der er udpeget som
  gatekeepere, og listen over de centrale platformstjenester, for hvilke de løbende skal opfylde forpligtelserne i artikel 5 og 6.
  Kommissionen offentliggør en årlig rapport med resultaterne af sine overvågningsaktiviteter, herunder konsekvenserne for erhvervsbrugere, navnlig små og mellemstore virksomheder, og slutbrugere og fremlægger den for Europa-Parlamentet og Rådet.

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra a

Artikel 5 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | afholde sig fra at kombinere personoplysninger fra disse centrale platformstjenester med personoplysninger fra andre tjenester, der tilbydes af gatekeeperen, eller med personoplysninger fra tredjepartstjenester, og fra at tilmelde slutbrugeren andre tjenester hos gatekeeperen for at kombinere personoplysninger, medmindre slutbrugeren er blevet præsenteret for det specifikke valg og har givet samtykke i henhold til forordning (EU) 2016/679; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

afholde sig fra at kombinere personoplysninger fra disse centrale platformstjenester med personoplysninger fra andre tjenester, der tilbydes af gatekeeperen, eller med personoplysninger fra tredjepartstjenester, og fra at tilmelde slutbrugeren andre tjenester hos gatekeeperen for at kombinere personoplysninger, medmindre slutbrugeren er blevet præsenteret for det specifikke valg og har givet samtykke i henhold til forordning (EU) 2016/679;

| a) | afholde sig fra at kombinere
  og anvende
  personoplysninger fra disse centrale platformstjenester
  sammen
  med personoplysninger fra andre tjenester, der tilbydes af gatekeeperen, eller med personoplysninger fra tredjepartstjenester, og fra at tilmelde slutbrugeren andre tjenester hos gatekeeperen for at kombinere personoplysninger, medmindre slutbrugeren
  på en udtrykkelig og klar måde
  er blevet præsenteret for det specifikke valg og har givet samtykke i henhold til forordning (EU) 2016/679 |
| --- | --- |

a)

afholde sig fra at kombinere
  og anvende
  personoplysninger fra disse centrale platformstjenester
  sammen
  med personoplysninger fra andre tjenester, der tilbydes af gatekeeperen, eller med personoplysninger fra tredjepartstjenester, og fra at tilmelde slutbrugeren andre tjenester hos gatekeeperen for at kombinere personoplysninger, medmindre slutbrugeren
  på en udtrykkelig og klar måde
  er blevet præsenteret for det specifikke valg og har givet samtykke i henhold til forordning (EU) 2016/679

og anvende

sammen

på en udtrykkelig og klar måde

Ændring 105

Ændring 105

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra b

Artikel 5 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | give
  erhvervsbrugere
  mulighed for
  at tilbyde de samme produkter eller tjenester til slutbrugere gennem tredjeparters onlineformidlingstjenester til priser eller på betingelser, der er forskellige fra dem, der tilbydes gennem gatekeepernes onlineformidlingstjenester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

give
  erhvervsbrugere
  mulighed for
  at tilbyde de samme produkter eller tjenester til slutbrugere gennem tredjeparters onlineformidlingstjenester til priser eller på betingelser, der er forskellige fra dem, der tilbydes gennem gatekeepernes onlineformidlingstjenester

give

mulighed for

| b) | undlade at anvende kontraktlige forpligtelser, der forhindrer
  erhvervsbrugere
  i
  at tilbyde de samme produkter eller tjenester til slutbrugere gennem tredjeparters onlineformidlingstjenester
  eller gennem deres egne direkte onlinesalgskanaler
  til priser eller på betingelser, der er forskellige fra dem, der tilbydes gennem gatekeepernes onlineformidlingstjenester |
| --- | --- |

b)

undlade at anvende kontraktlige forpligtelser, der forhindrer
  erhvervsbrugere
  i
  at tilbyde de samme produkter eller tjenester til slutbrugere gennem tredjeparters onlineformidlingstjenester
  eller gennem deres egne direkte onlinesalgskanaler
  til priser eller på betingelser, der er forskellige fra dem, der tilbydes gennem gatekeepernes onlineformidlingstjenester

undlade at anvende kontraktlige forpligtelser, der forhindrer

i

eller gennem deres egne direkte onlinesalgskanaler

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra c

Artikel 5 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | give erhvervsbrugere mulighed for at fremsætte tilbud til slutbrugere, de har fået via den centrale platformstjeneste, og indgå kontrakter med disse slutbrugere, uanset om de til dette formål anvender gatekeeperens centrale platformstjenester eller ej
  , og give slutbrugerne mulighed for via gatekeeperens centrale platformstjenester at få adgang til og anvende indhold, abonnementer, funktioner eller andre elementer ved hjælp af en erhvervsbrugers softwareapplikation i tilfælde, hvorslutbrugeren har erhvervet disse elementer fra den relevante erhvervsbruger uden brug af gatekeeperens centrale platformstjenester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

give erhvervsbrugere mulighed for at fremsætte tilbud til slutbrugere, de har fået via den centrale platformstjeneste, og indgå kontrakter med disse slutbrugere, uanset om de til dette formål anvender gatekeeperens centrale platformstjenester eller ej
  , og give slutbrugerne mulighed for via gatekeeperens centrale platformstjenester at få adgang til og anvende indhold, abonnementer, funktioner eller andre elementer ved hjælp af en erhvervsbrugers softwareapplikation i tilfælde, hvorslutbrugeren har erhvervet disse elementer fra den relevante erhvervsbruger uden brug af gatekeeperens centrale platformstjenester

, og give slutbrugerne mulighed for via gatekeeperens centrale platformstjenester at få adgang til og anvende indhold, abonnementer, funktioner eller andre elementer ved hjælp af en erhvervsbrugers softwareapplikation i tilfælde, hvorslutbrugeren har erhvervet disse elementer fra den relevante erhvervsbruger uden brug af gatekeeperens centrale platformstjenester

| c) | give erhvervsbrugere mulighed for at
  formidle og
  fremsætte tilbud
  , herunder på forskellige købsbetingelser,
  til slutbrugere, de har fået via den centrale platformstjeneste
  eller ad andre kanaler
  , og indgå kontrakter med disse slutbrugere
  eller modtage betaling for leverede ydelser
  , uanset om de til dette formål anvender gatekeeperens centrale platformstjenester eller ej |
| --- | --- |

c)

give erhvervsbrugere mulighed for at
  formidle og
  fremsætte tilbud
  , herunder på forskellige købsbetingelser,
  til slutbrugere, de har fået via den centrale platformstjeneste
  eller ad andre kanaler
  , og indgå kontrakter med disse slutbrugere
  eller modtage betaling for leverede ydelser
  , uanset om de til dette formål anvender gatekeeperens centrale platformstjenester eller ej

formidle og

, herunder på forskellige købsbetingelser,

eller ad andre kanaler

eller modtage betaling for leverede ydelser

Ændring 107

Ændring 107

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra c a (nyt)

Artikel 5 — stk. 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | give slutbrugere mulighed for via gatekeeperens centrale platformstjenester at få adgang til og anvende indhold, abonnementer, funktioner eller andre elementer ved hjælp af en erhvervsbrugers softwareapplikation, også i tilfælde hvor slutbrugeren har erhvervet disse elementer fra den relevante erhvervsbruger uden brug af gatekeeperens centrale platformstjenester, medmindre gatekeeperen kan påvise, at denne adgang underminerer slutbrugernes databeskyttelse eller cybersikkerhed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

give slutbrugere mulighed for via gatekeeperens centrale platformstjenester at få adgang til og anvende indhold, abonnementer, funktioner eller andre elementer ved hjælp af en erhvervsbrugers softwareapplikation, også i tilfælde hvor slutbrugeren har erhvervet disse elementer fra den relevante erhvervsbruger uden brug af gatekeeperens centrale platformstjenester, medmindre gatekeeperen kan påvise, at denne adgang underminerer slutbrugernes databeskyttelse eller cybersikkerhed

give slutbrugere mulighed for via gatekeeperens centrale platformstjenester at få adgang til og anvende indhold, abonnementer, funktioner eller andre elementer ved hjælp af en erhvervsbrugers softwareapplikation, også i tilfælde hvor slutbrugeren har erhvervet disse elementer fra den relevante erhvervsbruger uden brug af gatekeeperens centrale platformstjenester, medmindre gatekeeperen kan påvise, at denne adgang underminerer slutbrugernes databeskyttelse eller cybersikkerhed

Ændring 108

Ændring 108

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra d

Artikel 5 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | afholde sig fra at forhindre eller begrænse erhvervsbrugere
  i at tage spørgsmål op over
  for en hvilken som helst relevant offentlig myndighed vedrørende enhver praksis hos gatekeepere |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

afholde sig fra at forhindre eller begrænse erhvervsbrugere
  i at tage spørgsmål op over
  for en hvilken som helst relevant offentlig myndighed vedrørende enhver praksis hos gatekeepere

i at tage spørgsmål op over

| d) | afholde sig fra
  direkte eller indirekte
  at forhindre eller begrænse erhvervsbrugere
  eller slutbrugere i at indbringe forhold
  for en hvilken som helst relevant offentlig myndighed
  , herunder nationale domstole,
  vedrørende enhver praksis hos gatekeepere |
| --- | --- |

d)

afholde sig fra
  direkte eller indirekte
  at forhindre eller begrænse erhvervsbrugere
  eller slutbrugere i at indbringe forhold
  for en hvilken som helst relevant offentlig myndighed
  , herunder nationale domstole,
  vedrørende enhver praksis hos gatekeepere

direkte eller indirekte

eller slutbrugere i at indbringe forhold

, herunder nationale domstole,

Ændring 109

Ændring 109

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra e

Artikel 5 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | afholde sig fra at kræve, at erhvervsbrugere anvender, tilbyder eller interagerer med en identifikationstjeneste hos gatekeeperen i forbindelse med tjenester, der udbydes af erhvervsbrugere, som anvender den pågældende gatekeepers centrale platformstjenester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

afholde sig fra at kræve, at erhvervsbrugere anvender, tilbyder eller interagerer med en identifikationstjeneste hos gatekeeperen i forbindelse med tjenester, der udbydes af erhvervsbrugere, som anvender den pågældende gatekeepers centrale platformstjenester

| e) | afholde sig fra at kræve, at erhvervsbrugere anvender, tilbyder eller interagerer med en identifikationstjeneste
  eller en anden accessorisk tjeneste
  hos gatekeeperen i forbindelse med tjenester, der udbydes af erhvervsbrugere, som anvender den pågældende gatekeepers centrale platformstjenester |
| --- | --- |

e)

afholde sig fra at kræve, at erhvervsbrugere anvender, tilbyder eller interagerer med en identifikationstjeneste
  eller en anden accessorisk tjeneste
  hos gatekeeperen i forbindelse med tjenester, der udbydes af erhvervsbrugere, som anvender den pågældende gatekeepers centrale platformstjenester

eller en anden accessorisk tjeneste

Ændring 110

Ændring 110

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra f

Artikel 5 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | undlade at kræve, at erhvervsbrugere eller slutbrugere abonnerer på eller lader sig registrere hos andre centrale platformstjenester
  , der er identificeret i henhold til artikel 3, eller som har nået tærsklerne i artikel 3, stk. 2, litra b),
  som en betingelse for at få adgang til, tilmelde sig eller registrere sig i en af deres centrale platformstjenester, der er identificeret i henhold til nævnte artikel |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

undlade at kræve, at erhvervsbrugere eller slutbrugere abonnerer på eller lader sig registrere hos andre centrale platformstjenester
  , der er identificeret i henhold til artikel 3, eller som har nået tærsklerne i artikel 3, stk. 2, litra b),
  som en betingelse for at få adgang til, tilmelde sig eller registrere sig i en af deres centrale platformstjenester, der er identificeret i henhold til nævnte artikel

, der er identificeret i henhold til artikel 3, eller som har nået tærsklerne i artikel 3, stk. 2, litra b),

| f) | undlade at kræve, at erhvervsbrugere eller slutbrugere abonnerer på eller lader sig registrere hos andre centrale platformstjenester som en betingelse for at
  kunne anvende,
  få adgang til, tilmelde sig eller registrere sig i en af deres centrale platformstjenester, der er identificeret i henhold til nævnte artikel |
| --- | --- |

f)

undlade at kræve, at erhvervsbrugere eller slutbrugere abonnerer på eller lader sig registrere hos andre centrale platformstjenester som en betingelse for at
  kunne anvende,
  få adgang til, tilmelde sig eller registrere sig i en af deres centrale platformstjenester, der er identificeret i henhold til nævnte artikel

kunne anvende,

Ændring 111

Ændring 111

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra g

Artikel 5 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | på anmodning
  give annoncører og udgivere, som den leverer reklametjenester til, oplysninger om
  den pris, som annoncøren og udgiveren betaler
  ,
  samt det beløb eller vederlag, der betales
  til
  udgiveren, for udgivelse af en bestemt annonce
  og
  for hver af de relevante reklametjenester
  ,
  der leveres af gatekeeperen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

på anmodning
  give annoncører og udgivere, som den leverer reklametjenester til, oplysninger om
  den pris, som annoncøren og udgiveren betaler
  ,
  samt det beløb eller vederlag, der betales
  til
  udgiveren, for udgivelse af en bestemt annonce
  og
  for hver af de relevante reklametjenester
  ,
  der leveres af gatekeeperen.

på anmodning

den pris, som annoncøren og udgiveren betaler

samt det beløb eller vederlag, der betales

udgiveren, for udgivelse af en bestemt annonce

for hver af de relevante reklametjenester

der leveres af gatekeeperen.

| g) | give annoncører og udgivere
  eller tredjeparter, der er godkendt af annoncørerne eller udgiverne
  , som den leverer digitale reklametjenester til,
  gratis
  ,
  kvalitetspræget, effektiv og løbende adgang i realtid
  til
  fuldstændige
  oplysninger om
  reklameporteføljens synlighed
  og
  tilgængelighed
  ,
  herunder: |
| --- | --- |

g)

give annoncører og udgivere
  eller tredjeparter, der er godkendt af annoncørerne eller udgiverne
  , som den leverer digitale reklametjenester til,
  gratis
  ,
  kvalitetspræget, effektiv og løbende adgang i realtid
  til
  fuldstændige
  oplysninger om
  reklameporteføljens synlighed
  og
  tilgængelighed
  ,
  herunder:

eller tredjeparter, der er godkendt af annoncørerne eller udgiverne

gratis

kvalitetspræget, effektiv og løbende adgang i realtid

fuldstændige

reklameporteføljens synlighed

tilgængelighed

herunder:

Ændring 112

Ændring 112

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra g — nr. i (nyt)

Artikel 5 — stk. 1 — litra g — nr. i (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | i) | prisvilkårene for bud afgivet af annoncører og reklameformidlere |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

i)

prisvilkårene for bud afgivet af annoncører og reklameformidlere

prisvilkårene for bud afgivet af annoncører og reklameformidlere

Ændring 113

Ændring 113

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra g — nr. ii (nyt)

Artikel 5 — stk. 1 — litra g — nr. ii (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ii) | prisfastsættelsesmekanismer og -ordninger til beregning af gebyrerne, herunder de ikkeprisrelaterede kriterier i auktionsprocessen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

ii)

prisfastsættelsesmekanismer og -ordninger til beregning af gebyrerne, herunder de ikkeprisrelaterede kriterier i auktionsprocessen

prisfastsættelsesmekanismer og -ordninger til beregning af gebyrerne, herunder de ikkeprisrelaterede kriterier i auktionsprocessen

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra g — nr. iii (nyt)

Artikel 5 — stk. 1 — litra g — nr. iii (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iii) | den pris og de gebyrer, som annoncøren og udgiveren betaler, herunder eventuelle fradrag og tillæg |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii)

iii)

den pris og de gebyrer, som annoncøren og udgiveren betaler, herunder eventuelle fradrag og tillæg

den pris og de gebyrer, som annoncøren og udgiveren betaler, herunder eventuelle fradrag og tillæg

Ændring 115

Ændring 115

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra g — nr. iv (nyt)

Artikel 5 — stk. 1 — litra g — nr. iv (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iv) | det beløb og det vederlag, der betales til udgiveren for offentliggørelse af en given reklame, og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iv)

iv)

det beløb og det vederlag, der betales til udgiveren for offentliggørelse af en given reklame, og

det beløb og det vederlag, der betales til udgiveren for offentliggørelse af en given reklame, og

Ændring 116

Ændring 116

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra g — nr. v (nyt)

Artikel 5 — stk. 1 — litra g — nr. v (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | v) | det beløb og det vederlag, der betales til udgiveren for hver af de relevante reklametjenester, der leveres af gatekeeperen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

v)

v)

det beløb og det vederlag, der betales til udgiveren for hver af de relevante reklametjenester, der leveres af gatekeeperen.

det beløb og det vederlag, der betales til udgiveren for hver af de relevante reklametjenester, der leveres af gatekeeperen.

Ændring 117

Ændring 117

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra ga (nyt)

Artikel 5 — stk. 1 — litra ga (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ga) | afholde sig fra i konkurrence med erhvervsbrugere at anvende data, der ikke er offentligt tilgængelige, og som genereres ved eller i forbindelse med anvendelsen af de relevante centrale platformstjenester eller accessoriske tjenester, der udføres af disse erhvervsbrugere, herunder disse erhvervsbrugeres slutbrugere, af dens centrale platformstjenester eller accessoriske tjenester eller udbydes af disse erhvervsbrugere af dens centrale platformstjenester eller accessoriske tjenester eller af disse erhvervsbrugeres slutbrugere |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ga)

ga)

afholde sig fra i konkurrence med erhvervsbrugere at anvende data, der ikke er offentligt tilgængelige, og som genereres ved eller i forbindelse med anvendelsen af de relevante centrale platformstjenester eller accessoriske tjenester, der udføres af disse erhvervsbrugere, herunder disse erhvervsbrugeres slutbrugere, af dens centrale platformstjenester eller accessoriske tjenester eller udbydes af disse erhvervsbrugere af dens centrale platformstjenester eller accessoriske tjenester eller af disse erhvervsbrugeres slutbrugere

afholde sig fra i konkurrence med erhvervsbrugere at anvende data, der ikke er offentligt tilgængelige, og som genereres ved eller i forbindelse med anvendelsen af de relevante centrale platformstjenester eller accessoriske tjenester, der udføres af disse erhvervsbrugere, herunder disse erhvervsbrugeres slutbrugere, af dens centrale platformstjenester eller accessoriske tjenester eller udbydes af disse erhvervsbrugere af dens centrale platformstjenester eller accessoriske tjenester eller af disse erhvervsbrugeres slutbrugere

Ændring 235

Ændring 235

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra gb (nyt)

Artikel 5 — stk. 1 — litra gb (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | gb) | fra det øjeblik, hvor slutbrugeren første gang anvender en hvilken som helst præinstalleret central platformstjeneste i et operativsystem, give slutbrugeren mulighed for at ændre standardindstillingerne for den pågældende centrale platformstjeneste til en anden indstilling ud fra en liste med de tilgængelige primære tredjepartstjenester, og give slutbrugeren mulighed for, herunder gøre det teknisk muligt, at afinstallere præinstallerede softwareapplikationer på en central platformstjeneste på et hvilket som helst tidspunkt, uden at dette berører gatekeeperens mulighed for at begrænse en sådan afinstallation i forbindelse med softwareapplikationer, der er væsentlige for styresystemets eller enhedens funktionsmåde, og som ikke teknisk kan tilbydes individuelt af tredjeparter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

gb)

gb)

fra det øjeblik, hvor slutbrugeren første gang anvender en hvilken som helst præinstalleret central platformstjeneste i et operativsystem, give slutbrugeren mulighed for at ændre standardindstillingerne for den pågældende centrale platformstjeneste til en anden indstilling ud fra en liste med de tilgængelige primære tredjepartstjenester, og give slutbrugeren mulighed for, herunder gøre det teknisk muligt, at afinstallere præinstallerede softwareapplikationer på en central platformstjeneste på et hvilket som helst tidspunkt, uden at dette berører gatekeeperens mulighed for at begrænse en sådan afinstallation i forbindelse med softwareapplikationer, der er væsentlige for styresystemets eller enhedens funktionsmåde, og som ikke teknisk kan tilbydes individuelt af tredjeparter

fra det øjeblik, hvor slutbrugeren første gang anvender en hvilken som helst præinstalleret central platformstjeneste i et operativsystem, give slutbrugeren mulighed for at ændre standardindstillingerne for den pågældende centrale platformstjeneste til en anden indstilling ud fra en liste med de tilgængelige primære tredjepartstjenester, og give slutbrugeren mulighed for, herunder gøre det teknisk muligt, at afinstallere præinstallerede softwareapplikationer på en central platformstjeneste på et hvilket som helst tidspunkt, uden at dette berører gatekeeperens mulighed for at begrænse en sådan afinstallation i forbindelse med softwareapplikationer, der er væsentlige for styresystemets eller enhedens funktionsmåde, og som ikke teknisk kan tilbydes individuelt af tredjeparter

Ændring 119

Ændring 119

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra a

Artikel 6 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | afholde sig fra i konkurrence med erhvervsbrugere at anvende data, der ikke er offentligt tilgængelige, og som genereres gennem aktiviteter, der udføres af disse erhvervsbrugere, herunder disse erhvervsbrugeres slutbrugere, af dens centrale platformstjenester eller leveres af disse erhvervsbrugere af dens centrale platformstjenester eller af disse erhvervsbrugeres slutbrugere |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

a)

afholde sig fra i konkurrence med erhvervsbrugere at anvende data, der ikke er offentligt tilgængelige, og som genereres gennem aktiviteter, der udføres af disse erhvervsbrugere, herunder disse erhvervsbrugeres slutbrugere, af dens centrale platformstjenester eller leveres af disse erhvervsbrugere af dens centrale platformstjenester eller af disse erhvervsbrugeres slutbrugere

afholde sig fra i konkurrence med erhvervsbrugere at anvende data, der ikke er offentligt tilgængelige, og som genereres gennem aktiviteter, der udføres af disse erhvervsbrugere, herunder disse erhvervsbrugeres slutbrugere, af dens centrale platformstjenester eller leveres af disse erhvervsbrugere af dens centrale platformstjenester eller af disse erhvervsbrugeres slutbrugere

udgår

udgår

Ændring 120

Ændring 120

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra a a (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | afholde sig fra med henblik på egne kommercielle formål og placering af tredjepartsreklamer i sine egne tjenester at kombinere personoplysninger for at levere målrettet reklame eller mikromålrettet reklame, medmindre en slutbruger, der ikke er mindreårig, har givet et klart, udtrykkeligt, fornyet informeret samtykke til gatekeeperen i overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i forordning (EU) 2016/679 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

afholde sig fra med henblik på egne kommercielle formål og placering af tredjepartsreklamer i sine egne tjenester at kombinere personoplysninger for at levere målrettet reklame eller mikromålrettet reklame, medmindre en slutbruger, der ikke er mindreårig, har givet et klart, udtrykkeligt, fornyet informeret samtykke til gatekeeperen i overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i forordning (EU) 2016/679

afholde sig fra med henblik på egne kommercielle formål og placering af tredjepartsreklamer i sine egne tjenester at kombinere personoplysninger for at levere målrettet reklame eller mikromålrettet reklame, medmindre en slutbruger, der ikke er mindreårig, har givet et klart, udtrykkeligt, fornyet informeret samtykke til gatekeeperen i overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i forordning (EU) 2016/679

Ændring 121

Ændring 121

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra b

Artikel 6 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | give slutbrugerne mulighed for at afinstallere præinstallerede softwareapplikationer på deres centrale platformstjenester, uden at dette berører en gatekeepers mulighed for at begrænse en sådan afinstallation i forbindelse med softwareapplikationer, der er væsentlige for styresystemets eller udstyrets funktion, og som tredjeparter teknisk ikke kan tilbyde individuelt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

b)

give slutbrugerne mulighed for at afinstallere præinstallerede softwareapplikationer på deres centrale platformstjenester, uden at dette berører en gatekeepers mulighed for at begrænse en sådan afinstallation i forbindelse med softwareapplikationer, der er væsentlige for styresystemets eller udstyrets funktion, og som tredjeparter teknisk ikke kan tilbyde individuelt

give slutbrugerne mulighed for at afinstallere præinstallerede softwareapplikationer på deres centrale platformstjenester, uden at dette berører en gatekeepers mulighed for at begrænse en sådan afinstallation i forbindelse med softwareapplikationer, der er væsentlige for styresystemets eller udstyrets funktion, og som tredjeparter teknisk ikke kan tilbyde individuelt

udgår

udgår

Ændring 122

Ændring 122

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra c

Artikel 6 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | gøre det muligt at installere og anvende tredjepartssoftwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker, der anvender eller interagerer med den pågældende gatekeepers styresystemer, og gøre det muligt at tilgå disse softwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker ved hjælp af andre metoder end den pågældende gatekeepers centrale platformstjenester. Gatekeeperen må ikke forhindres i at træffe
  forholdsmæssige foranstaltninger
  for at sikre, at tredjepartssoftwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker ikke bringer integriteten af hardwaren eller styresystemet, der stilles til rådighed af gatekeeperen, i fare |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

gøre det muligt at installere og anvende tredjepartssoftwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker, der anvender eller interagerer med den pågældende gatekeepers styresystemer, og gøre det muligt at tilgå disse softwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker ved hjælp af andre metoder end den pågældende gatekeepers centrale platformstjenester. Gatekeeperen må ikke forhindres i at træffe
  forholdsmæssige foranstaltninger
  for at sikre, at tredjepartssoftwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker ikke bringer integriteten af hardwaren eller styresystemet, der stilles til rådighed af gatekeeperen, i fare

forholdsmæssige foranstaltninger

| c) | gøre det
  teknisk
  muligt at installere og anvende tredjepartssoftwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker, der anvender eller interagerer med den pågældende gatekeepers styresystemer, og gøre det muligt at tilgå disse softwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker ved hjælp af andre metoder end den pågældende gatekeepers
  relevante
  centrale platformstjenester. Gatekeeperen
  skal, hvor det er relevant, anmode slutbrugerne om at tage stilling til, hvorvidt de ønsker at gøre den downloadede applikation eller applikationsbutik til standard. Gatekeeperen
  må ikke forhindres i at træffe
  foranstaltninger, der er både nødvendige og forholdsmæssige,
  for at sikre, at tredjepartssoftwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker ikke bringer integriteten af hardwaren eller styresystemet, der stilles til rådighed af gatekeeperen, i fare
  eller underminerer slutbrugerens databeskyttelse eller cybersikkerhed, forudsat at sådanne nødvendige og forholdsmæssige foranstaltninger begrundes behørigt af gatekeeperen |
| --- | --- |

c)

gøre det
  teknisk
  muligt at installere og anvende tredjepartssoftwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker, der anvender eller interagerer med den pågældende gatekeepers styresystemer, og gøre det muligt at tilgå disse softwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker ved hjælp af andre metoder end den pågældende gatekeepers
  relevante
  centrale platformstjenester. Gatekeeperen
  skal, hvor det er relevant, anmode slutbrugerne om at tage stilling til, hvorvidt de ønsker at gøre den downloadede applikation eller applikationsbutik til standard. Gatekeeperen
  må ikke forhindres i at træffe
  foranstaltninger, der er både nødvendige og forholdsmæssige,
  for at sikre, at tredjepartssoftwareapplikationer eller softwareapplikationsbutikker ikke bringer integriteten af hardwaren eller styresystemet, der stilles til rådighed af gatekeeperen, i fare
  eller underminerer slutbrugerens databeskyttelse eller cybersikkerhed, forudsat at sådanne nødvendige og forholdsmæssige foranstaltninger begrundes behørigt af gatekeeperen

teknisk

relevante

skal, hvor det er relevant, anmode slutbrugerne om at tage stilling til, hvorvidt de ønsker at gøre den downloadede applikation eller applikationsbutik til standard. Gatekeeperen

foranstaltninger, der er både nødvendige og forholdsmæssige,

eller underminerer slutbrugerens databeskyttelse eller cybersikkerhed, forudsat at sådanne nødvendige og forholdsmæssige foranstaltninger begrundes behørigt af gatekeeperen

Ændring 123

Ændring 123

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra d

Artikel 6 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | afholde sig fra
  at behandle rangordningstjenester og
  -produkter
  , der tilbydes af gatekeeperen selv eller af en tredjepart, som tilhører samme virksomhed, mere gunstigt end tilsvarende tjenester eller produkter fra tredjeparter, og anvende retfærdige og ikkediskriminerende betingelser for
  en sådan rangordning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

afholde sig fra
  at behandle rangordningstjenester og
  -produkter
  , der tilbydes af gatekeeperen selv eller af en tredjepart, som tilhører samme virksomhed, mere gunstigt end tilsvarende tjenester eller produkter fra tredjeparter, og anvende retfærdige og ikkediskriminerende betingelser for
  en sådan rangordning

afholde sig fra

-produkter

en sådan rangordning

| d) | undlade
  at behandle rangordningstjenester
  eller andre indstillinger, tjenester
  og
  produkter
  , der tilbydes af gatekeeperen selv eller af en tredjepart, som tilhører samme virksomhed, mere gunstigt end tilsvarende tjenester eller produkter fra tredjeparter, og anvende
  gennemsigtige,
  retfærdige og ikkediskriminerende betingelser for
  sådanne tjenester eller produkter fra tredjeparter |
| --- | --- |

d)

undlade
  at behandle rangordningstjenester
  eller andre indstillinger, tjenester
  og
  produkter
  , der tilbydes af gatekeeperen selv eller af en tredjepart, som tilhører samme virksomhed, mere gunstigt end tilsvarende tjenester eller produkter fra tredjeparter, og anvende
  gennemsigtige,
  retfærdige og ikkediskriminerende betingelser for
  sådanne tjenester eller produkter fra tredjeparter

undlade

eller andre indstillinger, tjenester

produkter

gennemsigtige,

sådanne tjenester eller produkter fra tredjeparter

Ændring 124

Ændring 124

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra e

Artikel 6 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | afholde sig fra
  ad teknisk vej at begrænse slutbrugernes mulighed for at skifte mellem og abonnere på forskellige softwareapplikationer og -tjenester
  , der skal tilgås via gatekeeperens styresystem
  , herunder med hensyn til slutbrugernes valg af internetudbyder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

afholde sig fra
  ad teknisk vej at begrænse slutbrugernes mulighed for at skifte mellem og abonnere på forskellige softwareapplikationer og -tjenester
  , der skal tilgås via gatekeeperens styresystem
  , herunder med hensyn til slutbrugernes valg af internetudbyder

afholde sig fra

, der skal tilgås via gatekeeperens styresystem

| e) | undlade
  ad teknisk vej
  eller på anden måde
  at begrænse slutbrugernes mulighed for at skifte mellem og abonnere på forskellige softwareapplikationer og -tjenester, herunder med hensyn til slutbrugernes valg af internetudbyder |
| --- | --- |

e)

undlade
  ad teknisk vej
  eller på anden måde
  at begrænse slutbrugernes mulighed for at skifte mellem og abonnere på forskellige softwareapplikationer og -tjenester, herunder med hensyn til slutbrugernes valg af internetudbyder

undlade

eller på anden måde

Ændring 125

Ændring 125

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra e a (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | afholde sig fra praksis, der er til hinder for slutbrugeres mulighed for at framelde sig en central platformstjeneste |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

afholde sig fra praksis, der er til hinder for slutbrugeres mulighed for at framelde sig en central platformstjeneste

afholde sig fra praksis, der er til hinder for slutbrugeres mulighed for at framelde sig en central platformstjeneste

Ændring 126

Ændring 126

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra f

Artikel 6 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | give erhvervsbrugere og udbydere af accessoriske tjenester adgang til og interoperabilitet med de samme styresystemer, hardware- eller softwarefunktioner, der er tilgængelige
  eller anvendes
  i 
  gatekeeperens levering
  af
  eventuelle accessoriske tjenester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

give erhvervsbrugere og udbydere af accessoriske tjenester adgang til og interoperabilitet med de samme styresystemer, hardware- eller softwarefunktioner, der er tilgængelige
  eller anvendes
  i 
  gatekeeperens levering
  af
  eventuelle accessoriske tjenester

eller anvendes

gatekeeperens levering

eventuelle accessoriske tjenester

| f) | give erhvervsbrugere
  , tjenesteudbydere
  og
  hardwareleverandører gratis adgang til og interoperabilitet med de samme hardware- og softwarefunktioner, der tilgås eller kontrolleres via et styresystem, som er til rådighed for tjenester eller hardware, der leveres af gatekeeperen, forudsat at styresystemet er identificeret i henhold til artikel 3, stk. 7.
  Udbydere af accessoriske tjenester
  skal desuden gives
  adgang til og interoperabilitet med de samme styresystemer, hardware- eller softwarefunktioner,
  uanset om disse softwarefunktioner er en del af et styresystem,
  der er tilgængelige
  for accessoriske tjenester, der leveres af en gatekeeper. Gatekeeperen må ikke forhindres i at træffe strengt nødvendige foranstaltninger for at sikre, at interoperabilitet ikke udgør en fare for integriteten af det styresystem eller de hardware- eller softwarefunktioner, der stilles til rådighed af gatekeeperen, eller underminerer slutbrugerens databeskyttelse eller cybersikkerhed, forudsat at sådanne strengt nødvendige foranstaltninger begrundes behørigt af gatekeeperen |
| --- | --- |

f)

give erhvervsbrugere
  , tjenesteudbydere
  og
  hardwareleverandører gratis adgang til og interoperabilitet med de samme hardware- og softwarefunktioner, der tilgås eller kontrolleres via et styresystem, som er til rådighed for tjenester eller hardware, der leveres af gatekeeperen, forudsat at styresystemet er identificeret i henhold til artikel 3, stk. 7.
  Udbydere af accessoriske tjenester
  skal desuden gives
  adgang til og interoperabilitet med de samme styresystemer, hardware- eller softwarefunktioner,
  uanset om disse softwarefunktioner er en del af et styresystem,
  der er tilgængelige
  for accessoriske tjenester, der leveres af en gatekeeper. Gatekeeperen må ikke forhindres i at træffe strengt nødvendige foranstaltninger for at sikre, at interoperabilitet ikke udgør en fare for integriteten af det styresystem eller de hardware- eller softwarefunktioner, der stilles til rådighed af gatekeeperen, eller underminerer slutbrugerens databeskyttelse eller cybersikkerhed, forudsat at sådanne strengt nødvendige foranstaltninger begrundes behørigt af gatekeeperen

, tjenesteudbydere

hardwareleverandører gratis adgang til og interoperabilitet med de samme hardware- og softwarefunktioner, der tilgås eller kontrolleres via et styresystem, som er til rådighed for tjenester eller hardware, der leveres af gatekeeperen, forudsat at styresystemet er identificeret i henhold til artikel 3, stk. 7.

skal desuden gives

uanset om disse softwarefunktioner er en del af et styresystem,

for accessoriske tjenester, der leveres af en gatekeeper. Gatekeeperen må ikke forhindres i at træffe strengt nødvendige foranstaltninger for at sikre, at interoperabilitet ikke udgør en fare for integriteten af det styresystem eller de hardware- eller softwarefunktioner, der stilles til rådighed af gatekeeperen, eller underminerer slutbrugerens databeskyttelse eller cybersikkerhed, forudsat at sådanne strengt nødvendige foranstaltninger begrundes behørigt af gatekeeperen

Ændring 127

Ændring 127

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra f a (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | tillade enhver udbyder af nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester på dennes anmodning og gratis at sammenkoble sig med gatekeeperens nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester, der er identificeret i henhold til artikel 3, stk. 7. Sammenkobling skal tilbydes på objektivt samme betingelser og af samme kvalitet, som er tilgængelig for eller anvendes af gatekeeperen, dens datterselskaber eller dens partnere, og dermed give mulighed for funktionel interaktion med disse tjenester, samtidig med at der sikres et højt niveau af sikkerhed og beskyttelse af personoplysninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fa)

fa)

tillade enhver udbyder af nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester på dennes anmodning og gratis at sammenkoble sig med gatekeeperens nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester, der er identificeret i henhold til artikel 3, stk. 7. Sammenkobling skal tilbydes på objektivt samme betingelser og af samme kvalitet, som er tilgængelig for eller anvendes af gatekeeperen, dens datterselskaber eller dens partnere, og dermed give mulighed for funktionel interaktion med disse tjenester, samtidig med at der sikres et højt niveau af sikkerhed og beskyttelse af personoplysninger

tillade enhver udbyder af nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester på dennes anmodning og gratis at sammenkoble sig med gatekeeperens nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester, der er identificeret i henhold til artikel 3, stk. 7. Sammenkobling skal tilbydes på objektivt samme betingelser og af samme kvalitet, som er tilgængelig for eller anvendes af gatekeeperen, dens datterselskaber eller dens partnere, og dermed give mulighed for funktionel interaktion med disse tjenester, samtidig med at der sikres et højt niveau af sikkerhed og beskyttelse af personoplysninger

Ændring 128

Ændring 128

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra f b (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 — litra f b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fb) | tillade enhver udbyder af sociale netværkstjenester på dennes anmodning og gratis at sammenkoble sig med gatekeeperens sociale netværkstjenester, der er identificeret i henhold til artikel 3, stk. 7. Sammenkobling skal tilbydes på objektivt samme betingelser og af samme kvalitet, som er tilgængelig for eller anvendes af gatekeeperen, dens datterselskaber eller dens partnere, og dermed give mulighed for funktionel interaktion med disse tjenester, samtidig med at der sikres et højt niveau af sikkerhed og beskyttelse af personoplysninger. Gennemførelsen af denne forpligtelse er underlagt Kommissionens specifikation i artikel 10, stk. 2, litra a) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fb)

fb)

tillade enhver udbyder af sociale netværkstjenester på dennes anmodning og gratis at sammenkoble sig med gatekeeperens sociale netværkstjenester, der er identificeret i henhold til artikel 3, stk. 7. Sammenkobling skal tilbydes på objektivt samme betingelser og af samme kvalitet, som er tilgængelig for eller anvendes af gatekeeperen, dens datterselskaber eller dens partnere, og dermed give mulighed for funktionel interaktion med disse tjenester, samtidig med at der sikres et højt niveau af sikkerhed og beskyttelse af personoplysninger. Gennemførelsen af denne forpligtelse er underlagt Kommissionens specifikation i artikel 10, stk. 2, litra a)

tillade enhver udbyder af sociale netværkstjenester på dennes anmodning og gratis at sammenkoble sig med gatekeeperens sociale netværkstjenester, der er identificeret i henhold til artikel 3, stk. 7. Sammenkobling skal tilbydes på objektivt samme betingelser og af samme kvalitet, som er tilgængelig for eller anvendes af gatekeeperen, dens datterselskaber eller dens partnere, og dermed give mulighed for funktionel interaktion med disse tjenester, samtidig med at der sikres et højt niveau af sikkerhed og beskyttelse af personoplysninger. Gennemførelsen af denne forpligtelse er underlagt Kommissionens specifikation i artikel 10, stk. 2, litra a)

Ændring 129

Ændring 129

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra g

Artikel 6 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | efter anmodning og gratis give annoncører og udgivere adgang til gatekeeperens værktøjer til resultatmåling og de oplysninger, der er nødvendige for, at annoncører og udgivere kan foretage deres egen uafhængige verifikation af annoncefortegnelsen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

efter anmodning og gratis give annoncører og udgivere adgang til gatekeeperens værktøjer til resultatmåling og de oplysninger, der er nødvendige for, at annoncører og udgivere kan foretage deres egen uafhængige verifikation af annoncefortegnelsen

| g) | efter anmodning og gratis give annoncører og udgivere
  og tredjeparter bemyndiget af annoncører og udgivere
  adgang til gatekeeperens værktøjer til resultatmåling og de oplysninger, der er nødvendige for, at annoncører og udgivere kan foretage deres egen uafhængige verifikation af annoncefortegnelsen
  , herunder aggregerede og ikke-aggregerede data og resultatdata på en måde, der giver annoncører og udgivere mulighed for at bruge deres egne verifikations- og målingsværktøjer til at vurdere resultaterne af de centrale tjenester, gatekeeperne har leveret |
| --- | --- |

g)

efter anmodning og gratis give annoncører og udgivere
  og tredjeparter bemyndiget af annoncører og udgivere
  adgang til gatekeeperens værktøjer til resultatmåling og de oplysninger, der er nødvendige for, at annoncører og udgivere kan foretage deres egen uafhængige verifikation af annoncefortegnelsen
  , herunder aggregerede og ikke-aggregerede data og resultatdata på en måde, der giver annoncører og udgivere mulighed for at bruge deres egne verifikations- og målingsværktøjer til at vurdere resultaterne af de centrale tjenester, gatekeeperne har leveret

og tredjeparter bemyndiget af annoncører og udgivere

, herunder aggregerede og ikke-aggregerede data og resultatdata på en måde, der giver annoncører og udgivere mulighed for at bruge deres egne verifikations- og målingsværktøjer til at vurdere resultaterne af de centrale tjenester, gatekeeperne har leveret

Ændring 130

Ændring 130

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra h

Artikel 6 — stk. 1 — litra h

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| h) | sikre
  effektiv portabilitet af data, der genereres gennem
  en erhvervsbrugers eller en slutbrugers aktivitet
  ,
  og navnlig
  stille værktøjer til rådighed
  for slutbrugerne
  for at lette
  udøvelsen
  af dataportabilitet i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679, herunder ved at give løbende adgang i realtid |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

h)

sikre
  effektiv portabilitet af data, der genereres gennem
  en erhvervsbrugers eller en slutbrugers aktivitet
  ,
  og navnlig
  stille værktøjer til rådighed
  for slutbrugerne
  for at lette
  udøvelsen
  af dataportabilitet i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679, herunder ved at give løbende adgang i realtid

sikre

en erhvervsbrugers eller en slutbrugers aktivitet

og navnlig

for slutbrugerne

udøvelsen

| h) | på anmodning og gratis give slutbrugere eller tredjeparter, der er godkendt af en slutbruger,
  effektiv portabilitet af data, der
  leveres af slutbrugeren eller
  genereres gennem
  dennes aktivitet i forbindelse med anvendelsen af de relevante centrale platformstjenester
  ,
  herunder ved gratis at
  stille værktøjer til rådighed for at lette
  en effektiv udøvelse
  af
  denne
  dataportabilitet i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679,
  og
  herunder ved at give løbende adgang i realtid |
| --- | --- |

h)

på anmodning og gratis give slutbrugere eller tredjeparter, der er godkendt af en slutbruger,
  effektiv portabilitet af data, der
  leveres af slutbrugeren eller
  genereres gennem
  dennes aktivitet i forbindelse med anvendelsen af de relevante centrale platformstjenester
  ,
  herunder ved gratis at
  stille værktøjer til rådighed for at lette
  en effektiv udøvelse
  af
  denne
  dataportabilitet i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679,
  og
  herunder ved at give løbende adgang i realtid

på anmodning og gratis give slutbrugere eller tredjeparter, der er godkendt af en slutbruger,

leveres af slutbrugeren eller

dennes aktivitet i forbindelse med anvendelsen af de relevante centrale platformstjenester

herunder ved gratis at

en effektiv udøvelse

denne

og

Ændring 131

Ændring 131

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra i

Artikel 6 — stk. 1 — litra i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | give erhvervsbrugere eller tredjeparter, der er godkendt af en erhvervsbruger, gratis adgang til effektive og kontinuerlige realtidsdata af høj kvalitet og mulighed for at anvende aggregerede eller ikke-aggregerede data, som leveres eller genereres i forbindelse med anvendelsen af de relevante centrale platformstjenester af de erhvervsbrugere og slutbrugere, der beskæftiger sig med de produkter eller tjenester, som leveres af disse erhvervsbrugere kun give adgang til og mulighed for at anvende personoplysninger, hvis de er direkte forbundet med slutbrugerens anvendelse af de produkter eller tjenester, der tilbydes af den relevante erhvervsbruger gennem den relevante centrale platformstjeneste, og når slutbrugeren vælger en sådan deling med samtykke i henhold til forordning (EU) 2016/679 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

give erhvervsbrugere eller tredjeparter, der er godkendt af en erhvervsbruger, gratis adgang til effektive og kontinuerlige realtidsdata af høj kvalitet og mulighed for at anvende aggregerede eller ikke-aggregerede data, som leveres eller genereres i forbindelse med anvendelsen af de relevante centrale platformstjenester af de erhvervsbrugere og slutbrugere, der beskæftiger sig med de produkter eller tjenester, som leveres af disse erhvervsbrugere kun give adgang til og mulighed for at anvende personoplysninger, hvis de er direkte forbundet med slutbrugerens anvendelse af de produkter eller tjenester, der tilbydes af den relevante erhvervsbruger gennem den relevante centrale platformstjeneste, og når slutbrugeren vælger en sådan deling med samtykke i henhold til forordning (EU) 2016/679

| i) | på deres anmodning
  give erhvervsbrugere eller tredjeparter, der er godkendt af en erhvervsbruger, gratis adgang til kontinuerlige realtidsdata og mulighed for at anvende aggregerede
  og
  ikke-aggregerede data, som leveres eller genereres i forbindelse med anvendelsen af de relevante centrale platformstjenester
  eller accessoriske tjenester, som gatekeeperen tilbyder,
  af disse erhvervsbrugere og slutbrugere, der beskæftiger sig med de produkter eller tjenester, som leveres af disse erhvervsbrugere,
  dette omfatter, på erhvervsbrugerens anmodning, muligheden for og de nødvendige værktøjer til at tilgå og analysere data »in situ« uden en overførsel fra gatekeeperen,
  personoplysninger, hvis de er direkte forbundet med slutbrugerens anvendelse af de produkter eller tjenester, der tilbydes af den relevante erhvervsbruger gennem den relevante centrale platformstjeneste, og når slutbrugeren vælger en sådan deling med samtykke i henhold til forordning (EU) 2016/679 |
| --- | --- |

i)

på deres anmodning
  give erhvervsbrugere eller tredjeparter, der er godkendt af en erhvervsbruger, gratis adgang til kontinuerlige realtidsdata og mulighed for at anvende aggregerede
  og
  ikke-aggregerede data, som leveres eller genereres i forbindelse med anvendelsen af de relevante centrale platformstjenester
  eller accessoriske tjenester, som gatekeeperen tilbyder,
  af disse erhvervsbrugere og slutbrugere, der beskæftiger sig med de produkter eller tjenester, som leveres af disse erhvervsbrugere,
  dette omfatter, på erhvervsbrugerens anmodning, muligheden for og de nødvendige værktøjer til at tilgå og analysere data »in situ« uden en overførsel fra gatekeeperen,
  personoplysninger, hvis de er direkte forbundet med slutbrugerens anvendelse af de produkter eller tjenester, der tilbydes af den relevante erhvervsbruger gennem den relevante centrale platformstjeneste, og når slutbrugeren vælger en sådan deling med samtykke i henhold til forordning (EU) 2016/679

på deres anmodning

og

eller accessoriske tjenester, som gatekeeperen tilbyder,

dette omfatter, på erhvervsbrugerens anmodning, muligheden for og de nødvendige værktøjer til at tilgå og analysere data »in situ« uden en overførsel fra gatekeeperen,

Ændring 132

Ændring 132

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra k

Artikel 6 — stk. 1 — litra k

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| k) | anvende retfærdige og ikkediskriminerende generelle betingelser for adgang for erhvervsbrugere til
  sin softwareapplikationsbutik
  , der er udpeget i henhold til artikel 3 i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

k)

anvende retfærdige og ikkediskriminerende generelle betingelser for adgang for erhvervsbrugere til
  sin softwareapplikationsbutik
  , der er udpeget i henhold til artikel 3 i denne forordning.

sin softwareapplikationsbutik

| k) | anvende
  gennemsigtige,
  retfærdige
  , rimelige
  og ikkediskriminerende generelle betingelser for adgang
  og betingelser, som ikke er mindre fordelagtige end de betingelser, der er gældende for dens egen tjeneste,
  for erhvervsbrugere til
  sine centrale platformstjenester
  , der er udpeget i henhold til artikel 3 i denne forordning. |
| --- | --- |

k)

anvende
  gennemsigtige,
  retfærdige
  , rimelige
  og ikkediskriminerende generelle betingelser for adgang
  og betingelser, som ikke er mindre fordelagtige end de betingelser, der er gældende for dens egen tjeneste,
  for erhvervsbrugere til
  sine centrale platformstjenester
  , der er udpeget i henhold til artikel 3 i denne forordning.

gennemsigtige,

, rimelige

og betingelser, som ikke er mindre fordelagtige end de betingelser, der er gældende for dens egen tjeneste,

sine centrale platformstjenester

Ændring 133

Ændring 133

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2

Artikel 6 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel
  6
   — stk. 2 | Artikel
  5
   — stk. 2 |
| 2.
     Med henblik på stk. 1, litra
  a
  ), omfatter data, der ikke er offentligt tilgængelige, alle aggregerede og ikke-aggregerede data genereret af erhvervsbrugere, som kan udledes af eller indsamles gennem erhvervsbrugeres eller deres kunders kommercielle aktiviteter på gatekeepernes centrale platformstjenester. | 2.   Med henblik på stk. 1, litra
  ga
  ), omfatter data, der ikke er offentligt tilgængelige, alle aggregerede og ikke-aggregerede data genereret af erhvervsbrugere, som kan udledes af eller indsamles gennem erhvervsbrugeres eller deres kunders kommercielle aktiviteter på gatekeepernes centrale platformstjenester
  eller accessoriske tjenester
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel
  6
   — stk. 2

6

Artikel
  5
   — stk. 2

5

2.
     Med henblik på stk. 1, litra
  a
  ), omfatter data, der ikke er offentligt tilgængelige, alle aggregerede og ikke-aggregerede data genereret af erhvervsbrugere, som kan udledes af eller indsamles gennem erhvervsbrugeres eller deres kunders kommercielle aktiviteter på gatekeepernes centrale platformstjenester.

2.   Med henblik på stk. 1, litra
  ga
  ), omfatter data, der ikke er offentligt tilgængelige, alle aggregerede og ikke-aggregerede data genereret af erhvervsbrugere, som kan udledes af eller indsamles gennem erhvervsbrugeres eller deres kunders kommercielle aktiviteter på gatekeepernes centrale platformstjenester
  eller accessoriske tjenester
  .

Ændring 134

Ændring 134

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1

Artikel 7 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  De foranstaltninger, der gennemføres af
  gatekeeperen for at sikre overholdelse af de forpligtelser, der er fastsat i artikel 5 og 6,
  skal være effektive med hensyn til at nå målet med den relevante forpligtelse
  . Gatekeeperen sikrer, at
  disse
  foranstaltninger
  gennemføres
  i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679 og direktiv 2002/58/EF samt med lovgivningen om cybersikkerhed, forbrugerbeskyttelse og produktsikkerhed. | 1.   Gatekeeperen
  gennemfører effektive foranstaltninger
  for at sikre
  sin
  overholdelse af de forpligtelser, der er fastsat i artikel 5 og 6,
  og demonstrerer denne overholdelse, hvis den bliver anmodet om det
  . Gatekeeperen sikrer, at
  de
  foranstaltninger
  , den gennemfører, er
  i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679 og direktiv 2002/58/EF samt med lovgivningen om cybersikkerhed, forbrugerbeskyttelse og produktsikkerhed
  såvel som med kravene om tilgængelighed for personer med handicap i henhold til direktiv (EU) 2019/882
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   
  De foranstaltninger, der gennemføres af
  gatekeeperen for at sikre overholdelse af de forpligtelser, der er fastsat i artikel 5 og 6,
  skal være effektive med hensyn til at nå målet med den relevante forpligtelse
  . Gatekeeperen sikrer, at
  disse
  foranstaltninger
  gennemføres
  i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679 og direktiv 2002/58/EF samt med lovgivningen om cybersikkerhed, forbrugerbeskyttelse og produktsikkerhed.

1.   Gatekeeperen
  gennemfører effektive foranstaltninger
  for at sikre
  sin
  overholdelse af de forpligtelser, der er fastsat i artikel 5 og 6,
  og demonstrerer denne overholdelse, hvis den bliver anmodet om det
  . Gatekeeperen sikrer, at
  de
  foranstaltninger
  , den gennemfører, er
  i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679 og direktiv 2002/58/EF samt med lovgivningen om cybersikkerhed, forbrugerbeskyttelse og produktsikkerhed
  såvel som med kravene om tilgængelighed for personer med handicap i henhold til direktiv (EU) 2019/882
  .

Ændring 135

Ændring 135

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 7 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Senest seks måneder efter sin udpegelse og i henhold til artikel 3, stk. 8, forelægger gatekeeperen Kommissionen en rapport, der giver en detaljeret og gennemsigtig beskrivelse af de foranstaltninger, der er gennemført for at sikre overholdelse af forpligtelserne i artikel 5 og 6. Denne rapport ajourføres mindst en gang om året. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Senest seks måneder efter sin udpegelse og i henhold til artikel 3, stk. 8, forelægger gatekeeperen Kommissionen en rapport, der giver en detaljeret og gennemsigtig beskrivelse af de foranstaltninger, der er gennemført for at sikre overholdelse af forpligtelserne i artikel 5 og 6. Denne rapport ajourføres mindst en gang om året.

Ændring 136

Ændring 136

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 b (nyt)

Artikel 7 — stk. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Sammen med den rapport, som er nævnt i stk. 1a, og inden for samme tidsfrist giver gatekeeperen Kommissionen et ikkefortroligt sammendrag af sin rapport, som hurtigst muligt vil blive offentliggjort af Kommissionen. Det ikkefortrolige sammendrag ajourføres mindst en gang om året ifølge den detaljerede rapport. |
| | For at overholde de forpligtelser, der er fastsat i artikel 6, og hvis gatekeeperen nærer begrundet tvivl om den eller de passende metode(r) til overholdelse, kan gatekeeperen anmode Kommissionen om at deltage i en proces med henblik på at modtage og imødekomme anmodninger om præcisering og derefter yderligere specificere relevante foranstaltninger, som gatekeeperen skal træffe for at overholde disse forpligtelser på en effektiv og forholdsmæssig måde. Yderligere præcisering af de forpligtelser, der er fastsat i artikel 6, begrænses til spørgsmål, der har til formål at sikre en effektiv og forholdsmæssig opfyldelse af forpligtelserne. I forbindelse hermed kan Kommissionen beslutte at høre tredjeparter, hvis synspunkter den anser for nødvendige i forhold til de foranstaltninger, som gatekeeperen ventes at gennemføre. Processens varighed må ikke overstige den periode, der er fastsat i artikel 3, stk. 8, med mulighed for en forlængelse med to måneder efter Kommissionens skøn, hvis dialogprocessen ikke er afsluttet inden udløbet af denne periode. |
| | Kommissionen beholder skønsmæssige beføjelser til at beslutte, om den vil indgå i en sådan proces, under behørig hensyntagen til principperne om ligebehandling, proportionalitet og en retfærdig procedure. Hvis Kommissionen beslutter ikke at indgå i en sådan proces, skal den give den pågældende gatekeeper en skriftlig begrundelse. Ved afslutningen af denne proces kan Kommissionen også ved en afgørelse udspecificere de foranstaltninger, som den pågældende gatekeeper skal gennemføre som følge af processens afslutning, jf. stk. 1b. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1b.
     
  Sammen med den rapport, som er nævnt i stk. 1a, og inden for samme tidsfrist giver gatekeeperen Kommissionen et ikkefortroligt sammendrag af sin rapport, som hurtigst muligt vil blive offentliggjort af Kommissionen. Det ikkefortrolige sammendrag ajourføres mindst en gang om året ifølge den detaljerede rapport.

For at overholde de forpligtelser, der er fastsat i artikel 6, og hvis gatekeeperen nærer begrundet tvivl om den eller de passende metode(r) til overholdelse, kan gatekeeperen anmode Kommissionen om at deltage i en proces med henblik på at modtage og imødekomme anmodninger om præcisering og derefter yderligere specificere relevante foranstaltninger, som gatekeeperen skal træffe for at overholde disse forpligtelser på en effektiv og forholdsmæssig måde. Yderligere præcisering af de forpligtelser, der er fastsat i artikel 6, begrænses til spørgsmål, der har til formål at sikre en effektiv og forholdsmæssig opfyldelse af forpligtelserne. I forbindelse hermed kan Kommissionen beslutte at høre tredjeparter, hvis synspunkter den anser for nødvendige i forhold til de foranstaltninger, som gatekeeperen ventes at gennemføre. Processens varighed må ikke overstige den periode, der er fastsat i artikel 3, stk. 8, med mulighed for en forlængelse med to måneder efter Kommissionens skøn, hvis dialogprocessen ikke er afsluttet inden udløbet af denne periode.

For at overholde de forpligtelser, der er fastsat i artikel 6, og hvis gatekeeperen nærer begrundet tvivl om den eller de passende metode(r) til overholdelse, kan gatekeeperen anmode Kommissionen om at deltage i en proces med henblik på at modtage og imødekomme anmodninger om præcisering og derefter yderligere specificere relevante foranstaltninger, som gatekeeperen skal træffe for at overholde disse forpligtelser på en effektiv og forholdsmæssig måde. Yderligere præcisering af de forpligtelser, der er fastsat i artikel 6, begrænses til spørgsmål, der har til formål at sikre en effektiv og forholdsmæssig opfyldelse af forpligtelserne. I forbindelse hermed kan Kommissionen beslutte at høre tredjeparter, hvis synspunkter den anser for nødvendige i forhold til de foranstaltninger, som gatekeeperen ventes at gennemføre. Processens varighed må ikke overstige den periode, der er fastsat i artikel 3, stk. 8, med mulighed for en forlængelse med to måneder efter Kommissionens skøn, hvis dialogprocessen ikke er afsluttet inden udløbet af denne periode.

Kommissionen beholder skønsmæssige beføjelser til at beslutte, om den vil indgå i en sådan proces, under behørig hensyntagen til principperne om ligebehandling, proportionalitet og en retfærdig procedure. Hvis Kommissionen beslutter ikke at indgå i en sådan proces, skal den give den pågældende gatekeeper en skriftlig begrundelse. Ved afslutningen af denne proces kan Kommissionen også ved en afgørelse udspecificere de foranstaltninger, som den pågældende gatekeeper skal gennemføre som følge af processens afslutning, jf. stk. 1b.

Kommissionen beholder skønsmæssige beføjelser til at beslutte, om den vil indgå i en sådan proces, under behørig hensyntagen til principperne om ligebehandling, proportionalitet og en retfærdig procedure. Hvis Kommissionen beslutter ikke at indgå i en sådan proces, skal den give den pågældende gatekeeper en skriftlig begrundelse. Ved afslutningen af denne proces kan Kommissionen også ved en afgørelse udspecificere de foranstaltninger, som den pågældende gatekeeper skal gennemføre som følge af processens afslutning, jf. stk. 1b.

Ændring 137

Ændring 137

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2

Artikel 7 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis Kommissionen finder, at de foranstaltninger, som gatekeeperen har til hensigt at gennemføre i henhold til stk. 1 eller har gennemført, ikke sikrer en effektiv overholdelse af de relevante forpligtelser i artikel 6, kan den ved en afgørelse specificere de foranstaltninger, som den pågældende gatekeeper skal gennemføre. Kommissionen vedtager en sådan afgørelse senest
  seks
  måneder efter indledningen af proceduren i henhold til artikel 18. | 2.   Hvis Kommissionen finder, at de foranstaltninger, som gatekeeperen har til hensigt at gennemføre i henhold til stk. 1 eller har gennemført, ikke sikrer en effektiv overholdelse af de relevante forpligtelser i artikel 6, kan den ved en afgørelse specificere de foranstaltninger, som den pågældende gatekeeper skal gennemføre. Kommissionen vedtager en sådan afgørelse
  hurtigst muligt og under alle omstændigheder
  senest
  fire
  måneder efter indledningen af proceduren i henhold til artikel 18. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis Kommissionen finder, at de foranstaltninger, som gatekeeperen har til hensigt at gennemføre i henhold til stk. 1 eller har gennemført, ikke sikrer en effektiv overholdelse af de relevante forpligtelser i artikel 6, kan den ved en afgørelse specificere de foranstaltninger, som den pågældende gatekeeper skal gennemføre. Kommissionen vedtager en sådan afgørelse senest
  seks
  måneder efter indledningen af proceduren i henhold til artikel 18.

2.   Hvis Kommissionen finder, at de foranstaltninger, som gatekeeperen har til hensigt at gennemføre i henhold til stk. 1 eller har gennemført, ikke sikrer en effektiv overholdelse af de relevante forpligtelser i artikel 6, kan den ved en afgørelse specificere de foranstaltninger, som den pågældende gatekeeper skal gennemføre. Kommissionen vedtager en sådan afgørelse
  hurtigst muligt og under alle omstændigheder
  senest
  fire
  måneder efter indledningen af proceduren i henhold til artikel 18.

Ændring 138

Ændring 138

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 4

Artikel 7 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Med henblik på vedtagelse af afgørelsen i henhold til stk. 2 meddeler Kommissionen sine foreløbige resultater senest
  tre
  måneder efter indledningen af proceduren. I de foreløbige resultater redegør Kommissionen for de foranstaltninger, den overvejer at træffe, eller den mener, at udbyderen af de pågældende centrale platformstjenester bør træffe for effektivt at imødekomme de foreløbige resultater. | 4.   Med henblik på vedtagelse af afgørelsen i henhold til stk. 2 meddeler Kommissionen sine foreløbige resultater
  og offentliggør en kort sammenfatning hurtigst muligt og under alle omstændigheder
  senest
  to
  måneder efter indledningen af proceduren. I de foreløbige resultater redegør Kommissionen for de foranstaltninger,
  som
  den overvejer at træffe, eller
  som
  den mener, at udbyderen af de pågældende centrale platformstjenester bør træffe for effektivt at imødekomme de foreløbige resultater.
  Kommissionen kan beslutte at opfordre interesserede tredjeparter til at fremsende deres bemærkninger inden for en frist, som fastsættes af Kommissionen i dens offentliggørelse. I forbindelse med offentliggørelsen tager Kommissionen behørigt hensyn til virksomheders legitime interesse i, at deres forretningshemmeligheder beskyttes. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Med henblik på vedtagelse af afgørelsen i henhold til stk. 2 meddeler Kommissionen sine foreløbige resultater senest
  tre
  måneder efter indledningen af proceduren. I de foreløbige resultater redegør Kommissionen for de foranstaltninger, den overvejer at træffe, eller den mener, at udbyderen af de pågældende centrale platformstjenester bør træffe for effektivt at imødekomme de foreløbige resultater.

4.   Med henblik på vedtagelse af afgørelsen i henhold til stk. 2 meddeler Kommissionen sine foreløbige resultater
  og offentliggør en kort sammenfatning hurtigst muligt og under alle omstændigheder
  senest
  to
  måneder efter indledningen af proceduren. I de foreløbige resultater redegør Kommissionen for de foranstaltninger,
  som
  den overvejer at træffe, eller
  som
  den mener, at udbyderen af de pågældende centrale platformstjenester bør træffe for effektivt at imødekomme de foreløbige resultater.
  Kommissionen kan beslutte at opfordre interesserede tredjeparter til at fremsende deres bemærkninger inden for en frist, som fastsættes af Kommissionen i dens offentliggørelse. I forbindelse med offentliggørelsen tager Kommissionen behørigt hensyn til virksomheders legitime interesse i, at deres forretningshemmeligheder beskyttes.

Ændring 139

Ændring 139

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 7

Artikel 7 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   En gatekeeper kan anmode om indledning af procedurer i henhold til artikel 18, således at Kommissionen kan afgøre, om de foranstaltninger, som gatekeeperen har til hensigt at gennemføre eller har gennemført i henhold til artikel 6, er effektive med hensyn til at nå målet for den relevante forpligtelse under de specifikke omstændigheder.
  En gatekeeper kan sammen med
  sin anmodning
  afgive
  en begrundet erklæring med en detaljeret forklaring af, hvorfor de foranstaltninger, som den har til hensigt at gennemføre eller har gennemført, under de specifikke omstændigheder er effektive med hensyn til at nå målet med den relevante forpligtelse. | 7.   En gatekeeper kan
  inden for den i artikel 3, stk. 8, fastsatte gennemførelsesfrist
  anmode om indledning af procedurer i henhold til artikel 18, således at Kommissionen kan afgøre, om de foranstaltninger, som gatekeeperen har til hensigt at gennemføre eller har gennemført i henhold til artikel 6, er effektive med hensyn til at nå målet for den relevante forpligtelse under de specifikke omstændigheder.
  I
  sin anmodning
  afgiver gatekeeperen
  en begrundet erklæring med en detaljeret forklaring af, hvorfor de foranstaltninger, som den har til hensigt at gennemføre eller har gennemført, under de specifikke omstændigheder er effektive med hensyn til at nå målet med den relevante forpligtelse.
  Kommissionen vedtager en sådan afgørelse inden for seks måneder efter at have indledt de i artikel 18 omhandlede procedurer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   En gatekeeper kan anmode om indledning af procedurer i henhold til artikel 18, således at Kommissionen kan afgøre, om de foranstaltninger, som gatekeeperen har til hensigt at gennemføre eller har gennemført i henhold til artikel 6, er effektive med hensyn til at nå målet for den relevante forpligtelse under de specifikke omstændigheder.
  En gatekeeper kan sammen med
  sin anmodning
  afgive
  en begrundet erklæring med en detaljeret forklaring af, hvorfor de foranstaltninger, som den har til hensigt at gennemføre eller har gennemført, under de specifikke omstændigheder er effektive med hensyn til at nå målet med den relevante forpligtelse.

7.   En gatekeeper kan
  inden for den i artikel 3, stk. 8, fastsatte gennemførelsesfrist
  anmode om indledning af procedurer i henhold til artikel 18, således at Kommissionen kan afgøre, om de foranstaltninger, som gatekeeperen har til hensigt at gennemføre eller har gennemført i henhold til artikel 6, er effektive med hensyn til at nå målet for den relevante forpligtelse under de specifikke omstændigheder.
  I
  sin anmodning
  afgiver gatekeeperen
  en begrundet erklæring med en detaljeret forklaring af, hvorfor de foranstaltninger, som den har til hensigt at gennemføre eller har gennemført, under de specifikke omstændigheder er effektive med hensyn til at nå målet med den relevante forpligtelse.
  Kommissionen vedtager en sådan afgørelse inden for seks måneder efter at have indledt de i artikel 18 omhandlede procedurer.

Ændring 140

Ændring 140

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1

Artikel 8 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen kan efter begrundet anmodning fra gatekeeperen undtagelsesvis helt eller delvist suspendere en specifik forpligtelse, der er fastsat i artikel 5 og 6, for en central platformstjeneste ved en afgørelse vedtaget efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4, hvis gatekeeperen påviser, at overholdelsen af denne specifikke forpligtelse på grund af ekstraordinære omstændigheder, som ligger uden for gatekeepernes kontrol, vil bringe den økonomiske levedygtighed af gatekeeperens virksomhed i Unionen i fare, og kun i det omfang, det er nødvendigt for at imødegå en sådan trussel. Kommissionen sigter mod at vedtage afgørelsen om suspension hurtigst muligt og senest
  3
  måneder efter modtagelsen af en fuldstændig, begrundet anmodning. | 1.   Kommissionen kan efter begrundet anmodning fra gatekeeperen undtagelsesvis helt eller delvist suspendere en specifik forpligtelse, der er fastsat i artikel 5 og 6, for en central platformstjeneste ved en afgørelse vedtaget efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4, hvis gatekeeperen påviser, at overholdelsen af denne specifikke forpligtelse på grund af ekstraordinære omstændigheder, som ligger uden for gatekeepernes kontrol, vil bringe den økonomiske levedygtighed af gatekeeperens virksomhed i Unionen i fare, og kun i det omfang, det er nødvendigt for at imødegå en sådan trussel. Kommissionen sigter mod at vedtage afgørelsen om suspension hurtigst muligt og senest
  tre
  måneder efter modtagelsen af en fuldstændig, begrundet anmodning.
  Afgørelsen om suspension ledsages af en begrundelse, hvori der redegøres for årsagerne til suspensionen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen kan efter begrundet anmodning fra gatekeeperen undtagelsesvis helt eller delvist suspendere en specifik forpligtelse, der er fastsat i artikel 5 og 6, for en central platformstjeneste ved en afgørelse vedtaget efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4, hvis gatekeeperen påviser, at overholdelsen af denne specifikke forpligtelse på grund af ekstraordinære omstændigheder, som ligger uden for gatekeepernes kontrol, vil bringe den økonomiske levedygtighed af gatekeeperens virksomhed i Unionen i fare, og kun i det omfang, det er nødvendigt for at imødegå en sådan trussel. Kommissionen sigter mod at vedtage afgørelsen om suspension hurtigst muligt og senest
  3
  måneder efter modtagelsen af en fuldstændig, begrundet anmodning.

1.   Kommissionen kan efter begrundet anmodning fra gatekeeperen undtagelsesvis helt eller delvist suspendere en specifik forpligtelse, der er fastsat i artikel 5 og 6, for en central platformstjeneste ved en afgørelse vedtaget efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4, hvis gatekeeperen påviser, at overholdelsen af denne specifikke forpligtelse på grund af ekstraordinære omstændigheder, som ligger uden for gatekeepernes kontrol, vil bringe den økonomiske levedygtighed af gatekeeperens virksomhed i Unionen i fare, og kun i det omfang, det er nødvendigt for at imødegå en sådan trussel. Kommissionen sigter mod at vedtage afgørelsen om suspension hurtigst muligt og senest
  tre
  måneder efter modtagelsen af en fuldstændig, begrundet anmodning.
  Afgørelsen om suspension ledsages af en begrundelse, hvori der redegøres for årsagerne til suspensionen.

Ændring 141

Ændring 141

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2

Artikel 8 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis suspensionen indrømmes i henhold til stk. 1, tager Kommissionen sin afgørelse om suspension op til fornyet overvejelse hvert år. Efter en sådan fornyet overvejelse ophæver Kommissionen enten suspensionen eller træffer afgørelse om, at betingelserne i stk. 1 fortsat er opfyldt. | 2.   Hvis suspensionen indrømmes i henhold til stk. 1, tager Kommissionen sin afgørelse om suspension op til fornyet overvejelse hvert år. Efter en sådan fornyet overvejelse ophæver Kommissionen enten suspensionen
  helt eller delvist
  eller træffer afgørelse om, at betingelserne i stk. 1 fortsat er opfyldt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis suspensionen indrømmes i henhold til stk. 1, tager Kommissionen sin afgørelse om suspension op til fornyet overvejelse hvert år. Efter en sådan fornyet overvejelse ophæver Kommissionen enten suspensionen eller træffer afgørelse om, at betingelserne i stk. 1 fortsat er opfyldt.

2.   Hvis suspensionen indrømmes i henhold til stk. 1, tager Kommissionen sin afgørelse om suspension op til fornyet overvejelse hvert år. Efter en sådan fornyet overvejelse ophæver Kommissionen enten suspensionen
  helt eller delvist
  eller træffer afgørelse om, at betingelserne i stk. 1 fortsat er opfyldt.

Ændring 142

Ændring 142

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 3 — afsnit 1

Artikel 8 — stk. 3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen kan efter begrundet anmodning fra en gatekeeper midlertidigt suspendere anvendelsen af den relevante forpligtelse på en eller flere individuelle centrale platformstjenester allerede forud for afgørelsen i henhold til stk. 1. | I nødstilfælde
  kan Kommissionen efter begrundet anmodning fra en gatekeeper midlertidigt suspendere anvendelsen af den relevante forpligtelse på en eller flere individuelle centrale platformstjenester allerede forud for afgørelsen i henhold til stk. 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen kan efter begrundet anmodning fra en gatekeeper midlertidigt suspendere anvendelsen af den relevante forpligtelse på en eller flere individuelle centrale platformstjenester allerede forud for afgørelsen i henhold til stk. 1.

I nødstilfælde
  kan Kommissionen efter begrundet anmodning fra en gatekeeper midlertidigt suspendere anvendelsen af den relevante forpligtelse på en eller flere individuelle centrale platformstjenester allerede forud for afgørelsen i henhold til stk. 1.

I nødstilfælde

Ændring 143

Ændring 143

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 3 — afsnit 2

Artikel 8 — stk. 3 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ved vurderingen af anmodningen tager Kommissionen navnlig hensyn til, hvilken indvirkning overholdelsen af den specifikke forpligtelse vil have på den økonomiske levedygtighed af gatekeeperens virksomhed i Unionen samt på tredjeparter. Suspensionen kan gøres betinget af betingelser og forpligtelser, som fastsættes af Kommissionen for at sikre en rimelig balance mellem disse interesser og denne forordnings mål. En sådan anmodning kan fremsættes og efterkommes når som helst i afventning af Kommissionens vurdering i henhold til stk. 1. | Ved vurderingen af anmodningen tager Kommissionen navnlig hensyn til, hvilken indvirkning overholdelsen af den specifikke forpligtelse vil have på den økonomiske levedygtighed af gatekeeperens virksomhed i Unionen samt på tredjeparter
  , navnlig mindre erhvervsbrugere og forbrugere
  . Suspensionen kan gøres betinget af betingelser og forpligtelser, som fastsættes af Kommissionen for at sikre en rimelig balance mellem disse interesser og denne forordnings mål. En sådan anmodning kan fremsættes og efterkommes når som helst i afventning af Kommissionens vurdering i henhold til stk. 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ved vurderingen af anmodningen tager Kommissionen navnlig hensyn til, hvilken indvirkning overholdelsen af den specifikke forpligtelse vil have på den økonomiske levedygtighed af gatekeeperens virksomhed i Unionen samt på tredjeparter. Suspensionen kan gøres betinget af betingelser og forpligtelser, som fastsættes af Kommissionen for at sikre en rimelig balance mellem disse interesser og denne forordnings mål. En sådan anmodning kan fremsættes og efterkommes når som helst i afventning af Kommissionens vurdering i henhold til stk. 1.

Ved vurderingen af anmodningen tager Kommissionen navnlig hensyn til, hvilken indvirkning overholdelsen af den specifikke forpligtelse vil have på den økonomiske levedygtighed af gatekeeperens virksomhed i Unionen samt på tredjeparter
  , navnlig mindre erhvervsbrugere og forbrugere
  . Suspensionen kan gøres betinget af betingelser og forpligtelser, som fastsættes af Kommissionen for at sikre en rimelig balance mellem disse interesser og denne forordnings mål. En sådan anmodning kan fremsættes og efterkommes når som helst i afventning af Kommissionens vurdering i henhold til stk. 1.

, navnlig mindre erhvervsbrugere og forbrugere

Ændring 144

Ændring 144

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — overskrift

Artikel 9 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Fritagelse begrundet i 
  tvingende almene hensyn | Fritagelse begrundet i 
  den offentlige sædelighed, folkesundheden eller den offentlige sikkerhed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Fritagelse begrundet i 
  tvingende almene hensyn

tvingende almene hensyn

Fritagelse begrundet i 
  den offentlige sædelighed, folkesundheden eller den offentlige sikkerhed

den offentlige sædelighed, folkesundheden eller den offentlige sikkerhed

Ændring 145

Ændring 145

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1

Artikel 9 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen kan efter begrundet anmodning fra en gatekeeper eller på eget initiativ ved en afgørelse vedtaget efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4, helt eller delvis fritage gatekeeperen fra en specifik forpligtelse, jf. artikel 5 og 6, i forbindelse med en individuel central platformstjeneste, der er identificeret i henhold til artikel 3, stk. 7, hvis en sådan fritagelse er berettiget af de grunde, der er anført i nærværende artikels stk. 2. Kommissionen vedtager afgørelsen om fritagelse senest
  3
  måneder efter modtagelsen af en fuldstændig, begrundet anmodning. | 1.   Kommissionen kan efter begrundet anmodning fra en gatekeeper eller på eget initiativ ved en afgørelse vedtaget efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4, helt eller delvis fritage gatekeeperen fra en specifik forpligtelse, jf. artikel 5 og 6, i forbindelse med en individuel central platformstjeneste, der er identificeret i henhold til artikel 3, stk. 7, hvis en sådan fritagelse er berettiget af de grunde, der er anført i nærværende artikels stk. 2. Kommissionen vedtager afgørelsen om fritagelse senest
  tre
  måneder efter modtagelsen af en fuldstændig, begrundet anmodning.
  En sådan afgørelse ledsages af en begrundelse, hvori der redegøres for årsagerne til fritagelsen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen kan efter begrundet anmodning fra en gatekeeper eller på eget initiativ ved en afgørelse vedtaget efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4, helt eller delvis fritage gatekeeperen fra en specifik forpligtelse, jf. artikel 5 og 6, i forbindelse med en individuel central platformstjeneste, der er identificeret i henhold til artikel 3, stk. 7, hvis en sådan fritagelse er berettiget af de grunde, der er anført i nærværende artikels stk. 2. Kommissionen vedtager afgørelsen om fritagelse senest
  3
  måneder efter modtagelsen af en fuldstændig, begrundet anmodning.

1.   Kommissionen kan efter begrundet anmodning fra en gatekeeper eller på eget initiativ ved en afgørelse vedtaget efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4, helt eller delvis fritage gatekeeperen fra en specifik forpligtelse, jf. artikel 5 og 6, i forbindelse med en individuel central platformstjeneste, der er identificeret i henhold til artikel 3, stk. 7, hvis en sådan fritagelse er berettiget af de grunde, der er anført i nærværende artikels stk. 2. Kommissionen vedtager afgørelsen om fritagelse senest
  tre
  måneder efter modtagelsen af en fuldstændig, begrundet anmodning.
  En sådan afgørelse ledsages af en begrundelse, hvori der redegøres for årsagerne til fritagelsen.

Ændring 146

Ændring 146

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 9 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Hvis fritagelsen indrømmes i henhold til stk. 1, tager Kommissionen sin afgørelse om fritagelse op til fornyet overvejelse hvert år. Efter en sådan fornyet overvejelse ophæver Kommissionen enten helt eller delvist fritagelsen eller træffer afgørelse om, at betingelserne i stk. 1 fortsat er opfyldt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Hvis fritagelsen indrømmes i henhold til stk. 1, tager Kommissionen sin afgørelse om fritagelse op til fornyet overvejelse hvert år. Efter en sådan fornyet overvejelse ophæver Kommissionen enten helt eller delvist fritagelsen eller træffer afgørelse om, at betingelserne i stk. 1 fortsat er opfyldt.

Ændring 147

Ændring 147

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 3 — afsnit 1

Artikel 9 — stk. 3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen kan efter begrundet anmodning fra en gatekeeper eller på eget initiativ midlertidigt suspendere anvendelsen af den relevante forpligtelse på en eller flere individuelle centrale platformstjenester allerede inden afgørelsen i henhold til stk. 1. | I hastetilfælde
  kan Kommissionen kan efter begrundet anmodning fra en gatekeeper eller på eget initiativ midlertidigt suspendere anvendelsen af den relevante forpligtelse på en eller flere individuelle centrale platformstjenester allerede inden afgørelsen i henhold til stk. 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen kan efter begrundet anmodning fra en gatekeeper eller på eget initiativ midlertidigt suspendere anvendelsen af den relevante forpligtelse på en eller flere individuelle centrale platformstjenester allerede inden afgørelsen i henhold til stk. 1.

I hastetilfælde
  kan Kommissionen kan efter begrundet anmodning fra en gatekeeper eller på eget initiativ midlertidigt suspendere anvendelsen af den relevante forpligtelse på en eller flere individuelle centrale platformstjenester allerede inden afgørelsen i henhold til stk. 1.

I hastetilfælde

Ændring 148

Ændring 148

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1

Artikel 10 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel
  34 med henblik på at ajourføre de forpligtelser, der er fastsat i
  artikel 5 og 6, hvis den på grundlag af en markedsundersøgelse i henhold til artikel 17 har konstateret, at
  der
  er
  behov
  for
  nye forpligtelser vedrørende
  praksis, som begrænser centrale platformstjenesters konkurrence på markedet eller er urimelige på samme måde som den praksis, der er omfattet af forpligtelserne i artikel 5 og 6. | 1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel
  37 om ændring af
  artikel 5 og 6
  ved at tilføje forpligtelser
  , hvis den på grundlag af en markedsundersøgelse i henhold til artikel 17 har konstateret, at
  dette
  er
  nødvendigt
  for
  at adressere
  praksis, som begrænser centrale platformstjenesters konkurrence på markedet eller er urimelige på samme måde som den praksis, der er omfattet af forpligtelserne i artikel 5 og 6.
  Der må ved de pågældende delegerede retsakter kun tilføjes nye forpligtelser til dem, der er opført i artikel 5 og 6. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel
  34 med henblik på at ajourføre de forpligtelser, der er fastsat i
  artikel 5 og 6, hvis den på grundlag af en markedsundersøgelse i henhold til artikel 17 har konstateret, at
  der
  er
  behov
  for
  nye forpligtelser vedrørende
  praksis, som begrænser centrale platformstjenesters konkurrence på markedet eller er urimelige på samme måde som den praksis, der er omfattet af forpligtelserne i artikel 5 og 6.

1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel
  37 om ændring af
  artikel 5 og 6
  ved at tilføje forpligtelser
  , hvis den på grundlag af en markedsundersøgelse i henhold til artikel 17 har konstateret, at
  dette
  er
  nødvendigt
  for
  at adressere
  praksis, som begrænser centrale platformstjenesters konkurrence på markedet eller er urimelige på samme måde som den praksis, der er omfattet af forpligtelserne i artikel 5 og 6.
  Der må ved de pågældende delegerede retsakter kun tilføjes nye forpligtelser til dem, der er opført i artikel 5 og 6.

Ændring 149

Ændring 149

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 10 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen tillægges beføjelse til i overensstemmelse med artikel 37 at vedtage delegerede retsakter, der supplerer denne forordning med hensyn til de i artikel 5 og 6 fastsatte forpligtelser. De pågældende delegerede retsakter må kun indeholde bestemmelser om følgende: |
| | a) | i hvilket omfang en forpligtelse finder anvendelse på bestemte centrale platformstjenester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Kommissionen tillægges beføjelse til i overensstemmelse med artikel 37 at vedtage delegerede retsakter, der supplerer denne forordning med hensyn til de i artikel 5 og 6 fastsatte forpligtelser. De pågældende delegerede retsakter må kun indeholde bestemmelser om følgende:

a)

a)

i hvilket omfang en forpligtelse finder anvendelse på bestemte centrale platformstjenester

i hvilket omfang en forpligtelse finder anvendelse på bestemte centrale platformstjenester

| b) | i hvilket omfang en forpligtelse kun finder anvendelse på en undergruppe af erhvervsbrugere eller slutbrugere, eller |
| --- | --- |

b)

b)

i hvilket omfang en forpligtelse kun finder anvendelse på en undergruppe af erhvervsbrugere eller slutbrugere, eller

i hvilket omfang en forpligtelse kun finder anvendelse på en undergruppe af erhvervsbrugere eller slutbrugere, eller

| c) | hvordan forpligtelserne skal opfyldes for at sikre, at de er effektive. |
| --- | --- |

c)

c)

hvordan forpligtelserne skal opfyldes for at sikre, at de er effektive.

hvordan forpligtelserne skal opfyldes for at sikre, at de er effektive.

Ændring 150

Ændring 150

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 — litra a

Artikel 10 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | der er en ubalance mellem erhvervsbrugeres rettigheder og forpligtelser, og gatekeeperen opnår en fordel fra erhvervsbrugere, der ikke står i forhold til den tjeneste, som gatekeeperen leverer til erhvervsbrugere eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

der er en ubalance mellem erhvervsbrugeres rettigheder og forpligtelser, og gatekeeperen opnår en fordel fra erhvervsbrugere, der ikke står i forhold til den tjeneste, som gatekeeperen leverer til erhvervsbrugere eller

| a) | der er en ubalance mellem erhvervsbrugeres rettigheder og forpligtelser, og gatekeeperen opnår en fordel fra erhvervsbrugere, der ikke står i forhold til den tjeneste, som gatekeeperen leverer til erhvervsbrugere
  eller slutbrugere,
  eller |
| --- | --- |

a)

der er en ubalance mellem erhvervsbrugeres rettigheder og forpligtelser, og gatekeeperen opnår en fordel fra erhvervsbrugere, der ikke står i forhold til den tjeneste, som gatekeeperen leverer til erhvervsbrugere
  eller slutbrugere,
  eller

eller slutbrugere,

Ændring 151

Ændring 151

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 10 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  I forbindelse med forpligtelsen i artikel 6, stk. 1, litra fb), vedtager Kommissionen senest den ... [18 måneder efter denne forordnings ikrafttræden] en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 37, der supplerer denne forordning ved at fastlægge et passende anvendelsesområde og passende karakteristika for sammenkobling af gatekeeperes sociale netværkstjenester udbudt online samt standarder eller tekniske specifikationer for en sådan sammenkobling. De pågældende standarder eller tekniske specifikationer skal sikre et højt niveau af sikkerhed og beskyttelse af personoplysninger. Kommissionen kan i forbindelse med udarbejdelsen af standarder eller tekniske specifikationer høre standardiseringsorganer eller andre relevante interessenter som fastsat i forordning (EU) nr. 1025/2012. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  I forbindelse med forpligtelsen i artikel 6, stk. 1, litra fb), vedtager Kommissionen senest den ... [18 måneder efter denne forordnings ikrafttræden] en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 37, der supplerer denne forordning ved at fastlægge et passende anvendelsesområde og passende karakteristika for sammenkobling af gatekeeperes sociale netværkstjenester udbudt online samt standarder eller tekniske specifikationer for en sådan sammenkobling. De pågældende standarder eller tekniske specifikationer skal sikre et højt niveau af sikkerhed og beskyttelse af personoplysninger. Kommissionen kan i forbindelse med udarbejdelsen af standarder eller tekniske specifikationer høre standardiseringsorganer eller andre relevante interessenter som fastsat i forordning (EU) nr. 1025/2012.

Ændring 152

Ændring 152

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11

Artikel 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel
  11 | Artikel
  6a |
| Antiomgåelse | Antiomgåelse |
| 1.
     En gatekeeper sikrer, at forpligtelserne i artikel 5 og 6 opfyldes fuldt ud og effektivt.
  Selv om forpligtelserne i artikel 5 og 6 finder anvendelse på centrale platformstjenester, der er udpeget i henhold til artikel 3, må deres gennemførelse ikke undermineres af nogen adfærd fra den virksomhed, som gatekeeperen tilhører, uanset om denne adfærd er af kontraktmæssig, kommerciel, teknisk eller anden art. | 1.   En gatekeeper sikrer, at forpligtelserne i artikel 5 og 6 opfyldes fuldt ud og effektivt. |
| | 1a.
     
  Selv om forpligtelserne i artikel 5 og 6 finder anvendelse på centrale platformstjenester, der er udpeget i henhold til artikel 3, må en gatekeeper, herunder enhver virksomhed, som gatekeeperen tilhører, ikke udvise nogen adfærd, uanset om denne adfærd er af kontraktmæssig, kommerciel, teknisk eller anden art, som, på trods af en eventuel formel, begrebsmæssig eller teknisk afvigelse fra en forbudt adfærd i henhold til artikel 5 og 6, i praksis vil kunne have et tilsvarende formål eller virkning. |
| | 1b.
     
  Gatekeeperen må ikke udvise nogen adfærd, der afskrækker fra interoperabilitet, ved at anvende tekniske beskyttelsesforanstaltninger eller diskriminerende vilkår, ved at underkaste applikationsprogrammeringsgrænseflader ophavsret eller ved at give vildledende oplysninger. |
| 2.   Hvis der kræves samtykke til indsamling og behandling af personoplysninger for at sikre overholdelse af denne forordning, tager en gatekeeper de nødvendige skridt til enten at sætte erhvervsbrugere i stand til direkte at indhente det krævede samtykke til behandling af disse data, hvis det kræves i henhold til forordning (EU) 2016/679 og direktiv 2002/58/EF, eller til at overholde Unionens regler og principper om databeskyttelse og privatlivets fred på andre måder, herunder ved at give erhvervsbrugere adgang til behørigt anonymiserede data, hvor det er relevant.
  Gatekeeperen må ikke gøre erhvervsbrugerens indhentning af dette samtykke mere byrdefuld end for sine egne tjenester. | 2.   Hvis der kræves samtykke til indsamling, behandling og
  deling
  af personoplysninger for at sikre overholdelse af denne forordning, tager en gatekeeper de nødvendige skridt til enten at sætte erhvervsbrugere i stand til direkte at indhente det krævede samtykke til behandling af disse data, hvis det kræves i henhold til forordning (EU) 2016/679 og direktiv 2002/58/EF, eller til at overholde Unionens regler og principper om databeskyttelse og privatlivets fred på andre måder, herunder ved at give erhvervsbrugere adgang til behørigt anonymiserede data, hvor det er relevant. |
| 3.
     En gatekeeper må ikke forringe betingelserne for eller kvaliteten af nogen af de centrale platformstjenester, der leveres til erhvervsbrugere eller slutbrugere, som benytter sig af de rettigheder eller valg, der er fastsat i artikel 5 og 6, eller gøre udøvelsen af disse rettigheder eller valgmuligheder urimeligt vanskelig. | 3.   En gatekeeper må ikke forringe betingelserne for eller kvaliteten af nogen af de centrale platformstjenester, der leveres til erhvervsbrugere eller slutbrugere, som benytter sig af de rettigheder eller valg, der er fastsat i artikel 5 og 6, eller gøre udøvelsen af disse rettigheder eller valgmuligheder urimeligt vanskelig
  , herunder ved at forelægge slutbrugeren valg på en ikkeneutral måde eller undergrave brugerens selvstændighed, beslutningstagning eller valgmuligheder som følge af den måde, hvorpå en brugergrænseflade eller dele heraf er struktureret, udformet, fungerer eller betjenes
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel
  11

11

Artikel
  6a

6a

Antiomgåelse

Antiomgåelse

1.
     En gatekeeper sikrer, at forpligtelserne i artikel 5 og 6 opfyldes fuldt ud og effektivt.
  Selv om forpligtelserne i artikel 5 og 6 finder anvendelse på centrale platformstjenester, der er udpeget i henhold til artikel 3, må deres gennemførelse ikke undermineres af nogen adfærd fra den virksomhed, som gatekeeperen tilhører, uanset om denne adfærd er af kontraktmæssig, kommerciel, teknisk eller anden art.

1.   En gatekeeper sikrer, at forpligtelserne i artikel 5 og 6 opfyldes fuldt ud og effektivt.

1a.
     
  Selv om forpligtelserne i artikel 5 og 6 finder anvendelse på centrale platformstjenester, der er udpeget i henhold til artikel 3, må en gatekeeper, herunder enhver virksomhed, som gatekeeperen tilhører, ikke udvise nogen adfærd, uanset om denne adfærd er af kontraktmæssig, kommerciel, teknisk eller anden art, som, på trods af en eventuel formel, begrebsmæssig eller teknisk afvigelse fra en forbudt adfærd i henhold til artikel 5 og 6, i praksis vil kunne have et tilsvarende formål eller virkning.

1b.
     
  Gatekeeperen må ikke udvise nogen adfærd, der afskrækker fra interoperabilitet, ved at anvende tekniske beskyttelsesforanstaltninger eller diskriminerende vilkår, ved at underkaste applikationsprogrammeringsgrænseflader ophavsret eller ved at give vildledende oplysninger.

2.   Hvis der kræves samtykke til indsamling og behandling af personoplysninger for at sikre overholdelse af denne forordning, tager en gatekeeper de nødvendige skridt til enten at sætte erhvervsbrugere i stand til direkte at indhente det krævede samtykke til behandling af disse data, hvis det kræves i henhold til forordning (EU) 2016/679 og direktiv 2002/58/EF, eller til at overholde Unionens regler og principper om databeskyttelse og privatlivets fred på andre måder, herunder ved at give erhvervsbrugere adgang til behørigt anonymiserede data, hvor det er relevant.
  Gatekeeperen må ikke gøre erhvervsbrugerens indhentning af dette samtykke mere byrdefuld end for sine egne tjenester.

2.   Hvis der kræves samtykke til indsamling, behandling og
  deling
  af personoplysninger for at sikre overholdelse af denne forordning, tager en gatekeeper de nødvendige skridt til enten at sætte erhvervsbrugere i stand til direkte at indhente det krævede samtykke til behandling af disse data, hvis det kræves i henhold til forordning (EU) 2016/679 og direktiv 2002/58/EF, eller til at overholde Unionens regler og principper om databeskyttelse og privatlivets fred på andre måder, herunder ved at give erhvervsbrugere adgang til behørigt anonymiserede data, hvor det er relevant.

3.
     En gatekeeper må ikke forringe betingelserne for eller kvaliteten af nogen af de centrale platformstjenester, der leveres til erhvervsbrugere eller slutbrugere, som benytter sig af de rettigheder eller valg, der er fastsat i artikel 5 og 6, eller gøre udøvelsen af disse rettigheder eller valgmuligheder urimeligt vanskelig.

3.   En gatekeeper må ikke forringe betingelserne for eller kvaliteten af nogen af de centrale platformstjenester, der leveres til erhvervsbrugere eller slutbrugere, som benytter sig af de rettigheder eller valg, der er fastsat i artikel 5 og 6, eller gøre udøvelsen af disse rettigheder eller valgmuligheder urimeligt vanskelig
  , herunder ved at forelægge slutbrugeren valg på en ikkeneutral måde eller undergrave brugerens selvstændighed, beslutningstagning eller valgmuligheder som følge af den måde, hvorpå en brugergrænseflade eller dele heraf er struktureret, udformet, fungerer eller betjenes
  .

Ændring 153

Ændring 153

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — afsnit 1

Artikel 12 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| En gatekeeper underretter Kommissionen om enhver påtænkt fusion som omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 139/2004,
  der involverer en anden udbyder af centrale platformstjenester eller andre tjenester, som leveres i den digitale sektor,
  uanset om den er anmeldt til en EU-konkurrencemyndighed i henhold til forordning (EF) nr. 139/2004 eller til en kompetent national konkurrencemyndighed i henhold til nationale fusionsregler. | En gatekeeper underretter Kommissionen om enhver påtænkt fusion som omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 139/2004, uanset om den skal anmeldes til en EU-konkurrencemyndighed i henhold til forordning (EF) nr. 139/2004 eller til en kompetent national konkurrencemyndighed i henhold til nationale fusionsregler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

En gatekeeper underretter Kommissionen om enhver påtænkt fusion som omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 139/2004,
  der involverer en anden udbyder af centrale platformstjenester eller andre tjenester, som leveres i den digitale sektor,
  uanset om den er anmeldt til en EU-konkurrencemyndighed i henhold til forordning (EF) nr. 139/2004 eller til en kompetent national konkurrencemyndighed i henhold til nationale fusionsregler.

der involverer en anden udbyder af centrale platformstjenester eller andre tjenester, som leveres i den digitale sektor,

En gatekeeper underretter Kommissionen om enhver påtænkt fusion som omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 139/2004, uanset om den skal anmeldes til en EU-konkurrencemyndighed i henhold til forordning (EF) nr. 139/2004 eller til en kompetent national konkurrencemyndighed i henhold til nationale fusionsregler.

Ændring 154

Ændring 154

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 12 — stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Kommissionen underretter de kompetente nationale myndigheder om sådanne anmeldelser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen underretter de kompetente nationale myndigheder om sådanne anmeldelser.

Kommissionen underretter de kompetente nationale myndigheder om sådanne anmeldelser.

Ændring 155

Ændring 155

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 3

Artikel 12 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Hvis yderligere centrale platformstjenester efter en fusion som omhandlet i stk. 1 hver især opfylder tærsklerne i artikel 3, stk. 2, litra b), underretter den pågældende gatekeeper Kommissionen herom senest tre måneder efter gennemførelsen af fusionen og giver Kommissionen de i artikel 3, stk. 2, omhandlede oplysninger. | 3.   Hvis
  det påvises, at
  yderligere centrale platformstjenester efter en fusion som omhandlet i stk. 1 hver især opfylder tærsklerne i artikel 3, stk. 2, litra b), underretter den pågældende gatekeeper Kommissionen herom senest tre måneder efter gennemførelsen af fusionen og giver Kommissionen de i artikel 3, stk. 2, omhandlede oplysninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Hvis yderligere centrale platformstjenester efter en fusion som omhandlet i stk. 1 hver især opfylder tærsklerne i artikel 3, stk. 2, litra b), underretter den pågældende gatekeeper Kommissionen herom senest tre måneder efter gennemførelsen af fusionen og giver Kommissionen de i artikel 3, stk. 2, omhandlede oplysninger.

3.   Hvis
  det påvises, at
  yderligere centrale platformstjenester efter en fusion som omhandlet i stk. 1 hver især opfylder tærsklerne i artikel 3, stk. 2, litra b), underretter den pågældende gatekeeper Kommissionen herom senest tre måneder efter gennemførelsen af fusionen og giver Kommissionen de i artikel 3, stk. 2, omhandlede oplysninger.

Ændring 156

Ændring 156

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 12 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  De kompetente nationale myndigheder kan anvende de oplysninger, de modtager i henhold til stk. 1, til at anmode Kommissionen om at undersøge fusionen i henhold til artikel 22 i forordning (EF) nr. 139/2004. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  De kompetente nationale myndigheder kan anvende de oplysninger, de modtager i henhold til stk. 1, til at anmode Kommissionen om at undersøge fusionen i henhold til artikel 22 i forordning (EF) nr. 139/2004.

Ændring 157

Ændring 157

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 3 b (nyt)

Artikel 12 — stk. 3 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Kommissionen offentliggør hvert år listen over de erhvervelser, som gatekeepere har underrettet den om. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3b.
     
  Kommissionen offentliggør hvert år listen over de erhvervelser, som gatekeepere har underrettet den om.

Ændring 158

Ændring 158

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1

Artikel 13 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Senest seks måneder efter sin udpegelse i henhold til artikel 3 forelægger en gatekeeper Kommissionen en uafhængigt revideret beskrivelse af eventuelle teknikker til profilering af forbrugere, som gatekeeperen anvender på eller på tværs af sine centrale platformstjenester, der er identificeret i henhold til artikel 3. Denne beskrivelse ajourføres mindst en gang om året. | Senest seks måneder efter sin udpegelse i henhold til artikel 3 forelægger en gatekeeper Kommissionen
  og gruppen på højt plan af digitale tilsynsmyndigheder
  en uafhængigt revideret beskrivelse af eventuelle teknikker til profilering af forbrugere, som gatekeeperen anvender på eller på tværs af sine centrale platformstjenester, der er identificeret i henhold til artikel 3. Denne beskrivelse ajourføres mindst en gang om året.
  Kommissionen udformer, i samråd med Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, civilsamfundet og eksperter, standarderne og proceduren for revisionen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Senest seks måneder efter sin udpegelse i henhold til artikel 3 forelægger en gatekeeper Kommissionen en uafhængigt revideret beskrivelse af eventuelle teknikker til profilering af forbrugere, som gatekeeperen anvender på eller på tværs af sine centrale platformstjenester, der er identificeret i henhold til artikel 3. Denne beskrivelse ajourføres mindst en gang om året.

Senest seks måneder efter sin udpegelse i henhold til artikel 3 forelægger en gatekeeper Kommissionen
  og gruppen på højt plan af digitale tilsynsmyndigheder
  en uafhængigt revideret beskrivelse af eventuelle teknikker til profilering af forbrugere, som gatekeeperen anvender på eller på tværs af sine centrale platformstjenester, der er identificeret i henhold til artikel 3. Denne beskrivelse ajourføres mindst en gang om året.
  Kommissionen udformer, i samråd med Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, civilsamfundet og eksperter, standarderne og proceduren for revisionen.

og gruppen på højt plan af digitale tilsynsmyndigheder

Kommissionen udformer, i samråd med Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, civilsamfundet og eksperter, standarderne og proceduren for revisionen.

Ændring 159

Ændring 159

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 13 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Gatekeeperen offentliggør en oversigt over den reviderede beskrivelse, der er omhandlet i stk. 1, under hensyntagen til nødvendigheden af at respektere forretningshemmeligheden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Gatekeeperen offentliggør en oversigt over den reviderede beskrivelse, der er omhandlet i stk. 1, under hensyntagen til nødvendigheden af at respektere forretningshemmeligheden.

Gatekeeperen offentliggør en oversigt over den reviderede beskrivelse, der er omhandlet i stk. 1, under hensyntagen til nødvendigheden af at respektere forretningshemmeligheden.

Ændring 160

Ændring 160

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 3 — litra a

Artikel 14 — stk. 3 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | de faktiske forhold ændrer sig med hensyn til et punkt, der var væsentligt for afgørelsen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

de faktiske forhold ændrer sig med hensyn til et punkt, der var væsentligt for afgørelsen

| a) | de faktiske forhold ændrer sig med hensyn til et punkt, der var væsentligt for afgørelsen
  , eller |
| --- | --- |

a)

de faktiske forhold ændrer sig med hensyn til et punkt, der var væsentligt for afgørelsen
  , eller

, eller

Ændring 161

Ændring 161

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 14 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kommissionen kan også bede en eller flere kompetente nationale myndigheder om at støtte sin markedsundersøgelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Kommissionen kan også bede en eller flere kompetente nationale myndigheder om at støtte sin markedsundersøgelse.

Ændring 162

Ændring 162

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 1

Artikel 15 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen kan gennemføre en markedsundersøgelse med henblik på at undersøge, om en udbyder af centrale platformstjenester bør udpeges som gatekeeper i henhold til artikel 3, stk. 6, eller med henblik på at identificere centrale platformstjenester for en gatekeeper i henhold til artikel 3, stk. 7.
  Den bestræber sig på at afslutte
  sin undersøgelse ved at vedtage en afgørelse
  efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4, senest
  tolv måneder
  efter indledningen af markedsundersøgelsen
  . | 1.   Kommissionen kan gennemføre en markedsundersøgelse med henblik på at undersøge, om en udbyder af centrale platformstjenester bør udpeges som gatekeeper i henhold til artikel 3, stk. 6, eller med henblik på at identificere centrale platformstjenester for en gatekeeper i henhold til artikel 3, stk. 7.
  Kommissionen afslutter
  sin undersøgelse ved at vedtage en afgørelse
  inden for
  tolv måneder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen kan gennemføre en markedsundersøgelse med henblik på at undersøge, om en udbyder af centrale platformstjenester bør udpeges som gatekeeper i henhold til artikel 3, stk. 6, eller med henblik på at identificere centrale platformstjenester for en gatekeeper i henhold til artikel 3, stk. 7.
  Den bestræber sig på at afslutte
  sin undersøgelse ved at vedtage en afgørelse
  efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4, senest
  tolv måneder
  efter indledningen af markedsundersøgelsen
  .

1.   Kommissionen kan gennemføre en markedsundersøgelse med henblik på at undersøge, om en udbyder af centrale platformstjenester bør udpeges som gatekeeper i henhold til artikel 3, stk. 6, eller med henblik på at identificere centrale platformstjenester for en gatekeeper i henhold til artikel 3, stk. 7.
  Kommissionen afslutter
  sin undersøgelse ved at vedtage en afgørelse
  inden for
  tolv måneder.

Ændring 163

Ændring 163

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 2

Artikel 15 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   I forbindelse med en markedsundersøgelse i henhold til stk. 1
  bestræber
  Kommissionen
  sig på at meddele
  sine foreløbige resultater til udbyderen af de pågældende centrale platformstjenester senest seks måneder efter indledningen af undersøgelsen. I de foreløbige undersøgelsesresultater redegør Kommissionen for, om den mener, at udbyderen af centrale platformstjenester midlertidigt bør udpeges som gatekeeper i henhold til artikel 3, stk. 6. | 2.   I forbindelse med en markedsundersøgelse i henhold til stk. 1
  meddeler
  Kommissionen sine foreløbige resultater til udbyderen af de pågældende centrale platformstjenester
  hurtigst muligt og under alle omstændigheder
  senest seks måneder efter indledningen af undersøgelsen. I de foreløbige undersøgelsesresultater redegør Kommissionen for, om den mener, at udbyderen af centrale platformstjenester midlertidigt bør udpeges som gatekeeper i henhold til artikel 3, stk. 6. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   I forbindelse med en markedsundersøgelse i henhold til stk. 1
  bestræber
  Kommissionen
  sig på at meddele
  sine foreløbige resultater til udbyderen af de pågældende centrale platformstjenester senest seks måneder efter indledningen af undersøgelsen. I de foreløbige undersøgelsesresultater redegør Kommissionen for, om den mener, at udbyderen af centrale platformstjenester midlertidigt bør udpeges som gatekeeper i henhold til artikel 3, stk. 6.

2.   I forbindelse med en markedsundersøgelse i henhold til stk. 1
  meddeler
  Kommissionen sine foreløbige resultater til udbyderen af de pågældende centrale platformstjenester
  hurtigst muligt og under alle omstændigheder
  senest seks måneder efter indledningen af undersøgelsen. I de foreløbige undersøgelsesresultater redegør Kommissionen for, om den mener, at udbyderen af centrale platformstjenester midlertidigt bør udpeges som gatekeeper i henhold til artikel 3, stk. 6.

Ændring 164

Ændring 164

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 3

Artikel 15 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   
  Hvis udbyderen af centrale platformstjenester har nået tærsklerne i artikel 3, stk. 2, men har fremsat væsentligt underbyggede argumenter i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, bestræber Kommissionen sig på at afslutte markedsundersøgelsen senest fem måneder efter indledningen af markedsundersøgelsen ved en afgørelse i henhold til stk. 1. I så fald bestræber Kommissionen sig på at meddele sine foreløbige resultater i henhold til stk. 2 til udbyderen af centrale platformstjenester senest tre måneder efter indledningen af undersøgelsen. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   
  Hvis udbyderen af centrale platformstjenester har nået tærsklerne i artikel 3, stk. 2, men har fremsat væsentligt underbyggede argumenter i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, bestræber Kommissionen sig på at afslutte markedsundersøgelsen senest fem måneder efter indledningen af markedsundersøgelsen ved en afgørelse i henhold til stk. 1. I så fald bestræber Kommissionen sig på at meddele sine foreløbige resultater i henhold til stk. 2 til udbyderen af centrale platformstjenester senest tre måneder efter indledningen af undersøgelsen.

udgår

udgår

Ændring 165

Ændring 165

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 4

Artikel 15 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Når Kommissionen i henhold til artikel 3, stk. 6, udpeger en udbyder af centrale platformstjenester, som endnu ikke har en stærk og varig position i sine aktiviteter, men det kan forventes, at den vil opnå en sådan position i nær fremtid, som gatekeeper, erklærer den, at
  kun
  forpligtelserne i artikel 5
  , litra b),
  og
  artikel
  6
  , stk. 1, litra e), f), h) og i), som angivet i udpegelsesafgørelsen
  finder anvendelse på den pågældende gatekeeper.
  Kommissionen erklærer kun de forpligtelser, der er hensigtsmæssige og nødvendige for at forhindre, at den pågældende gatekeeper ved hjælp af urimelige midler opnår en stærk og varig position i sine aktiviteter, gældende.
  Kommissionen tager udpegelsen op til fornyet overvejelse efter
  proceduren i
  artikel 4. | 4.   Når Kommissionen i henhold til artikel 3, stk. 6, udpeger en udbyder af centrale platformstjenester, som endnu ikke har en stærk og varig position i sine aktiviteter, men det kan forventes, at den vil opnå en sådan position i nær fremtid, som gatekeeper, erklærer den, at forpligtelserne i artikel 5 og 6 finder anvendelse på den pågældende gatekeeper. Kommissionen tager udpegelsen op til fornyet overvejelse i overensstemmelse med artikel 4. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Når Kommissionen i henhold til artikel 3, stk. 6, udpeger en udbyder af centrale platformstjenester, som endnu ikke har en stærk og varig position i sine aktiviteter, men det kan forventes, at den vil opnå en sådan position i nær fremtid, som gatekeeper, erklærer den, at
  kun
  forpligtelserne i artikel 5
  , litra b),
  og
  artikel
  6
  , stk. 1, litra e), f), h) og i), som angivet i udpegelsesafgørelsen
  finder anvendelse på den pågældende gatekeeper.
  Kommissionen erklærer kun de forpligtelser, der er hensigtsmæssige og nødvendige for at forhindre, at den pågældende gatekeeper ved hjælp af urimelige midler opnår en stærk og varig position i sine aktiviteter, gældende.
  Kommissionen tager udpegelsen op til fornyet overvejelse efter
  proceduren i
  artikel 4.

4.   Når Kommissionen i henhold til artikel 3, stk. 6, udpeger en udbyder af centrale platformstjenester, som endnu ikke har en stærk og varig position i sine aktiviteter, men det kan forventes, at den vil opnå en sådan position i nær fremtid, som gatekeeper, erklærer den, at forpligtelserne i artikel 5 og 6 finder anvendelse på den pågældende gatekeeper. Kommissionen tager udpegelsen op til fornyet overvejelse i overensstemmelse med artikel 4.

Ændring 166

Ændring 166

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1

Artikel 16 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Hvis markedsundersøgelsen viser, at en gatekeeper systematisk har overtrådt forpligtelserne i artikel 5 og 6
  og yderligere har styrket eller udvidet sin gatekeeperposition i forhold til de karakteristika, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1
  , kan Kommissionen
  ved afgørelse vedtaget efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4
  , pålægge
  en sådan
  gatekeeper
  enhver
  adfærdsregulerende eller strukturel foranstaltning, der
  står i rimeligt forhold til den begåede overtrædelse
  og er nødvendig for at sikre overholdelse af denne forordning. Kommissionen afslutter sin undersøgelse med vedtagelsen af en afgørelse senest tolv måneder efter indledningen af markedsundersøgelsen. | 1.   
  Kommissionen kan gennemføre en markedsundersøgelse med henblik på at undersøge, om en gatekeeper har gjort sig skyldig i systematisk manglende overholdelse.
  Hvis markedsundersøgelsen viser, at en gatekeeper systematisk har overtrådt forpligtelserne i artikel 5 og 6, kan Kommissionen pålægge
  den pågældende
  gatekeeper
  en sådan
  adfærdsregulerende eller strukturel foranstaltning, der er
  effektiv
  og nødvendig for at sikre overholdelse af denne forordning. Kommissionen
  har, når det er relevant, ret til at kræve,
  at
  foranstaltningerne afprøves for at optimere deres effektivitet
  .
  Kommissionen
  afslutter sin undersøgelse med vedtagelsen af en afgørelse
  hurtigst muligt og under alle omstændigheder
  senest tolv måneder efter indledningen af markedsundersøgelsen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Hvis markedsundersøgelsen viser, at en gatekeeper systematisk har overtrådt forpligtelserne i artikel 5 og 6
  og yderligere har styrket eller udvidet sin gatekeeperposition i forhold til de karakteristika, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1
  , kan Kommissionen
  ved afgørelse vedtaget efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4
  , pålægge
  en sådan
  gatekeeper
  enhver
  adfærdsregulerende eller strukturel foranstaltning, der
  står i rimeligt forhold til den begåede overtrædelse
  og er nødvendig for at sikre overholdelse af denne forordning. Kommissionen afslutter sin undersøgelse med vedtagelsen af en afgørelse senest tolv måneder efter indledningen af markedsundersøgelsen.

1.   
  Kommissionen kan gennemføre en markedsundersøgelse med henblik på at undersøge, om en gatekeeper har gjort sig skyldig i systematisk manglende overholdelse.
  Hvis markedsundersøgelsen viser, at en gatekeeper systematisk har overtrådt forpligtelserne i artikel 5 og 6, kan Kommissionen pålægge
  den pågældende
  gatekeeper
  en sådan
  adfærdsregulerende eller strukturel foranstaltning, der er
  effektiv
  og nødvendig for at sikre overholdelse af denne forordning. Kommissionen
  har, når det er relevant, ret til at kræve,
  at
  foranstaltningerne afprøves for at optimere deres effektivitet
  .
  Kommissionen
  afslutter sin undersøgelse med vedtagelsen af en afgørelse
  hurtigst muligt og under alle omstændigheder
  senest tolv måneder efter indledningen af markedsundersøgelsen.

Ændring 167

Ændring 167

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 16 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  I henhold til stk. 1 kan Kommissionen i en begrænset periode begrænse gatekeeperes muligheder for at foretage erhvervelser på områder, der er relevante for denne forordning, forudsat at de pågældende begrænsninger er forholdsmæssige og nødvendige for at afhjælpe den skade, der er forårsaget af gentagne overtrædelser, eller for at forhindre yderligere skade på konkurrencen og retfærdigheden på det indre marked. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  I henhold til stk. 1 kan Kommissionen i en begrænset periode begrænse gatekeeperes muligheder for at foretage erhvervelser på områder, der er relevante for denne forordning, forudsat at de pågældende begrænsninger er forholdsmæssige og nødvendige for at afhjælpe den skade, der er forårsaget af gentagne overtrædelser, eller for at forhindre yderligere skade på konkurrencen og retfærdigheden på det indre marked.

Ændring 168

Ændring 168

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2

Artikel 16 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Kommissionen kan kun pålægge strukturelle foranstaltninger i henhold til stk. 1, enten såfremt der ikke forefindes lige så effektive adfærdsregulerende foranstaltninger, eller såfremt en lige så effektiv adfærdsregulerende foranstaltning ville være mere byrdefuld for den pågældende gatekeeper end en strukturel foranstaltning. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Kommissionen kan kun pålægge strukturelle foranstaltninger i henhold til stk. 1, enten såfremt der ikke forefindes lige så effektive adfærdsregulerende foranstaltninger, eller såfremt en lige så effektiv adfærdsregulerende foranstaltning ville være mere byrdefuld for den pågældende gatekeeper end en strukturel foranstaltning.

udgår

udgår

Ændring 169

Ændring 169

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 3

Artikel 16 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   En gatekeeper anses for systematisk at have undladt at overholde forpligtelserne i artikel 5 og 6, hvis Kommissionen har udstedt mindst
  tre
  afgørelser om manglende overholdelse eller bødeafgørelser i henhold til henholdsvis artikel 25 og 26 over for en gatekeeper i forbindelse med en af dennes centrale platformstjenester inden for en periode på
  fem
  år forud for vedtagelsen af afgørelsen om at indlede en markedsundersøgelse med henblik på eventuel vedtagelse af en afgørelse i henhold til denne artikel. | 3.   En gatekeeper anses for systematisk at have undladt at overholde forpligtelserne i artikel 5 og 6, hvis Kommissionen har udstedt mindst
  to
  afgørelser om manglende overholdelse eller bødeafgørelser i henhold til henholdsvis artikel 25 og 26 over for en gatekeeper i forbindelse med en af dennes centrale platformstjenester inden for en periode på
  ti
  år forud for vedtagelsen af afgørelsen om at indlede en markedsundersøgelse med henblik på eventuel vedtagelse af en afgørelse i henhold til denne artikel. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   En gatekeeper anses for systematisk at have undladt at overholde forpligtelserne i artikel 5 og 6, hvis Kommissionen har udstedt mindst
  tre
  afgørelser om manglende overholdelse eller bødeafgørelser i henhold til henholdsvis artikel 25 og 26 over for en gatekeeper i forbindelse med en af dennes centrale platformstjenester inden for en periode på
  fem
  år forud for vedtagelsen af afgørelsen om at indlede en markedsundersøgelse med henblik på eventuel vedtagelse af en afgørelse i henhold til denne artikel.

3.   En gatekeeper anses for systematisk at have undladt at overholde forpligtelserne i artikel 5 og 6, hvis Kommissionen har udstedt mindst
  to
  afgørelser om manglende overholdelse eller bødeafgørelser i henhold til henholdsvis artikel 25 og 26 over for en gatekeeper i forbindelse med en af dennes centrale platformstjenester inden for en periode på
  ti
  år forud for vedtagelsen af afgørelsen om at indlede en markedsundersøgelse med henblik på eventuel vedtagelse af en afgørelse i henhold til denne artikel.

Ændring 170

Ændring 170

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 4

Artikel 16 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   
  En gatekeeper anses for at have styrket eller udvidet sin gatekeeperposition yderligere i forhold til de i artikel 3, stk. 1, omhandlede karakteristika, hvis dens indvirkning på det indre marked er blevet yderligere øget, dens betydning som portal for erhvervsbrugere med henblik på at nå ud til slutbrugerne er steget yderligere, eller gatekeeperen har en yderligere styrket og varig position i sine aktiviteter. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   
  En gatekeeper anses for at have styrket eller udvidet sin gatekeeperposition yderligere i forhold til de i artikel 3, stk. 1, omhandlede karakteristika, hvis dens indvirkning på det indre marked er blevet yderligere øget, dens betydning som portal for erhvervsbrugere med henblik på at nå ud til slutbrugerne er steget yderligere, eller gatekeeperen har en yderligere styrket og varig position i sine aktiviteter.

udgår

udgår

Ændring 171

Ændring 171

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 5

Artikel 16 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen meddeler sine indsigelser til den berørte gatekeeper senest
  seks
  måneder efter indledningen af undersøgelsen. Kommissionen redegør i sine indsigelser for, om den foreløbigt mener, at betingelserne i stk. 1 er opfyldt, og hvilke afhjælpende foranstaltninger den foreløbigt anser for nødvendige og
  forholdsmæssige
  . | 5.   Kommissionen meddeler sine indsigelser til den berørte gatekeeper
  hurtigst muligt og under alle omstændigheder
  senest
  fire
  måneder efter indledningen af undersøgelsen. Kommissionen redegør i sine indsigelser for, om den foreløbigt mener, at betingelserne i stk. 1 er opfyldt, og hvilke afhjælpende foranstaltninger den foreløbigt anser for
  effektive
  og nødvendige. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Kommissionen meddeler sine indsigelser til den berørte gatekeeper senest
  seks
  måneder efter indledningen af undersøgelsen. Kommissionen redegør i sine indsigelser for, om den foreløbigt mener, at betingelserne i stk. 1 er opfyldt, og hvilke afhjælpende foranstaltninger den foreløbigt anser for nødvendige og
  forholdsmæssige
  .

5.   Kommissionen meddeler sine indsigelser til den berørte gatekeeper
  hurtigst muligt og under alle omstændigheder
  senest
  fire
  måneder efter indledningen af undersøgelsen. Kommissionen redegør i sine indsigelser for, om den foreløbigt mener, at betingelserne i stk. 1 er opfyldt, og hvilke afhjælpende foranstaltninger den foreløbigt anser for
  effektive
  og nødvendige.

Ændring 172

Ændring 172

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 6

Artikel 16 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Kommissionen kan
  når som helst
  i løbet af markedsundersøgelsen forlænge dens varighed, hvis
  forlængelsen
  er berettiget af objektive grunde og står i et rimeligt forhold til formålet. Forlængelsen kan finde anvendelse på den frist, inden for hvilken Kommissionen skal fremsætte sine indsigelser, eller fristen for vedtagelse af den endelige afgørelse. Den samlede varighed af en forlængelse eller forlængelser i henhold til dette stykke må ikke overstige seks måneder.
  Kommissionen kan tage hensyn til forpligtelser i henhold til artikel 23 og gøre dem bindende i sin afgørelse. | 6.   Kommissionen kan i løbet af markedsundersøgelsen forlænge dens varighed, hvis
  en sådan forlængelse
  er berettiget af objektive grunde og står i et rimeligt forhold til formålet. Forlængelsen kan finde anvendelse på den frist, inden for hvilken Kommissionen skal fremsætte sine indsigelser, eller fristen for vedtagelse af den endelige afgørelse. Den samlede varighed af en forlængelse eller forlængelser i henhold til dette stykke må ikke overstige seks måneder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Kommissionen kan
  når som helst
  i løbet af markedsundersøgelsen forlænge dens varighed, hvis
  forlængelsen
  er berettiget af objektive grunde og står i et rimeligt forhold til formålet. Forlængelsen kan finde anvendelse på den frist, inden for hvilken Kommissionen skal fremsætte sine indsigelser, eller fristen for vedtagelse af den endelige afgørelse. Den samlede varighed af en forlængelse eller forlængelser i henhold til dette stykke må ikke overstige seks måneder.
  Kommissionen kan tage hensyn til forpligtelser i henhold til artikel 23 og gøre dem bindende i sin afgørelse.

6.   Kommissionen kan i løbet af markedsundersøgelsen forlænge dens varighed, hvis
  en sådan forlængelse
  er berettiget af objektive grunde og står i et rimeligt forhold til formålet. Forlængelsen kan finde anvendelse på den frist, inden for hvilken Kommissionen skal fremsætte sine indsigelser, eller fristen for vedtagelse af den endelige afgørelse. Den samlede varighed af en forlængelse eller forlængelser i henhold til dette stykke må ikke overstige seks måneder.

Ændring 173

Ændring 173

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 6 a (nyt)

Artikel 16 — stk. 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  For at sikre gatekeeperens effektive overholdelse af sine forpligtelser som fastsat i artikel 5 eller 6 reviderer Kommissionen regelmæssigt de foranstaltninger, den pålægger i overensstemmelse med denne artikels stk. 1. Kommissionen har ret til at ændre de pågældende foranstaltninger, hvis den, efter en undersøgelse, finder, at de ikke er effektive. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6a.
     
  For at sikre gatekeeperens effektive overholdelse af sine forpligtelser som fastsat i artikel 5 eller 6 reviderer Kommissionen regelmæssigt de foranstaltninger, den pålægger i overensstemmelse med denne artikels stk. 1. Kommissionen har ret til at ændre de pågældende foranstaltninger, hvis den, efter en undersøgelse, finder, at de ikke er effektive.

Ændring 174

Ændring 174

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 1

Artikel 17 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen kan gennemføre en markedsundersøgelse med henblik på at undersøge, om en eller flere tjenester inden for den digitale sektor bør føjes til listen over centrale platformstjenester, eller afdække typer af praksis, der kan begrænse centrale platformstjenesters fire markedsadgang eller være urimelige, og som ikke effektivt er omfattet af denne forordning. Den udarbejder en offentlig rapport senest
  24
  måneder efter indledningen af markedsundersøgelsen. | Kommissionen kan gennemføre en markedsundersøgelse med henblik på at undersøge, om en eller flere tjenester inden for den digitale sektor bør føjes til listen over centrale platformstjenester, eller afdække typer af praksis, der kan begrænse centrale platformstjenesters fire markedsadgang eller være urimelige, og som ikke effektivt er omfattet af denne forordning. Den udarbejder en offentlig rapport senest
  18
  måneder efter indledningen af markedsundersøgelsen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen kan gennemføre en markedsundersøgelse med henblik på at undersøge, om en eller flere tjenester inden for den digitale sektor bør føjes til listen over centrale platformstjenester, eller afdække typer af praksis, der kan begrænse centrale platformstjenesters fire markedsadgang eller være urimelige, og som ikke effektivt er omfattet af denne forordning. Den udarbejder en offentlig rapport senest
  24
  måneder efter indledningen af markedsundersøgelsen.

24

Kommissionen kan gennemføre en markedsundersøgelse med henblik på at undersøge, om en eller flere tjenester inden for den digitale sektor bør føjes til listen over centrale platformstjenester, eller afdække typer af praksis, der kan begrænse centrale platformstjenesters fire markedsadgang eller være urimelige, og som ikke effektivt er omfattet af denne forordning. Den udarbejder en offentlig rapport senest
  18
  måneder efter indledningen af markedsundersøgelsen.

18

Ændring 175

Ændring 175

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 2 — litra b a (nyt)

Artikel 17 — stk. 2 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | Kommissionen har ret til at pålægge foreløbige forholdsregler, hvis der er en risiko for alvorlige og omgående skader for erhvervsbrugere eller slutbrugere af gatekeepere. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

Kommissionen har ret til at pålægge foreløbige forholdsregler, hvis der er en risiko for alvorlige og omgående skader for erhvervsbrugere eller slutbrugere af gatekeepere.

Kommissionen har ret til at pålægge foreløbige forholdsregler, hvis der er en risiko for alvorlige og omgående skader for erhvervsbrugere eller slutbrugere af gatekeepere.

Ændring 176

Ændring 176

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1

Artikel 19 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen kan ved en simpel anmodning eller ved en afgørelse kræve oplysninger fra virksomheder og virksomhedssammenslutninger for at tilvejebringe alle nødvendige oplysninger, herunder med henblik på overvågning, gennemførelse og håndhævelse af reglerne i denne forordning. Kommissionen kan også anmode om adgang til virksomheders databaser
  og
  algoritmer og anmode om forklaringer på disse ved en simpel anmodning eller ved en afgørelse. | 1.   Kommissionen kan ved en simpel anmodning eller ved en afgørelse kræve oplysninger fra virksomheder og virksomhedssammenslutninger for at tilvejebringe alle nødvendige oplysninger, herunder med henblik på overvågning, gennemførelse og håndhævelse af reglerne i denne forordning. Kommissionen kan også anmode om adgang til databaser, virksomheders algoritmer
  og oplysninger om test
  og anmode om forklaringer på disse ved en simpel anmodning eller ved en afgørelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen kan ved en simpel anmodning eller ved en afgørelse kræve oplysninger fra virksomheder og virksomhedssammenslutninger for at tilvejebringe alle nødvendige oplysninger, herunder med henblik på overvågning, gennemførelse og håndhævelse af reglerne i denne forordning. Kommissionen kan også anmode om adgang til virksomheders databaser
  og
  algoritmer og anmode om forklaringer på disse ved en simpel anmodning eller ved en afgørelse.

1.   Kommissionen kan ved en simpel anmodning eller ved en afgørelse kræve oplysninger fra virksomheder og virksomhedssammenslutninger for at tilvejebringe alle nødvendige oplysninger, herunder med henblik på overvågning, gennemførelse og håndhævelse af reglerne i denne forordning. Kommissionen kan også anmode om adgang til databaser, virksomheders algoritmer
  og oplysninger om test
  og anmode om forklaringer på disse ved en simpel anmodning eller ved en afgørelse.

Ændring 177

Ændring 177

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 2

Artikel 19 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen kan også anmode om oplysninger fra virksomheder og virksomhedssammenslutninger i henhold til stk. 1, inden der indledes en markedsundersøgelse i henhold til artikel 14
  eller en procedure i henhold til artikel 18
  . | 2.   Kommissionen kan også anmode om oplysninger fra virksomheder og virksomhedssammenslutninger i henhold til stk. 1, inden der indledes en markedsundersøgelse i henhold til artikel 14. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Kommissionen kan også anmode om oplysninger fra virksomheder og virksomhedssammenslutninger i henhold til stk. 1, inden der indledes en markedsundersøgelse i henhold til artikel 14
  eller en procedure i henhold til artikel 18
  .

2.   Kommissionen kan også anmode om oplysninger fra virksomheder og virksomhedssammenslutninger i henhold til stk. 1, inden der indledes en markedsundersøgelse i henhold til artikel 14.

Ændring 178

Ændring 178

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 4

Artikel 19 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Når Kommissionen ved en afgørelse pålægger virksomheder eller virksomhedssammenslutninger at udlevere oplysninger, angiver den formålet med begæringen, præciserer, hvilke oplysninger der kræves, og fastsætter fristen for udlevering af oplysningerne. Når Kommissionen pålægger virksomheder eller virksomhedssammenslutninger at give adgang til deres databaser og algoritmer, angiver den
  retsgrundlaget og
  formålet med begæringen og fastsætter fristen for udlevering af oplysningerne. Den henviser desuden til de i artikel 26 omhandlede sanktioner og henviser til eller pålægger de i artikel 27 omhandlede sanktioner. Afgørelsen indeholder endvidere oplysning om, at den kan indbringes for Domstolen. | 4.   Når Kommissionen ved en afgørelse pålægger virksomheder eller virksomhedssammenslutninger at udlevere oplysninger, angiver den formålet med begæringen, præciserer, hvilke oplysninger der kræves, og fastsætter fristen for udlevering af oplysningerne. Når Kommissionen pålægger virksomheder eller virksomhedssammenslutninger at give adgang til deres databaser og algoritmer, angiver den formålet med begæringen
  , præciserer, hvilke oplysninger der kræves,
  og fastsætter fristen for udlevering af oplysningerne. Den henviser desuden til de i artikel 26 omhandlede sanktioner og henviser til eller pålægger de i artikel 27 omhandlede sanktioner. Afgørelsen indeholder endvidere oplysning om, at den kan indbringes for Domstolen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Når Kommissionen ved en afgørelse pålægger virksomheder eller virksomhedssammenslutninger at udlevere oplysninger, angiver den formålet med begæringen, præciserer, hvilke oplysninger der kræves, og fastsætter fristen for udlevering af oplysningerne. Når Kommissionen pålægger virksomheder eller virksomhedssammenslutninger at give adgang til deres databaser og algoritmer, angiver den
  retsgrundlaget og
  formålet med begæringen og fastsætter fristen for udlevering af oplysningerne. Den henviser desuden til de i artikel 26 omhandlede sanktioner og henviser til eller pålægger de i artikel 27 omhandlede sanktioner. Afgørelsen indeholder endvidere oplysning om, at den kan indbringes for Domstolen.

4.   Når Kommissionen ved en afgørelse pålægger virksomheder eller virksomhedssammenslutninger at udlevere oplysninger, angiver den formålet med begæringen, præciserer, hvilke oplysninger der kræves, og fastsætter fristen for udlevering af oplysningerne. Når Kommissionen pålægger virksomheder eller virksomhedssammenslutninger at give adgang til deres databaser og algoritmer, angiver den formålet med begæringen
  , præciserer, hvilke oplysninger der kræves,
  og fastsætter fristen for udlevering af oplysningerne. Den henviser desuden til de i artikel 26 omhandlede sanktioner og henviser til eller pålægger de i artikel 27 omhandlede sanktioner. Afgørelsen indeholder endvidere oplysning om, at den kan indbringes for Domstolen.

Ændring 179

Ændring 179

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 1

Artikel 20 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen kan interviewe enhver fysisk eller juridisk person, der indvilliger i at blive interviewet, med henblik på at indsamle oplysninger om genstanden for en undersøgelse, herunder i forbindelse med overvågning, gennemførelse og håndhævelse af reglerne i denne forordning. | Kommissionen
  og de nationale kompetente konkurrencemyndigheder i overensstemmelse med artikel 31c
  kan interviewe enhver fysisk eller juridisk person, der indvilliger i at blive interviewet, med henblik på at indsamle oplysninger om genstanden for en undersøgelse, herunder i forbindelse med overvågning, gennemførelse og håndhævelse af reglerne i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen kan interviewe enhver fysisk eller juridisk person, der indvilliger i at blive interviewet, med henblik på at indsamle oplysninger om genstanden for en undersøgelse, herunder i forbindelse med overvågning, gennemførelse og håndhævelse af reglerne i denne forordning.

Kommissionen
  og de nationale kompetente konkurrencemyndigheder i overensstemmelse med artikel 31c
  kan interviewe enhver fysisk eller juridisk person, der indvilliger i at blive interviewet, med henblik på at indsamle oplysninger om genstanden for en undersøgelse, herunder i forbindelse med overvågning, gennemførelse og håndhævelse af reglerne i denne forordning.

og de nationale kompetente konkurrencemyndigheder i overensstemmelse med artikel 31c

Ændring 180

Ændring 180

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 2

Artikel 21 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kontrolbesøg på stedet kan også foretages med bistand fra revisorer eller eksperter, der er udpeget af Kommissionen i henhold til artikel 24, stk. 2. | 2.   Kontrolbesøg på stedet kan også foretages med bistand fra
  skiftende
  revisorer eller eksperter, der er udpeget af Kommissionen i henhold til artikel 24, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Kontrolbesøg på stedet kan også foretages med bistand fra revisorer eller eksperter, der er udpeget af Kommissionen i henhold til artikel 24, stk. 2.

2.   Kontrolbesøg på stedet kan også foretages med bistand fra
  skiftende
  revisorer eller eksperter, der er udpeget af Kommissionen i henhold til artikel 24, stk. 2.

Ændring 181

Ændring 181

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 1

Artikel 22 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   I hastetilfælde på grund af risikoen for alvorlig og
  uoprettelig
  skade for erhvervsbrugere eller slutbrugere af gatekeepere kan Kommissionen ved afgørelse efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4, pålægge en gatekeeper foreløbige forholdsregler på grundlag af en umiddelbar konstatering af en overtrædelse af artikel 5 eller 6. | 1.   I hastetilfælde på grund af risikoen for alvorlig og
  omgående
  skade for erhvervsbrugere eller slutbrugere af gatekeepere kan Kommissionen ved afgørelse efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4, pålægge en gatekeeper foreløbige forholdsregler på grundlag af en umiddelbar konstatering af en overtrædelse af artikel 5 eller 6. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   I hastetilfælde på grund af risikoen for alvorlig og
  uoprettelig
  skade for erhvervsbrugere eller slutbrugere af gatekeepere kan Kommissionen ved afgørelse efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4, pålægge en gatekeeper foreløbige forholdsregler på grundlag af en umiddelbar konstatering af en overtrædelse af artikel 5 eller 6.

1.   I hastetilfælde på grund af risikoen for alvorlig og
  omgående
  skade for erhvervsbrugere eller slutbrugere af gatekeepere kan Kommissionen ved afgørelse efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4, pålægge en gatekeeper foreløbige forholdsregler på grundlag af en umiddelbar konstatering af en overtrædelse af artikel 5 eller 6.

Ændring 182

Ændring 182

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 2

Artikel 22 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   En afgørelse i henhold til stk. 1
  kan
  kun træffes i forbindelse med en procedure, der er indledt med henblik på eventuel vedtagelse af en afgørelse om manglende overholdelse i henhold til artikel 25, stk. 1.
  En
  afgørelse i henhold til stk. 1 gælder i et bestemt tidsrum og kan fornys, i det omfang det er nødvendigt og hensigtsmæssigt. | 2.   Der træffes kun en afgørelse i henhold til stk. 1 i forbindelse med en procedure, der er indledt med henblik på eventuel vedtagelse af en afgørelse om manglende overholdelse i henhold til artikel 25, stk. 1.
  Den pågældende
  afgørelse gælder i et bestemt tidsrum og kan fornys, i det omfang det er nødvendigt og hensigtsmæssigt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   En afgørelse i henhold til stk. 1
  kan
  kun træffes i forbindelse med en procedure, der er indledt med henblik på eventuel vedtagelse af en afgørelse om manglende overholdelse i henhold til artikel 25, stk. 1.
  En
  afgørelse i henhold til stk. 1 gælder i et bestemt tidsrum og kan fornys, i det omfang det er nødvendigt og hensigtsmæssigt.

2.   Der træffes kun en afgørelse i henhold til stk. 1 i forbindelse med en procedure, der er indledt med henblik på eventuel vedtagelse af en afgørelse om manglende overholdelse i henhold til artikel 25, stk. 1.
  Den pågældende
  afgørelse gælder i et bestemt tidsrum og kan fornys, i det omfang det er nødvendigt og hensigtsmæssigt.

Ændring 183

Ændring 183

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 22 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  I hastetilfælde på grund af risikoen for alvorlig og omgående skade for erhvervsbrugere eller slutbrugere af gatekeepere som følge af nye praksisser implementeret af en eller flere gatekeepere, som vil kunne undergrave konkurrencen på markedet for centrale platformstjenester, eller som kan være urimelige i henhold til artikel 10, stk. 2, kan Kommissionen pålægge de pågældende gatekeepere foreløbige forholdsregler for at forhindre, at denne risiko udmønter sig i praksis. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  I hastetilfælde på grund af risikoen for alvorlig og omgående skade for erhvervsbrugere eller slutbrugere af gatekeepere som følge af nye praksisser implementeret af en eller flere gatekeepere, som vil kunne undergrave konkurrencen på markedet for centrale platformstjenester, eller som kan være urimelige i henhold til artikel 10, stk. 2, kan Kommissionen pålægge de pågældende gatekeepere foreløbige forholdsregler for at forhindre, at denne risiko udmønter sig i praksis.

Ændring 184

Ændring 184

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 2 b (nyt)

Artikel 22 — stk. 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Der træffes kun en afgørelse som omhandlet i stk. 2a, i denne artikel som led i en markedsundersøgelse i henhold til artikel 17 og senest seks måneder efter indledningen af en sådan undersøgelse. De foreløbige forholdsregler gælder i et bestemt tidsrum og bliver under alle omstændigheder fornyet eller trukket tilbage under hensyntagen til den endelige afgørelse efter markedsundersøgelsen i henhold til artikel 17. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2b.
     
  Der træffes kun en afgørelse som omhandlet i stk. 2a, i denne artikel som led i en markedsundersøgelse i henhold til artikel 17 og senest seks måneder efter indledningen af en sådan undersøgelse. De foreløbige forholdsregler gælder i et bestemt tidsrum og bliver under alle omstændigheder fornyet eller trukket tilbage under hensyntagen til den endelige afgørelse efter markedsundersøgelsen i henhold til artikel 17.

Ændring 185

Ændring 185

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23

Artikel 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 23 | udgår |
| Forpligtelser | |
| 1.
     
  Hvis den pågældende gatekeeper under en procedure i henhold til artikel 16 eller 25 giver tilsagn om, at de relevante centrale platformstjenester vil sikre overholdelsen af de i artikel 5 og 6 fastsatte forpligtelser, kan Kommissionen ved afgørelse vedtaget efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4, gøre disse tilsagn bindende for den pågældende gatekeeper og erklære, at der ikke er yderligere grund til at gribe ind. | |
| 2.
     
  Kommissionen kan efter anmodning eller på eget initiativ ved en afgørelse genåbne den relevante procedure, hvis: | |
| a) | de faktiske forhold ændrer sig med hensyn til et punkt, der var væsentligt for afgørelsen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 23

Artikel 23

udgår

udgår

Forpligtelser

Forpligtelser

1.
     
  Hvis den pågældende gatekeeper under en procedure i henhold til artikel 16 eller 25 giver tilsagn om, at de relevante centrale platformstjenester vil sikre overholdelsen af de i artikel 5 og 6 fastsatte forpligtelser, kan Kommissionen ved afgørelse vedtaget efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4, gøre disse tilsagn bindende for den pågældende gatekeeper og erklære, at der ikke er yderligere grund til at gribe ind.

2.
     
  Kommissionen kan efter anmodning eller på eget initiativ ved en afgørelse genåbne den relevante procedure, hvis:

a)

a)

de faktiske forhold ændrer sig med hensyn til et punkt, der var væsentligt for afgørelsen

de faktiske forhold ændrer sig med hensyn til et punkt, der var væsentligt for afgørelsen

| b) | den pågældende gatekeeper handler i strid med sine forpligtelser |
| --- | --- |

b)

b)

den pågældende gatekeeper handler i strid med sine forpligtelser

den pågældende gatekeeper handler i strid med sine forpligtelser

| c) | afgørelsen byggede på ufuldstændige, urigtige eller forvanskede oplysninger fra parterne. |
| --- | --- |

c)

c)

afgørelsen byggede på ufuldstændige, urigtige eller forvanskede oplysninger fra parterne.

afgørelsen byggede på ufuldstændige, urigtige eller forvanskede oplysninger fra parterne.

3.
     
  Hvis Kommissionen finder, at de tilsagn, som den pågældende gatekeeper har givet, ikke kan sikre effektiv overholdelse af forpligtelserne i artikel 5 og 6, redegør den for årsagerne til ikke at gøre disse tilsagn bindende i afgørelsen om afslutning af den relevante procedure.

Ændring 186

Ændring 186

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 1

Artikel 24 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen
  kan træffe
  de nødvendige foranstaltninger til at overvåge den effektive gennemførelse og overholdelse af forpligtelserne i artikel 5 og 6 og de afgørelser, der træffes i henhold til artikel 7, 16, 22 og 23. | 1.   Kommissionen
  træffer
  de nødvendige foranstaltninger til at overvåge den effektive gennemførelse og overholdelse af forpligtelserne i artikel 5 og 6 og de afgørelser, der træffes i henhold til artikel 7, 16, 22 og 23. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen
  kan træffe
  de nødvendige foranstaltninger til at overvåge den effektive gennemførelse og overholdelse af forpligtelserne i artikel 5 og 6 og de afgørelser, der træffes i henhold til artikel 7, 16, 22 og 23.

1.   Kommissionen
  træffer
  de nødvendige foranstaltninger til at overvåge den effektive gennemførelse og overholdelse af forpligtelserne i artikel 5 og 6 og de afgørelser, der træffes i henhold til artikel 7, 16, 22 og 23.

Ændring 187

Ændring 187

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 a (ny)

Artikel 24 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 24a




  Klagemekanisme





  1.
     
  Erhvervsbrugere, konkurrenter, slutbrugere af de centrale platformstjenester og deres repræsentanter eller andre personer med en legitim interesse kan klage til de kompetente nationale konkurrencemyndigheder over enhver praksis eller adfærd fra gatekeeperens side, der falder ind under denne forordnings anvendelsesområde, herunder manglende overholdelse.




  De kompetente nationale myndigheder vurderer sådanne klager og indberetter dem til Kommissionen.




  Kommissionen undersøger, om der er rimelig grund til at indlede en procedure i henhold til artikel 18 eller en markedsundersøgelse i henhold til artikel 14.






  2.
     
  Direktiv (EU) 2019/1937 finder anvendelse på klager og indberetning af overtrædelser af denne forordning og beskyttelse af personer, der indberetter sådanne overtrædelser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 24a

Klagemekanisme

1.
     
  Erhvervsbrugere, konkurrenter, slutbrugere af de centrale platformstjenester og deres repræsentanter eller andre personer med en legitim interesse kan klage til de kompetente nationale konkurrencemyndigheder over enhver praksis eller adfærd fra gatekeeperens side, der falder ind under denne forordnings anvendelsesområde, herunder manglende overholdelse.

De kompetente nationale myndigheder vurderer sådanne klager og indberetter dem til Kommissionen.

Kommissionen undersøger, om der er rimelig grund til at indlede en procedure i henhold til artikel 18 eller en markedsundersøgelse i henhold til artikel 14.

2.
     
  Direktiv (EU) 2019/1937 finder anvendelse på klager og indberetning af overtrædelser af denne forordning og beskyttelse af personer, der indberetter sådanne overtrædelser.

Ændring 188

Ændring 188

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 b (ny)

Artikel 24 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 24b |
| | Overvågningsafdeling |
| | 1.
     
  Gatekeepere opretter en overvågningsafdeling, der er uafhængig af gatekeeperens operationelle afdelinger og udpeger en eller flere overvågningsansvarlige, herunder lederen af overvågningsafdelingen. |
| | 2.
     
  Gatekeeperen sikrer, at overvågningsafdelingen i henhold til stk. 1 har tilstrækkelige beføjelser, status og ressourcer samt adgang til gatekeepernes ledelsesorgan til at overvåge, at gatekeeperen overholder denne forordning. |
| | 3.
     
  Gatekeeperen sikrer, at overvågningsansvarlige, der udpeges i henhold til stk. 1, har de nødvendige faglige kvalifikationer og den nødvendige viden, erfaring og evne til at udføre de opgaver, der er omhandlet i stk. 4. |
| | Gatekeeperen sikrer også, at lederen af overvågningsafdelingen, der er udpeget i henhold til stk. 1, er en højtstående leder med særligt ansvar for overvågningsafdelingen og er uafhængig af gatekeepernes operationelle afdelinger og ledelsesorgan. |
| | 4.
     
  Lederen af overvågningsafdelingen rapporterer direkte til gatekeepers ledelsesorgan og har beføjelse til at gøre opmærksom på problemer og advare det pågældende organ, hvis der opstår risici for manglende overholdelse af denne forordning, uden at dette berører ledelsesorganets ansvar i dets tilsyns- og ledelsesfunktioner. |
| | Lederen af overvågningsafdelingen må ikke fjernes fra posten uden forudgående godkendelse fra gatekeeperens ledelsesorgan. |
| | 5.
     
  Overvågningsansvarlige, der er udpeget af gatekeeperen i henhold til stk. 1, fører tilsyn med, at gatekeeperen overholder forpligtelserne i denne forordning, herunder mindst følgende opgaver: |
| | a) | tilrettelægge, overvåge og føre tilsyn med de foranstaltninger og aktiviteter, der gennemføres af gatekeepere, og som har til formål at sikre overholdelse af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 24b

Artikel 24b

Overvågningsafdeling

Overvågningsafdeling

1.
     
  Gatekeepere opretter en overvågningsafdeling, der er uafhængig af gatekeeperens operationelle afdelinger og udpeger en eller flere overvågningsansvarlige, herunder lederen af overvågningsafdelingen.

2.
     
  Gatekeeperen sikrer, at overvågningsafdelingen i henhold til stk. 1 har tilstrækkelige beføjelser, status og ressourcer samt adgang til gatekeepernes ledelsesorgan til at overvåge, at gatekeeperen overholder denne forordning.

3.
     
  Gatekeeperen sikrer, at overvågningsansvarlige, der udpeges i henhold til stk. 1, har de nødvendige faglige kvalifikationer og den nødvendige viden, erfaring og evne til at udføre de opgaver, der er omhandlet i stk. 4.

Gatekeeperen sikrer også, at lederen af overvågningsafdelingen, der er udpeget i henhold til stk. 1, er en højtstående leder med særligt ansvar for overvågningsafdelingen og er uafhængig af gatekeepernes operationelle afdelinger og ledelsesorgan.

Gatekeeperen sikrer også, at lederen af overvågningsafdelingen, der er udpeget i henhold til stk. 1, er en højtstående leder med særligt ansvar for overvågningsafdelingen og er uafhængig af gatekeepernes operationelle afdelinger og ledelsesorgan.

4.
     
  Lederen af overvågningsafdelingen rapporterer direkte til gatekeepers ledelsesorgan og har beføjelse til at gøre opmærksom på problemer og advare det pågældende organ, hvis der opstår risici for manglende overholdelse af denne forordning, uden at dette berører ledelsesorganets ansvar i dets tilsyns- og ledelsesfunktioner.

Lederen af overvågningsafdelingen må ikke fjernes fra posten uden forudgående godkendelse fra gatekeeperens ledelsesorgan.

Lederen af overvågningsafdelingen må ikke fjernes fra posten uden forudgående godkendelse fra gatekeeperens ledelsesorgan.

5.
     
  Overvågningsansvarlige, der er udpeget af gatekeeperen i henhold til stk. 1, fører tilsyn med, at gatekeeperen overholder forpligtelserne i denne forordning, herunder mindst følgende opgaver:

a)

a)

tilrettelægge, overvåge og føre tilsyn med de foranstaltninger og aktiviteter, der gennemføres af gatekeepere, og som har til formål at sikre overholdelse af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning

tilrettelægge, overvåge og føre tilsyn med de foranstaltninger og aktiviteter, der gennemføres af gatekeepere, og som har til formål at sikre overholdelse af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning

| b) | informere og rådgive ledelsen og gatekeeperens medarbejderne om relevante forpligtelser i henhold til denne forordning |
| --- | --- |

b)

b)

informere og rådgive ledelsen og gatekeeperens medarbejderne om relevante forpligtelser i henhold til denne forordning

informere og rådgive ledelsen og gatekeeperens medarbejderne om relevante forpligtelser i henhold til denne forordning

| c) | hvor det er relevant, overvåge overholdelsen af forpligtelser, der er gjort bindende i henhold til artikel 23, uden at dette berører Kommissionens mulighed for at udnævne uafhængige eksterne eksperter i henhold til artikel 24, stk. 2 |
| --- | --- |

c)

c)

hvor det er relevant, overvåge overholdelsen af forpligtelser, der er gjort bindende i henhold til artikel 23, uden at dette berører Kommissionens mulighed for at udnævne uafhængige eksterne eksperter i henhold til artikel 24, stk. 2

hvor det er relevant, overvåge overholdelsen af forpligtelser, der er gjort bindende i henhold til artikel 23, uden at dette berører Kommissionens mulighed for at udnævne uafhængige eksterne eksperter i henhold til artikel 24, stk. 2

| d) | samarbejde med Kommissionen med henblik på denne forordning. |
| --- | --- |

d)

d)

samarbejde med Kommissionen med henblik på denne forordning.

samarbejde med Kommissionen med henblik på denne forordning.

6.
     
  Gatekeepere meddeler Kommissionen navn og kontaktoplysninger på lederen af overvågningsafdelingen.

7.
     
  Gatekeeperens ledelsesorgan skal definere, føre tilsyn med og være ansvarlig for gennemførelsen af gatekeeperens ledelsesordninger, der sikrer overvågningsafdelingens uafhængighed, herunder adskillelse af opgaver i organisationen for gatekeeperen og forebyggelse af interessekonflikter.

Ændring 189

Ændring 189

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1 — litra e

Artikel 25 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | forpligtelser, der er gjort retligt bindende i henhold til artikel 23. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

e)

forpligtelser, der er gjort retligt bindende i henhold til artikel 23.

forpligtelser, der er gjort retligt bindende i henhold til artikel 23.

udgår

udgår

Ændring 190

Ændring 190

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 25 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen vedtager en sådan afgørelse inden for 12 måneder efter at have indledt de i artikel 18 omhandlede procedurer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Kommissionen vedtager en sådan afgørelse inden for 12 måneder efter at have indledt de i artikel 18 omhandlede procedurer.

Ændring 191

Ændring 191

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 2

Artikel 25 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Inden Kommissionen vedtager afgørelsen i henhold til stk. 1, meddeler den sine foreløbige resultater til den pågældende gatekeeper. I 
  de
  foreløbige resultater redegør Kommissionen for de foranstaltninger, den overvejer at træffe, eller som den mener, at gatekeeperen bør træffe for effektivt at imødekomme de foreløbige resultater. | 2.   Inden Kommissionen vedtager afgørelsen i henhold til stk. 1, meddeler den sine foreløbige resultater til den pågældende gatekeeper. I 
  disse
  foreløbige resultater redegør Kommissionen for de foranstaltninger, den overvejer at træffe, eller som den mener, at gatekeeperen bør træffe for effektivt at imødekomme de foreløbige resultater. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Inden Kommissionen vedtager afgørelsen i henhold til stk. 1, meddeler den sine foreløbige resultater til den pågældende gatekeeper. I 
  de
  foreløbige resultater redegør Kommissionen for de foranstaltninger, den overvejer at træffe, eller som den mener, at gatekeeperen bør træffe for effektivt at imødekomme de foreløbige resultater.

2.   Inden Kommissionen vedtager afgørelsen i henhold til stk. 1, meddeler den sine foreløbige resultater til den pågældende gatekeeper. I 
  disse
  foreløbige resultater redegør Kommissionen for de foranstaltninger, den overvejer at træffe, eller som den mener, at gatekeeperen bør træffe for effektivt at imødekomme de foreløbige resultater.

Ændring 192

Ændring 192

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 4

Artikel 25 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Gatekeeperen forelægger Kommissionen en beskrivelse af de foranstaltninger, den har truffet for at sikre overholdelse af den afgørelse, der er vedtaget i henhold til stk. 1. | 4.   Gatekeeperen forelægger Kommissionen en beskrivelse af de foranstaltninger,
  som
  den har truffet for at sikre overholdelse af den afgørelse, der er vedtaget i henhold til stk. 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Gatekeeperen forelægger Kommissionen en beskrivelse af de foranstaltninger, den har truffet for at sikre overholdelse af den afgørelse, der er vedtaget i henhold til stk. 1.

4.   Gatekeeperen forelægger Kommissionen en beskrivelse af de foranstaltninger,
  som
  den har truffet for at sikre overholdelse af den afgørelse, der er vedtaget i henhold til stk. 1.

Ændring 193

Ændring 193

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 1 — indledning

Artikel 26 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   I afgørelsen i henhold til artikel 25 kan Kommissionen pålægge en gatekeeper bøder på op til
  10
   % af dennes samlede omsætning i det foregående regnskabsår, hvis den finder, at gatekeeperen forsætligt eller uagtsomt undlader at overholde: | 1.   I afgørelsen i henhold til artikel 25 kan Kommissionen pålægge en gatekeeper bøder på
  mindst 4 % og
  op til
  20
   % af dennes samlede
  globale
  omsætning i det foregående regnskabsår, hvis den finder, at gatekeeperen forsætligt eller uagtsomt undlader at overholde: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   I afgørelsen i henhold til artikel 25 kan Kommissionen pålægge en gatekeeper bøder på op til
  10
   % af dennes samlede omsætning i det foregående regnskabsår, hvis den finder, at gatekeeperen forsætligt eller uagtsomt undlader at overholde:

1.   I afgørelsen i henhold til artikel 25 kan Kommissionen pålægge en gatekeeper bøder på
  mindst 4 % og
  op til
  20
   % af dennes samlede
  globale
  omsætning i det foregående regnskabsår, hvis den finder, at gatekeeperen forsætligt eller uagtsomt undlader at overholde:

Ændring 194

Ændring 194

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1 — litra a a (nyt)

Artikel 25 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | forpligtelsen til at meddele de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 12 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

forpligtelsen til at meddele de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 12

forpligtelsen til at meddele de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 12

Ændring 195

Ændring 195

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1 — litra a b (nyt)

Artikel 25 — stk. 1 — litra a b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ab) | forpligtelsen til at meddele de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 13, eller afgiver urigtige, ufuldstændige eller vildledende oplysninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ab)

ab)

forpligtelsen til at meddele de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 13, eller afgiver urigtige, ufuldstændige eller vildledende oplysninger

forpligtelsen til at meddele de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 13, eller afgiver urigtige, ufuldstændige eller vildledende oplysninger

Ændring 196

Ændring 196

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1 — litra e

Artikel 25 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | et tilsagn, der er gjort bindende ved afgørelse i henhold til artikel 23. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

e)

et tilsagn, der er gjort bindende ved afgørelse i henhold til artikel 23.

et tilsagn, der er gjort bindende ved afgørelse i henhold til artikel 23.

udgår

udgår

Ændring 197

Ændring 197

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 2 — litra b

Artikel 25 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | undlader at meddele de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 12, eller afgiver urigtige, ufuldstændige eller forvanskede oplysninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

b)

undlader at meddele de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 12, eller afgiver urigtige, ufuldstændige eller forvanskede oplysninger

undlader at meddele de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 12, eller afgiver urigtige, ufuldstændige eller forvanskede oplysninger

udgår

udgår

Ændring 198

Ændring 198

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 2 — litra c

Artikel 25 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | undlader at forelægge den beskrivelse, der kræves i henhold til artikel 13 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

c)

undlader at forelægge den beskrivelse, der kræves i henhold til artikel 13

undlader at forelægge den beskrivelse, der kræves i henhold til artikel 13

udgår

udgår

Ændring 199

Ændring 199

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2

Artikel 27 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Når virksomhederne har opfyldt den forpligtelse, som tvangsbøden skulle gennemtvinge, kan Kommissionen ved en afgørelse vedtaget efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4, fastsætte tvangsbødens endelige størrelse
  til et lavere beløb end det, der ville følge af den oprindelige afgørelse
  . | 2.   Når virksomhederne har opfyldt den forpligtelse, som tvangsbøden skulle gennemtvinge, kan Kommissionen ved en afgørelse vedtaget efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4, fastsætte tvangsbødens endelige størrelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Når virksomhederne har opfyldt den forpligtelse, som tvangsbøden skulle gennemtvinge, kan Kommissionen ved en afgørelse vedtaget efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4, fastsætte tvangsbødens endelige størrelse
  til et lavere beløb end det, der ville følge af den oprindelige afgørelse
  .

2.   Når virksomhederne har opfyldt den forpligtelse, som tvangsbøden skulle gennemtvinge, kan Kommissionen ved en afgørelse vedtaget efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4, fastsætte tvangsbødens endelige størrelse.

Ændring 200

Ændring 200

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 1

Artikel 28 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionens beføjelser i henhold til artikel 26 og 27 forældes efter
  tre
  år. | 1.   Kommissionens beføjelser i henhold til artikel 26 og 27 forældes efter
  fem
  år. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionens beføjelser i henhold til artikel 26 og 27 forældes efter
  tre
  år.

1.   Kommissionens beføjelser i henhold til artikel 26 og 27 forældes efter
  fem
  år.

Ændring 201

Ændring 201

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 1 — indledning

Artikel 30 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Inden Kommissionen vedtager en afgørelse i henhold til artikel 7, artikel 8, stk. 1, artikel 9, stk. 1, 15, 16, 22, 23, 25 og 26 samt artikel 27, stk. 2, giver den den berørte gatekeeper eller virksomhed eller virksomhedssammenslutning lejlighed til at blive hørt om: | 1.   Inden Kommissionen vedtager en afgørelse i henhold til artikel 7, artikel 8, stk. 1, artikel 9, stk. 1, 15, 16, 22, 23, 25 og 26 samt artikel 27, stk. 2, giver den berørte gatekeeper eller virksomhed eller virksomhedssammenslutning
  , herunder tredjeparter med en legitim interesse
  lejlighed til at blive hørt om: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Inden Kommissionen vedtager en afgørelse i henhold til artikel 7, artikel 8, stk. 1, artikel 9, stk. 1, 15, 16, 22, 23, 25 og 26 samt artikel 27, stk. 2, giver den den berørte gatekeeper eller virksomhed eller virksomhedssammenslutning lejlighed til at blive hørt om:

1.   Inden Kommissionen vedtager en afgørelse i henhold til artikel 7, artikel 8, stk. 1, artikel 9, stk. 1, 15, 16, 22, 23, 25 og 26 samt artikel 27, stk. 2, giver den berørte gatekeeper eller virksomhed eller virksomhedssammenslutning
  , herunder tredjeparter med en legitim interesse
  lejlighed til at blive hørt om:

Ændring 202

Ændring 202

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 2

Artikel 30 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Berørte gatekeepere, virksomheder og virksomhedssammenslutninger kan fremsætte deres bemærkninger til Kommissionens foreløbige konklusioner inden for en frist, som fastsættes af Kommissionen i dens foreløbige undersøgelsesresultater, og som ikke må være kortere end 14 dage. | 2.   Berørte gatekeepere, virksomheder og virksomhedssammenslutninger
  , herunder tredjeparter med en legitim interesse
  kan fremsætte deres bemærkninger til Kommissionens foreløbige konklusioner inden for en frist, som fastsættes af Kommissionen i dens foreløbige undersøgelsesresultater, og som ikke må være kortere end 14 dage. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Berørte gatekeepere, virksomheder og virksomhedssammenslutninger kan fremsætte deres bemærkninger til Kommissionens foreløbige konklusioner inden for en frist, som fastsættes af Kommissionen i dens foreløbige undersøgelsesresultater, og som ikke må være kortere end 14 dage.

2.   Berørte gatekeepere, virksomheder og virksomhedssammenslutninger
  , herunder tredjeparter med en legitim interesse
  kan fremsætte deres bemærkninger til Kommissionens foreløbige konklusioner inden for en frist, som fastsættes af Kommissionen i dens foreløbige undersøgelsesresultater, og som ikke må være kortere end 14 dage.

Ændring 203

Ændring 203

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 3

Artikel 30 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen baserer kun sine afgørelser på klagepunkter, som de berørte gatekeepere, virksomheder
  og
  virksomhedssammenslutninger har haft lejlighed til at udtale sig om. | 3.   Kommissionen baserer kun sine afgørelser på klagepunkter, som de berørte gatekeepere, virksomheder, virksomhedssammenslutninger
  og tredjeparter med en legitim interesse
  har haft lejlighed til at udtale sig om. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Kommissionen baserer kun sine afgørelser på klagepunkter, som de berørte gatekeepere, virksomheder
  og
  virksomhedssammenslutninger har haft lejlighed til at udtale sig om.

3.   Kommissionen baserer kun sine afgørelser på klagepunkter, som de berørte gatekeepere, virksomheder, virksomhedssammenslutninger
  og tredjeparter med en legitim interesse
  har haft lejlighed til at udtale sig om.

Ændring 233

Ændring 233

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 a (ny)

Artikel 30 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 30a |
| | Ansvarlighed |
| | 1.
     
  Kommissionen vedtager en årlig rapport om den digitale økonomis tilstand. Rapporten skal indeholde en analyse af gatekeepernes markedsstilling, indflydelse og forretningsmodeller på det indre marked. Rapporten skal indeholde en sammenfatning af Kommissionens aktiviteter, især tilsynsforanstaltninger vedtaget i henhold til kapitel II og IV i denne forordning, og en vurdering af, hvorvidt konkurrencereglerne, bestemmelserne i denne forordning (og forordning (EU) XX/2021 (forordningen om digitale tjenester)) og de nuværende håndhævelsesniveauer er tilstrækkelige til at håndtere konkurrenceforvridende adfærd og sikre den frie markedsadgang og retfærdige digitale markeder. Denne årlige rapport skal også omfatte en vurdering af de i artikel 13 omhandlede revisionsrapporter og en social konsekvensanalyse, som vurderer nye digitale produkter og tjenester og deres potentielle indflydelse på den mentale sundhed, brugeradfærd, desinformation, polarisering og demokrati. I forbindelse med sin varetagelse af denne opgave koordinerer Kommissionen sin tilsyns- og overvågningsindsats med tilsyns- og overvågningsindsatsen i henhold til forordningen om digitale tjenester med henblik på at opnå størst mulig synergi. |
| | 2.
     
  Europa-Parlamentet kan gennem sine kompetente udvalg afgive en årlig udtalelse om Kommissionens rapport, herunder forslag til markedsundersøgelser af nye tjenester og ny praksis i henhold til artikel 17. |
| | 3.
     
  Kommissionen svarer skriftligt på den af Europa-Parlamentet vedtagne udtalelse og svarer på eventuelle opfordringer til handling vedrørende artikel 17 i udtalelsen, herunder afgiver begrundelser for manglende handling, og på ethvert spørgsmål, der rettes til den af Europa-Parlamentet eller Rådet, senest fem uger efter modtagelsen. |
| | 4.
     
  På Europa-Parlamentets anmodning deltager Kommissionen i en høring i Europa-Parlamentet. Der afholdes en høring mindst to gange om året. Den respektive kommissær afgiver en redegørelse over for Europa-Parlamentet og besvarer ethvert spørgsmål fra dets medlemmer, når som helst der anmodes herom. Derudover sikres der en løbende dialog på højt niveau mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen i form af drøftelser, der finder sted mindst fire gange om året. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 30a

Artikel 30a

Ansvarlighed

Ansvarlighed

1.
     
  Kommissionen vedtager en årlig rapport om den digitale økonomis tilstand. Rapporten skal indeholde en analyse af gatekeepernes markedsstilling, indflydelse og forretningsmodeller på det indre marked. Rapporten skal indeholde en sammenfatning af Kommissionens aktiviteter, især tilsynsforanstaltninger vedtaget i henhold til kapitel II og IV i denne forordning, og en vurdering af, hvorvidt konkurrencereglerne, bestemmelserne i denne forordning (og forordning (EU) XX/2021 (forordningen om digitale tjenester)) og de nuværende håndhævelsesniveauer er tilstrækkelige til at håndtere konkurrenceforvridende adfærd og sikre den frie markedsadgang og retfærdige digitale markeder. Denne årlige rapport skal også omfatte en vurdering af de i artikel 13 omhandlede revisionsrapporter og en social konsekvensanalyse, som vurderer nye digitale produkter og tjenester og deres potentielle indflydelse på den mentale sundhed, brugeradfærd, desinformation, polarisering og demokrati. I forbindelse med sin varetagelse af denne opgave koordinerer Kommissionen sin tilsyns- og overvågningsindsats med tilsyns- og overvågningsindsatsen i henhold til forordningen om digitale tjenester med henblik på at opnå størst mulig synergi.

2.
     
  Europa-Parlamentet kan gennem sine kompetente udvalg afgive en årlig udtalelse om Kommissionens rapport, herunder forslag til markedsundersøgelser af nye tjenester og ny praksis i henhold til artikel 17.

3.
     
  Kommissionen svarer skriftligt på den af Europa-Parlamentet vedtagne udtalelse og svarer på eventuelle opfordringer til handling vedrørende artikel 17 i udtalelsen, herunder afgiver begrundelser for manglende handling, og på ethvert spørgsmål, der rettes til den af Europa-Parlamentet eller Rådet, senest fem uger efter modtagelsen.

4.
     
  På Europa-Parlamentets anmodning deltager Kommissionen i en høring i Europa-Parlamentet. Der afholdes en høring mindst to gange om året. Den respektive kommissær afgiver en redegørelse over for Europa-Parlamentet og besvarer ethvert spørgsmål fra dets medlemmer, når som helst der anmodes herom. Derudover sikres der en løbende dialog på højt niveau mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen i form af drøftelser, der finder sted mindst fire gange om året.

Ændring 204

Ændring 204

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 1

Artikel 31 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   De oplysninger, der indsamles i henhold til artikel 3,
  12, 13,
  19, 20 og
  21
  , må kun anvendes i forbindelse med denne forordning. | 1.   De oplysninger, der indsamles i henhold til artikel 3, 19, 20
  , 21
  og
  31d
  , må kun anvendes i forbindelse med denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   De oplysninger, der indsamles i henhold til artikel 3,
  12, 13,
  19, 20 og
  21
  , må kun anvendes i forbindelse med denne forordning.

1.   De oplysninger, der indsamles i henhold til artikel 3, 19, 20
  , 21
  og
  31d
  , må kun anvendes i forbindelse med denne forordning.

Ændring 205

Ændring 205

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 31 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  De oplysninger, der indsamles i henhold til artikel 12, må kun anvendes i forbindelse med denne forordning og forordning (EF) nr. 139/2004. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  De oplysninger, der indsamles i henhold til artikel 12, må kun anvendes i forbindelse med denne forordning og forordning (EF) nr. 139/2004.

Ændring 206

Ændring 206

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 1 b (nyt)

Artikel 31 — stk. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  De oplysninger, der indsamles i henhold til artikel 13, må kun anvendes i forbindelse med denne forordning og forordning (EU) 2016/679. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1b.
     
  De oplysninger, der indsamles i henhold til artikel 13, må kun anvendes i forbindelse med denne forordning og forordning (EU) 2016/679.

Ændring 207

Ændring 207

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 2

Artikel 31 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Med forbehold af udveksling og anvendelse af oplysninger med henblik på den i artikel 32 og 33 omhandlede anvendelse er Kommissionen og medlemsstaternes konkurrencemyndigheder, deres embedsmænd, øvrige ansatte og andre personer, der arbejder under tilsyn af disse myndigheder, samt enhver fysisk eller juridisk person, herunder revisorer og eksperter udpeget i henhold til artikel 24, stk. 2, forpligtede til ikke at videregive de oplysninger, de har indhentet eller udvekslet i henhold til denne forordning, og som ifølge deres natur er undergivet tavshedspligt. Denne forpligtelse gælder også for alle repræsentanter og eksperter fra medlemsstater, der deltager i alle aktiviteter i Det Rådgivende Udvalg for Digitale Markeder i henhold til artikel 32. | 2.   Med forbehold af udveksling og anvendelse af oplysninger med henblik på den i artikel
  12, 13, 31d,
  32 og 33 omhandlede anvendelse er Kommissionen og medlemsstaternes konkurrencemyndigheder, deres embedsmænd, øvrige ansatte og andre personer, der arbejder under tilsyn af disse myndigheder, samt enhver fysisk eller juridisk person, herunder revisorer og eksperter udpeget i henhold til artikel 24, stk. 2, forpligtede til ikke at videregive de oplysninger, de har indhentet eller udvekslet i henhold til denne forordning, og som ifølge deres natur er undergivet tavshedspligt. Denne forpligtelse gælder også for alle repræsentanter og eksperter fra medlemsstater, der deltager i alle aktiviteter i Det Rådgivende Udvalg for Digitale Markeder i henhold til artikel 32. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Med forbehold af udveksling og anvendelse af oplysninger med henblik på den i artikel 32 og 33 omhandlede anvendelse er Kommissionen og medlemsstaternes konkurrencemyndigheder, deres embedsmænd, øvrige ansatte og andre personer, der arbejder under tilsyn af disse myndigheder, samt enhver fysisk eller juridisk person, herunder revisorer og eksperter udpeget i henhold til artikel 24, stk. 2, forpligtede til ikke at videregive de oplysninger, de har indhentet eller udvekslet i henhold til denne forordning, og som ifølge deres natur er undergivet tavshedspligt. Denne forpligtelse gælder også for alle repræsentanter og eksperter fra medlemsstater, der deltager i alle aktiviteter i Det Rådgivende Udvalg for Digitale Markeder i henhold til artikel 32.

2.   Med forbehold af udveksling og anvendelse af oplysninger med henblik på den i artikel
  12, 13, 31d,
  32 og 33 omhandlede anvendelse er Kommissionen og medlemsstaternes konkurrencemyndigheder, deres embedsmænd, øvrige ansatte og andre personer, der arbejder under tilsyn af disse myndigheder, samt enhver fysisk eller juridisk person, herunder revisorer og eksperter udpeget i henhold til artikel 24, stk. 2, forpligtede til ikke at videregive de oplysninger, de har indhentet eller udvekslet i henhold til denne forordning, og som ifølge deres natur er undergivet tavshedspligt. Denne forpligtelse gælder også for alle repræsentanter og eksperter fra medlemsstater, der deltager i alle aktiviteter i Det Rådgivende Udvalg for Digitale Markeder i henhold til artikel 32.

Ændring 208

Ændring 208

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 a (ny)

Artikel 31 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 31a




  Europæisk gruppe på højt plan af digitale tilsynsmyndigheder





  1.
     
  Kommissionen nedsætter en europæisk gruppe på højt plan af digitale tilsynsmyndigheder (»gruppen«) i form af en ekspertgruppe bestående af en repræsentant fra Kommissionen, en repræsentant fra relevante EU-organer, repræsentanter for nationale kompetente myndigheder og repræsentanter for andre nationale konkurrencemyndigheder i specifikke sektorer, herunder databeskyttelse og elektronisk kommunikation samt forbrugerbeskyttelsesmyndigheder.






  2.
     
  Med henblik på stk. 1 repræsenteres de relevante nationale kompetente myndigheder i gruppen af deres respektive ledere. For at lette gruppens arbejde stiller Kommissionen et sekretariat til rådighed for gruppen.






  3.
     
  Gruppens arbejde kan organiseres i ekspertarbejdsgrupper, der etablerer eksperthold på tværs af tilsynsmyndigheder, som giver Kommissionen et højt ekspertiseniveau. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 31a

Europæisk gruppe på højt plan af digitale tilsynsmyndigheder

1.
     
  Kommissionen nedsætter en europæisk gruppe på højt plan af digitale tilsynsmyndigheder (»gruppen«) i form af en ekspertgruppe bestående af en repræsentant fra Kommissionen, en repræsentant fra relevante EU-organer, repræsentanter for nationale kompetente myndigheder og repræsentanter for andre nationale konkurrencemyndigheder i specifikke sektorer, herunder databeskyttelse og elektronisk kommunikation samt forbrugerbeskyttelsesmyndigheder.

2.
     
  Med henblik på stk. 1 repræsenteres de relevante nationale kompetente myndigheder i gruppen af deres respektive ledere. For at lette gruppens arbejde stiller Kommissionen et sekretariat til rådighed for gruppen.

3.
     
  Gruppens arbejde kan organiseres i ekspertarbejdsgrupper, der etablerer eksperthold på tværs af tilsynsmyndigheder, som giver Kommissionen et højt ekspertiseniveau.

Ændring 209

Ændring 209

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 b (ny)

Artikel 31 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 31b |
| | Opgaver for den europæiske gruppe på højt plan af digitale tilsynsmyndigheder |
| | 1.
     
  Gruppen bistår Kommissionen med at sikre en konsekvent anvendelse af denne forordning og overvåge dens overholdelse ved hjælp af rådgivning, ekspertise og henstillinger. Med henblik herpå skal gruppen have følgende opgaver: |
| | a) | behandle spørgsmål vedrørende samarbejdet og koordineringen mellem Kommissionen og medlemsstaterne i deres håndhævelsesforanstaltninger ved at fremme udveksling af oplysninger og bedste praksis om deres arbejde og beslutningstagningsprincipper og -praksis med henblik på at udvikle en konsekvent reguleringsstrategi og undgå modstridende beslutninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 31b

Artikel 31b

Opgaver for den europæiske gruppe på højt plan af digitale tilsynsmyndigheder

Opgaver for den europæiske gruppe på højt plan af digitale tilsynsmyndigheder

1.
     
  Gruppen bistår Kommissionen med at sikre en konsekvent anvendelse af denne forordning og overvåge dens overholdelse ved hjælp af rådgivning, ekspertise og henstillinger. Med henblik herpå skal gruppen have følgende opgaver:

a)

a)

behandle spørgsmål vedrørende samarbejdet og koordineringen mellem Kommissionen og medlemsstaterne i deres håndhævelsesforanstaltninger ved at fremme udveksling af oplysninger og bedste praksis om deres arbejde og beslutningstagningsprincipper og -praksis med henblik på at udvikle en konsekvent reguleringsstrategi og undgå modstridende beslutninger

behandle spørgsmål vedrørende samarbejdet og koordineringen mellem Kommissionen og medlemsstaterne i deres håndhævelsesforanstaltninger ved at fremme udveksling af oplysninger og bedste praksis om deres arbejde og beslutningstagningsprincipper og -praksis med henblik på at udvikle en konsekvent reguleringsstrategi og undgå modstridende beslutninger

| b) | fremsætte henstillinger til Kommissionen om behovet for at gennemføre markedsundersøgelser i henhold til artikel 14, 15, 16 og 17 |
| --- | --- |

b)

b)

fremsætte henstillinger til Kommissionen om behovet for at gennemføre markedsundersøgelser i henhold til artikel 14, 15, 16 og 17

fremsætte henstillinger til Kommissionen om behovet for at gennemføre markedsundersøgelser i henhold til artikel 14, 15, 16 og 17

| c) | fremsætte henstillinger til Kommissionen om behovet for at ajourføre forpligtelserne i forordningen i henhold til artikel 5 og 6 |
| --- | --- |

c)

c)

fremsætte henstillinger til Kommissionen om behovet for at ajourføre forpligtelserne i forordningen i henhold til artikel 5 og 6

fremsætte henstillinger til Kommissionen om behovet for at ajourføre forpligtelserne i forordningen i henhold til artikel 5 og 6

| d) | rådgive og yde ekspertise til Kommissionen i relation til udarbejdelsen af lovgivningsforslag og politiske initiativer, herunder i henhold til artikel 38 |
| --- | --- |

d)

d)

rådgive og yde ekspertise til Kommissionen i relation til udarbejdelsen af lovgivningsforslag og politiske initiativer, herunder i henhold til artikel 38

rådgive og yde ekspertise til Kommissionen i relation til udarbejdelsen af lovgivningsforslag og politiske initiativer, herunder i henhold til artikel 38

| e) | rådgive og yde ekspertise til Kommissionen i relation til udarbejdelsen af delegerede retsakter |
| --- | --- |

e)

e)

rådgive og yde ekspertise til Kommissionen i relation til udarbejdelsen af delegerede retsakter

rådgive og yde ekspertise til Kommissionen i relation til udarbejdelsen af delegerede retsakter

| f) | om nødvendigt rådgive og yde ekspertise i relation til den tidlige forberedelse af gennemførelsesretsakter, inden de forelægges for udvalget i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011 samt |
| --- | --- |

f)

f)

om nødvendigt rådgive og yde ekspertise i relation til den tidlige forberedelse af gennemførelsesretsakter, inden de forelægges for udvalget i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011 samt

om nødvendigt rådgive og yde ekspertise i relation til den tidlige forberedelse af gennemførelsesretsakter, inden de forelægges for udvalget i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011 samt

| g) | efter anmodning fra Kommissionen yde teknisk rådgivning og ekspertise, inden der vedtages en afgørelse om en specifikation i henhold til artikel 7. |
| --- | --- |

g)

g)

efter anmodning fra Kommissionen yde teknisk rådgivning og ekspertise, inden der vedtages en afgørelse om en specifikation i henhold til artikel 7.

efter anmodning fra Kommissionen yde teknisk rådgivning og ekspertise, inden der vedtages en afgørelse om en specifikation i henhold til artikel 7.

2.
     
  Gruppen aflægger hvert år rapport til Europa-Parlamentet om sine aktiviteter og fremsætter henstillinger og politiske forslag vedrørende håndhævelsen af denne forordning og andre forhold, der bidrager til udviklingen af en konsekvent reguleringsstrategi til det digitale indre marked.

3.
     
  Gruppen fastsætter selv sin forretningsorden i overensstemmelse med Kommissionens bestemmelser for ekspertgrupper, der er nedsat ved Kommissionens afgørelse C(2016)3301.

4.
     
  Gruppens møder med interessenter og gatekeepere registreres og offentliggøres hver måned i overensstemmelse med EU's åbenhedsregister.

Ændring 210

Ændring 210

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 c (ny)

Artikel 31 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 31c




  Nationale konkurrencemyndigheders og andre kompetente myndigheders rolle





  1.
     
  Nationale konkurrencemyndigheder og andre kompetente myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne, bistår Kommissionen med at overvåge overholdelsen af forpligtelser i henhold til denne forordning og rapporterer regelmæssigt til Kommissionen om overholdelsen af denne forordning.






  2.
     
  Nationale konkurrencemyndigheder og andre kompetente myndigheder kan, koordineret af Kommissionen, yde bistand til en markedsundersøgelse eller procedurer i henhold til artikel 7, stk. 2, og artikel 15, 16, 17, 19, 20 og 21 ved at indsamle oplysninger og yde ekspertbistand eller ved at indsamle oplysninger og yde ekspertise.






  3.
     
  Nationale konkurrencemyndigheder og andre kompetente myndigheder kan indsamle klager i henhold til proceduren i artikel 24a. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 31c

Nationale konkurrencemyndigheders og andre kompetente myndigheders rolle

1.
     
  Nationale konkurrencemyndigheder og andre kompetente myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne, bistår Kommissionen med at overvåge overholdelsen af forpligtelser i henhold til denne forordning og rapporterer regelmæssigt til Kommissionen om overholdelsen af denne forordning.

2.
     
  Nationale konkurrencemyndigheder og andre kompetente myndigheder kan, koordineret af Kommissionen, yde bistand til en markedsundersøgelse eller procedurer i henhold til artikel 7, stk. 2, og artikel 15, 16, 17, 19, 20 og 21 ved at indsamle oplysninger og yde ekspertbistand eller ved at indsamle oplysninger og yde ekspertise.

3.
     
  Nationale konkurrencemyndigheder og andre kompetente myndigheder kan indsamle klager i henhold til proceduren i artikel 24a.

Ændring 211

Ændring 211

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 d (ny)

Artikel 31 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 31d |
| | Koordinering og samarbejde med medlemsstater |
| | 1.
     
  Kommissionen og medlemsstaterne arbejder tæt sammen og koordinerer deres håndhævelsesforanstaltninger for at sikre sammenhængende, effektiv og komplementær håndhævelse af denne forordning. |
| | 2.
     
  Hvis en national myndighed har til hensigt at iværksætte en undersøgelse af gatekeepere på grundlag af national lovgivning som omhandlet i artikel 1, stk. 6, underretter den skriftligt Kommissionen om den første formelle undersøgelsesforanstaltning før eller umiddelbart efter påbegyndelsen af en sådan foranstaltning. Disse oplysninger kan også gøres tilgængelige for de nationale konkurrencemyndigheder og de øvrige medlemsstaters andre kompetente myndigheder. |
| | 3.
     
  Hvis en national myndighed har til hensigt at pålægge gatekeepere forpligtelser på grundlag af national lovgivning som omhandlet i artikel 1, stk. 6, meddeler den senest 60 dage inden dens vedtagelse Kommissionen udkastet til foranstaltning samt begrundelsen for foranstaltningen. Disse oplysninger kan også gøres tilgængelige for de nationale konkurrencemyndigheder og de øvrige medlemsstaters andre kompetente myndigheder. Hvis Kommissionen inden for disse 60 dage meddeler den pågældende nationale myndighed, at udkastet til foranstaltning er i strid med denne forordning eller en afgørelse, som Kommissionen har vedtaget i henhold til denne forordning, eller som er omhandlet i en procedure, der er indledt af Kommissionen, vedtager den pågældende nationale myndighed ikke foranstaltningen. |
| | 4.
     
  Kommissionen og de nationale konkurrencemyndigheder samt medlemsstaterne andre kompetente myndigheder, der håndhæver bestemmelserne som omhandlet i artikel 1, stk. 6, har beføjelser til at give hinanden faktuelle eller retlige oplysninger, herunder fortrolige oplysninger. |
| | 5.
     
  De nationale konkurrencemyndigheder og medlemsstaternes andre kompetente myndigheder, der håndhæver bestemmelserne som omhandlet i artikel 1, stk. 6, kan høre Kommissionen om spørgsmål vedrørende anvendelsen af denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 31d

Artikel 31d

Koordinering og samarbejde med medlemsstater

Koordinering og samarbejde med medlemsstater

1.
     
  Kommissionen og medlemsstaterne arbejder tæt sammen og koordinerer deres håndhævelsesforanstaltninger for at sikre sammenhængende, effektiv og komplementær håndhævelse af denne forordning.

2.
     
  Hvis en national myndighed har til hensigt at iværksætte en undersøgelse af gatekeepere på grundlag af national lovgivning som omhandlet i artikel 1, stk. 6, underretter den skriftligt Kommissionen om den første formelle undersøgelsesforanstaltning før eller umiddelbart efter påbegyndelsen af en sådan foranstaltning. Disse oplysninger kan også gøres tilgængelige for de nationale konkurrencemyndigheder og de øvrige medlemsstaters andre kompetente myndigheder.

3.
     
  Hvis en national myndighed har til hensigt at pålægge gatekeepere forpligtelser på grundlag af national lovgivning som omhandlet i artikel 1, stk. 6, meddeler den senest 60 dage inden dens vedtagelse Kommissionen udkastet til foranstaltning samt begrundelsen for foranstaltningen. Disse oplysninger kan også gøres tilgængelige for de nationale konkurrencemyndigheder og de øvrige medlemsstaters andre kompetente myndigheder. Hvis Kommissionen inden for disse 60 dage meddeler den pågældende nationale myndighed, at udkastet til foranstaltning er i strid med denne forordning eller en afgørelse, som Kommissionen har vedtaget i henhold til denne forordning, eller som er omhandlet i en procedure, der er indledt af Kommissionen, vedtager den pågældende nationale myndighed ikke foranstaltningen.

4.
     
  Kommissionen og de nationale konkurrencemyndigheder samt medlemsstaterne andre kompetente myndigheder, der håndhæver bestemmelserne som omhandlet i artikel 1, stk. 6, har beføjelser til at give hinanden faktuelle eller retlige oplysninger, herunder fortrolige oplysninger.

5.
     
  De nationale konkurrencemyndigheder og medlemsstaternes andre kompetente myndigheder, der håndhæver bestemmelserne som omhandlet i artikel 1, stk. 6, kan høre Kommissionen om spørgsmål vedrørende anvendelsen af denne forordning.

Ændring 212

Ændring 212

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 32 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 32 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Medlemsstaterne har ret til at udpege en yderligere repræsentant fra en myndighed med den relevante ekspertise inden for disse spørgsmål til møder, hvor specifikke spørgsmål skal drøftes. Dette berører dog ikke udvalgsmedlemmers mulighed for at lade sig bistå af andre eksperter fra medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Medlemsstaterne har ret til at udpege en yderligere repræsentant fra en myndighed med den relevante ekspertise inden for disse spørgsmål til møder, hvor specifikke spørgsmål skal drøftes. Dette berører dog ikke udvalgsmedlemmers mulighed for at lade sig bistå af andre eksperter fra medlemsstaterne.

Ændring 213

Ændring 213

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 32 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 32 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Møder i Det Rådgivende Udvalg for Digitale Markeder og Kommissionen med gatekeeperes og andre interessenters repræsentanter registreres og offentliggøres hver måned i overensstemmelse med EU's åbenhedsregister. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Møder i Det Rådgivende Udvalg for Digitale Markeder og Kommissionen med gatekeeperes og andre interessenters repræsentanter registreres og offentliggøres hver måned i overensstemmelse med EU's åbenhedsregister.

Ændring 214

Ændring 214

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 33 — stk. 1

Artikel 33 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Når tre
  eller flere
  medlemsstater anmoder
  Kommissionen om at indlede en undersøgelse i henhold til artikel 15,
  fordi de mener
  ,
  at der er rimelig grund til at formode, at en udbyder af centrale platformstjenester bør udpeges som gatekeeper,
  undersøger
  Kommissionen
  inden for fire måneder, om der er rimelige grunde til at indlede en sådan undersøgelse. | 1.   
  To
  eller flere
  nationale konkurrencemyndigheder eller andre kompetente nationale myndigheder kan anmode
  Kommissionen om at indlede en undersøgelse i henhold til artikel 15,
  16
  ,
  17 eller 25. Den eller de kompetente myndigheder skal fremlægge dokumentation til støtte for deres anmodning. Kommissionen
  undersøger inden for fire måneder, om der er rimelige grunde til at indlede en sådan undersøgelse.
  Hvis Kommissionen finder, at der ikke er tilstrækkelig grund til at indlede en procedure, kan den afvise en sådan anmodning og underrette den eller de respektive kompetente myndigheder om årsagerne hertil. Kommissionen offentliggør resultaterne af sin vurdering. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   
  Når tre
  eller flere
  medlemsstater anmoder
  Kommissionen om at indlede en undersøgelse i henhold til artikel 15,
  fordi de mener
  ,
  at der er rimelig grund til at formode, at en udbyder af centrale platformstjenester bør udpeges som gatekeeper,
  undersøger
  Kommissionen
  inden for fire måneder, om der er rimelige grunde til at indlede en sådan undersøgelse.

1.   
  To
  eller flere
  nationale konkurrencemyndigheder eller andre kompetente nationale myndigheder kan anmode
  Kommissionen om at indlede en undersøgelse i henhold til artikel 15,
  16
  ,
  17 eller 25. Den eller de kompetente myndigheder skal fremlægge dokumentation til støtte for deres anmodning. Kommissionen
  undersøger inden for fire måneder, om der er rimelige grunde til at indlede en sådan undersøgelse.
  Hvis Kommissionen finder, at der ikke er tilstrækkelig grund til at indlede en procedure, kan den afvise en sådan anmodning og underrette den eller de respektive kompetente myndigheder om årsagerne hertil. Kommissionen offentliggør resultaterne af sin vurdering.

Ændring 215

Ændring 215

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 33 — stk. 2

Artikel 33 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.
     
  Medlemsstaterne fremlægger dokumentation til støtte for deres anmodning. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.
     
  Medlemsstaterne fremlægger dokumentation til støtte for deres anmodning.

udgår

udgår

Ændring 216

Ændring 216

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 36 — overskrift

Artikel 36 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ændring 217

Ændring 217

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 36 — stk. 1 — indledning

Artikel 36 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter vedrørende:
  artikel 3, 6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 og 30 | 1.   Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter
  , der fastsætter nærmere bestemmelser
  vedrørende
  anvendelsen af følgende: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter vedrørende:
  artikel 3, 6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 og 30

1.   Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter
  , der fastsætter nærmere bestemmelser
  vedrørende
  anvendelsen af følgende:

Ændring 218

Ændring 218

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 36 — stk. 1 — litra a a (nyt)

Artikel 36 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | form, indhold og andre oplysninger om, hvordan valget skal foretages, og hvordan der skal gives samtykke i henhold til artikel 5, litra a) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

form, indhold og andre oplysninger om, hvordan valget skal foretages, og hvordan der skal gives samtykke i henhold til artikel 5, litra a)

form, indhold og andre oplysninger om, hvordan valget skal foretages, og hvordan der skal gives samtykke i henhold til artikel 5, litra a)

Ændring 219

Ændring 219

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 36 — stk. 1 — litra a b (nyt)

Artikel 36 — stk. 1 — litra a b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ab) | form, indhold og andre oplysninger om, hvordan oplysninger om pris og vederlag skal gives i henhold til artikel 5, litra g) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ab)

ab)

form, indhold og andre oplysninger om, hvordan oplysninger om pris og vederlag skal gives i henhold til artikel 5, litra g)

form, indhold og andre oplysninger om, hvordan oplysninger om pris og vederlag skal gives i henhold til artikel 5, litra g)

Ændring 220

Ændring 220

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 36 — stk. 1 — litra g a (nyt)

Artikel 36 — stk. 1 — litra g a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ga) | de praktiske ordninger for samarbejde og koordinering mellem Kommissionen og medlemsstaterne, jf. artikel 31d. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ga)

ga)

de praktiske ordninger for samarbejde og koordinering mellem Kommissionen og medlemsstaterne, jf. artikel 31d.

de praktiske ordninger for samarbejde og koordinering mellem Kommissionen og medlemsstaterne, jf. artikel 31d.

Ændring 221

Ændring 221

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 36 — stk. 2

Artikel 36 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  de praktiske ordninger for samarbejde og koordinering mellem Kommissionen og medlemsstaterne, jf. artikel 1, stk. 7.
  Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4. Inden Kommissionen vedtager foranstaltninger i medfør af stk. 1, offentliggør den et udkast til disse og opfordrer alle interesserede parter til at fremsende deres bemærkninger inden udløbet af den af Kommissionen fastsatte frist, som skal være på mindst en måned. | 2.   Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4. Inden Kommissionen vedtager foranstaltninger i medfør af stk. 1, offentliggør den et udkast til disse og opfordrer alle interesserede parter til at fremsende deres bemærkninger inden udløbet af den af Kommissionen fastsatte frist, som skal være på mindst en måned. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  de praktiske ordninger for samarbejde og koordinering mellem Kommissionen og medlemsstaterne, jf. artikel 1, stk. 7.
  Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4. Inden Kommissionen vedtager foranstaltninger i medfør af stk. 1, offentliggør den et udkast til disse og opfordrer alle interesserede parter til at fremsende deres bemærkninger inden udløbet af den af Kommissionen fastsatte frist, som skal være på mindst en måned.

2.   Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 32, stk. 4. Inden Kommissionen vedtager foranstaltninger i medfør af stk. 1, offentliggør den et udkast til disse og opfordrer alle interesserede parter til at fremsende deres bemærkninger inden udløbet af den af Kommissionen fastsatte frist, som skal være på mindst en måned.

Ændring 222

Ændring 222

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 36 a (ny)

Artikel 36 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 36a




  Retningslinjer




  For at lette gatekeeperes overholdelse af og håndhævelsen af forpligtelserne i artikel 5, 6, 12 og 13 kan Kommissionen udstede retningslinjer, der ledsager forpligtelserne i disse artikler, hvis Kommissionen anser det for hensigtsmæssigt. Når det er hensigtsmæssigt og nødvendigt, kan Kommissionen bemyndige standardiseringsorganisationerne til at lette gennemførelsen af forpligtelserne ved at udarbejde passende standarder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 36a

Retningslinjer

For at lette gatekeeperes overholdelse af og håndhævelsen af forpligtelserne i artikel 5, 6, 12 og 13 kan Kommissionen udstede retningslinjer, der ledsager forpligtelserne i disse artikler, hvis Kommissionen anser det for hensigtsmæssigt. Når det er hensigtsmæssigt og nødvendigt, kan Kommissionen bemyndige standardiseringsorganisationerne til at lette gennemførelsen af forpligtelserne ved at udarbejde passende standarder.

Ændring 223

Ændring 223

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 2

Artikel 37 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 6, og artikel
  9, stk. 1,
  tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den DD/MM/YYYY. Kommissionen udarbejder senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden en rapport om delegationen af beføjelser. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. | 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 6, og artikel
  10
  tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den DD/MM/YYYY. Kommissionen udarbejder senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden en rapport om delegationen af beføjelser. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 6, og artikel
  9, stk. 1,
  tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den DD/MM/YYYY. Kommissionen udarbejder senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden en rapport om delegationen af beføjelser. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 6, og artikel
  10
  tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den DD/MM/YYYY. Kommissionen udarbejder senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden en rapport om delegationen af beføjelser. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

Ændring 224

Ændring 224

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 3

Artikel 37 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Den i artikel 3, stk. 6, og artikel
  9, stk. 1,
  omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. | 3.   Den i artikel 3, stk. 6, og artikel
  10
  omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Den i artikel 3, stk. 6, og artikel
  9, stk. 1,
  omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

3.   Den i artikel 3, stk. 6, og artikel
  10
  omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

Ændring 225

Ændring 225

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37 a (ny)

Artikel 37 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 37a




  Ændring af direktiv (EU) 2019/1937




  I del XX i bilaget til direktiv (EU) 2019/1937 tilføjes følgende punkt:





  »Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../... af ... om XX (EU) 2021/XXX og om ændring af direktiv (EU) 2019/1937 (EUT L ...)«. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 37a

Ændring af direktiv (EU) 2019/1937

I del XX i bilaget til direktiv (EU) 2019/1937 tilføjes følgende punkt:

»Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../... af ... om XX (EU) 2021/XXX og om ændring af direktiv (EU) 2019/1937 (EUT L ...)«.

Ændring 226

Ændring 226

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37 b (ny)

Artikel 37 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 37b




  Ændringer af direktiv (EU) 2020/1828 om adgang til anlæggelse af gruppesøgsmål til beskyttelse af forbrugernes kollektive interesser




  I bilag I tilføjes følgende:





  »(X)


  Europa-Parlamentets og Rådets forordning om åbne og retfærdige markeder i den digitale sektor (retsakt om digitale markeder)« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 37b

Ændringer af direktiv (EU) 2020/1828 om adgang til anlæggelse af gruppesøgsmål til beskyttelse af forbrugernes kollektive interesser

I bilag I tilføjes følgende:

»(X)


  Europa-Parlamentets og Rådets forordning om åbne og retfærdige markeder i den digitale sektor (retsakt om digitale markeder)«

Ændring 227

Ændring 227

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 39 — stk. 2 — afsnit 1

Artikel 39 — stk. 2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Denne forordning anvendes fra
  seks
  måneder efter dens ikrafttræden. | Denne forordning anvendes fra
  to
  måneder efter dens ikrafttræden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Denne forordning anvendes fra
  seks
  måneder efter dens ikrafttræden.

seks

Denne forordning anvendes fra
  to
  måneder efter dens ikrafttræden.

to

Ændring 228

Ændring 228

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 1 (nyt)

Bilag 1 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | a. | »Generelt« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a.

a.

»Generelt«

»Generelt«

| 1. | Formålet med dette bilag er at præcisere metoden til identifikation og beregning af »slutbrugere« og »erhvervsbrugere« for hver af de centrale platformstjenester, der er defineret i artikel 2, nr. 2) for så vidt angår artikel 3, stk. 2. Det indeholder en reference, som gør det muligt for en virksomhed at vurdere, om dens centrale platformstjenester opfylder de kvantitative tærskler, der er fastsat i artikel 3, stk. 2, litra b), og derfor formodes at opfylde kravet i artikel 3, stk. 1, litra b). Det vil derfor også være relevant med henblik på en bredere vurdering i henhold til artikel 3, stk. 6. Det er virksomhedens ansvar at nå frem til den bedst mulige approksimation i overensstemmelse med de fælles principper og den specifikke metode, der er fastsat i dette bilag. Der er intet i denne bilag, der er til hinder for, at Kommissionen pålægger den virksomhed, der udbyder centrale platformstjenester, at fremlægge de oplysninger, der er nødvendige for at identificere og beregne »slutbrugere« og »erhvervsbrugere«. I så fald er Kommissionen bundet af de tidsfrister, der er fastsat i de relevante bestemmelser i denne forordning. Intet i dette bilag bør udgøre et retsgrundlag for sporing af brugere. Metoden i dette bilag berører heller ikke forpligtelserne i forordningen, navnlig forpligtelserne i artikel 3, stk. 3 og 6, og artikel 11, stk. 1. Navnlig betyder kravet om overholdelse af artikel 11, stk. 1, også identifikation og beregning af slutbrugere og erhvervsbrugere baseret på enten en præcis måling eller den bedste tilgængelige approksimation i overensstemmelse med den faktiske identifikations- og beregningskapacitet, som den virksomhed, der udbyder centrale platformstjenester, råder over på det pågældende tidspunkt. Disse målinger eller den bedste tilgængelige approksimation skal være i overensstemmelse med og omfatte dem, der indberettes i henhold til artikel 13. |
| --- | --- |

1.

1.

Formålet med dette bilag er at præcisere metoden til identifikation og beregning af »slutbrugere« og »erhvervsbrugere« for hver af de centrale platformstjenester, der er defineret i artikel 2, nr. 2) for så vidt angår artikel 3, stk. 2. Det indeholder en reference, som gør det muligt for en virksomhed at vurdere, om dens centrale platformstjenester opfylder de kvantitative tærskler, der er fastsat i artikel 3, stk. 2, litra b), og derfor formodes at opfylde kravet i artikel 3, stk. 1, litra b). Det vil derfor også være relevant med henblik på en bredere vurdering i henhold til artikel 3, stk. 6. Det er virksomhedens ansvar at nå frem til den bedst mulige approksimation i overensstemmelse med de fælles principper og den specifikke metode, der er fastsat i dette bilag. Der er intet i denne bilag, der er til hinder for, at Kommissionen pålægger den virksomhed, der udbyder centrale platformstjenester, at fremlægge de oplysninger, der er nødvendige for at identificere og beregne »slutbrugere« og »erhvervsbrugere«. I så fald er Kommissionen bundet af de tidsfrister, der er fastsat i de relevante bestemmelser i denne forordning. Intet i dette bilag bør udgøre et retsgrundlag for sporing af brugere. Metoden i dette bilag berører heller ikke forpligtelserne i forordningen, navnlig forpligtelserne i artikel 3, stk. 3 og 6, og artikel 11, stk. 1. Navnlig betyder kravet om overholdelse af artikel 11, stk. 1, også identifikation og beregning af slutbrugere og erhvervsbrugere baseret på enten en præcis måling eller den bedste tilgængelige approksimation i overensstemmelse med den faktiske identifikations- og beregningskapacitet, som den virksomhed, der udbyder centrale platformstjenester, råder over på det pågældende tidspunkt. Disse målinger eller den bedste tilgængelige approksimation skal være i overensstemmelse med og omfatte dem, der indberettes i henhold til artikel 13.

| 2. | I artikel 2, nr. 16) og 17), fastsættes definitionerne af »slutbruger« og »erhvervsbruger«, som er fælles for alle centrale platformstjenester. |
| --- | --- |

2.

I artikel 2, nr. 16) og 17), fastsættes definitionerne af »slutbruger« og »erhvervsbruger«, som er fælles for alle centrale platformstjenester.

| 3. | Med henblik på at identificere og beregne antallet af »slutbrugere« og »erhvervsbrugere« henviser dette bilag til begrebet »unikke brugere«. Begrebet »unikke brugere« omfatter »slutbrugere« og »erhvervsbrugere«, der kun tælles én gang med henblik på den relevante centrale platformstjeneste i løbet af et bestemt tidsrum (dvs. en måned i tilfælde af »slutbrugere« og et år for »erhvervsbrugere«), uanset hvor mange gange de har besøgt den relevante centrale platformstjeneste i den pågældende periode. Dette berører ikke det forhold, at den samme fysiske eller juridiske person på samme tid kan være slutbruger eller erhvervsbruger på forskellige centrale platformstjenester. |
| --- | --- |

3.

3.

Med henblik på at identificere og beregne antallet af »slutbrugere« og »erhvervsbrugere« henviser dette bilag til begrebet »unikke brugere«. Begrebet »unikke brugere« omfatter »slutbrugere« og »erhvervsbrugere«, der kun tælles én gang med henblik på den relevante centrale platformstjeneste i løbet af et bestemt tidsrum (dvs. en måned i tilfælde af »slutbrugere« og et år for »erhvervsbrugere«), uanset hvor mange gange de har besøgt den relevante centrale platformstjeneste i den pågældende periode. Dette berører ikke det forhold, at den samme fysiske eller juridiske person på samme tid kan være slutbruger eller erhvervsbruger på forskellige centrale platformstjenester.

| b. | »slutbrugere« |
| --- | --- |

b.

b.

»slutbrugere«

»slutbrugere«

| 4. | Antal »unikke brugere« for så vidt angår »slutbrugere«: Unikke brugere identificeres i henhold til det mest nøjagtige parameter, som indberettes af den virksomhed, der udbyder en af de centrale platformstjenester. Navnlig gælder følgende: |
| --- | --- |

4.

4.

Antal »unikke brugere« for så vidt angår »slutbrugere«: Unikke brugere identificeres i henhold til det mest nøjagtige parameter, som indberettes af den virksomhed, der udbyder en af de centrale platformstjenester. Navnlig gælder følgende:

| | a. | Det vurderes, at indsamling af data om anvendelsen af centrale platformstjenester fra miljøer, hvor brugerne er registreret eller logget på, umiddelbart ville indebære den laveste risiko for dobbelttælling, f.eks. i forbindelse med brugeradfærd på tværs af enheder eller platforme. Virksomheden indsender derfor aggregerede anonymiserede data om antallet af unikke brugere for hver af de respektive centrale platformstjenester baseret på miljøer, hvor brugerne er registreret eller logget på, hvis sådanne data findes. |
| --- | --- | --- |

a.

a.

Det vurderes, at indsamling af data om anvendelsen af centrale platformstjenester fra miljøer, hvor brugerne er registreret eller logget på, umiddelbart ville indebære den laveste risiko for dobbelttælling, f.eks. i forbindelse med brugeradfærd på tværs af enheder eller platforme. Virksomheden indsender derfor aggregerede anonymiserede data om antallet af unikke brugere for hver af de respektive centrale platformstjenester baseret på miljøer, hvor brugerne er registreret eller logget på, hvis sådanne data findes.

Det vurderes, at indsamling af data om anvendelsen af centrale platformstjenester fra miljøer, hvor brugerne er registreret eller logget på, umiddelbart ville indebære den laveste risiko for dobbelttælling, f.eks. i forbindelse med brugeradfærd på tværs af enheder eller platforme. Virksomheden indsender derfor aggregerede anonymiserede data om antallet af unikke brugere for hver af de respektive centrale platformstjenester baseret på miljøer, hvor brugerne er registreret eller logget på, hvis sådanne data findes.

| b. | I tilfælde af centrale platformstjenester, som (også) tilgås af slutbrugere uden for miljøer, hvor brugerne er registreret eller logget på, indsender virksomheden desuden aggregerede anonymiserede data om antallet af unikke slutbrugere af hver af de respektive centrale platformstjenester baseret på et alternativt parameter, som også registrerer slutbrugere uden for miljøer, hvor brugerne er registreret eller logget på, såsom internetprotokoladresser, cookieidentifikatorer eller andre identifikatorer såsom radiofrekvensidentifikationsmærker, forudsat at disse adresser eller identifikatorer er (objektivt) nødvendige for udbuddet af centrale platformstjenester. |
| --- | --- |

b.

b.

I tilfælde af centrale platformstjenester, som (også) tilgås af slutbrugere uden for miljøer, hvor brugerne er registreret eller logget på, indsender virksomheden desuden aggregerede anonymiserede data om antallet af unikke slutbrugere af hver af de respektive centrale platformstjenester baseret på et alternativt parameter, som også registrerer slutbrugere uden for miljøer, hvor brugerne er registreret eller logget på, såsom internetprotokoladresser, cookieidentifikatorer eller andre identifikatorer såsom radiofrekvensidentifikationsmærker, forudsat at disse adresser eller identifikatorer er (objektivt) nødvendige for udbuddet af centrale platformstjenester.

I tilfælde af centrale platformstjenester, som (også) tilgås af slutbrugere uden for miljøer, hvor brugerne er registreret eller logget på, indsender virksomheden desuden aggregerede anonymiserede data om antallet af unikke slutbrugere af hver af de respektive centrale platformstjenester baseret på et alternativt parameter, som også registrerer slutbrugere uden for miljøer, hvor brugerne er registreret eller logget på, såsom internetprotokoladresser, cookieidentifikatorer eller andre identifikatorer såsom radiofrekvensidentifikationsmærker, forudsat at disse adresser eller identifikatorer er (objektivt) nødvendige for udbuddet af centrale platformstjenester.

| 5. | I henhold til artikel 3, stk. 2, kræves det endvidere, at antallet af »månedlige slutbrugere« baseres på det gennemsnitlige antal månedlige slutbrugere i en periode på mindst seks måneder i det seneste regnskabsår. En virksomhed, som udbyder en eller flere centrale platformstjenester, kan se bort fra afvigende tal i et givet år. Afvigende tal betyder i sagens natur tal, der ligger uden for de normale værdier, f.eks. hvis salget topper i løbet af en enkelt måned i et givet år, men ikke omfatter det årlige regelmæssige og forudsigelige salg. |
| --- | --- |

5.

5.

I henhold til artikel 3, stk. 2, kræves det endvidere, at antallet af »månedlige slutbrugere« baseres på det gennemsnitlige antal månedlige slutbrugere i en periode på mindst seks måneder i det seneste regnskabsår. En virksomhed, som udbyder en eller flere centrale platformstjenester, kan se bort fra afvigende tal i et givet år. Afvigende tal betyder i sagens natur tal, der ligger uden for de normale værdier, f.eks. hvis salget topper i løbet af en enkelt måned i et givet år, men ikke omfatter det årlige regelmæssige og forudsigelige salg.

| c. | »erhvervsbrugere« |
| --- | --- |

c.

c.

»erhvervsbrugere«

»erhvervsbrugere«

| 6. | I forbindelse med antallet af »unikke brugere« for så vidt angår »erhvervsbrugere« fastsættes »unikke brugere«, hvis det er relevant, på kontoniveau, hvor hver særskilt erhvervskonto, som er knyttet til anvendelsen af en central platformstjeneste, der udbydes af virksomheden, udgør én unik erhvervsbruger af den pågældende centrale platformstjeneste. Hvis begrebet »erhvervskonto« ikke finder anvendelse på en given central platformstjeneste, bestemmer den relevante virksomhed, der udbyder centrale platformstjenester, antallet af unikke erhvervsbrugere ved at henvise til den relevante virksomhed. |
| --- | --- |

6.

6.

I forbindelse med antallet af »unikke brugere« for så vidt angår »erhvervsbrugere« fastsættes »unikke brugere«, hvis det er relevant, på kontoniveau, hvor hver særskilt erhvervskonto, som er knyttet til anvendelsen af en central platformstjeneste, der udbydes af virksomheden, udgør én unik erhvervsbruger af den pågældende centrale platformstjeneste. Hvis begrebet »erhvervskonto« ikke finder anvendelse på en given central platformstjeneste, bestemmer den relevante virksomhed, der udbyder centrale platformstjenester, antallet af unikke erhvervsbrugere ved at henvise til den relevante virksomhed.

| d. | »Indgivelse af oplysninger« |
| --- | --- |

d.

d.

»Indgivelse af oplysninger«

»Indgivelse af oplysninger«

| 7. | Den virksomhed, der indgiver oplysninger om antallet af slutbrugere og erhvervsbrugere pr. central platformstjeneste, er ansvarlig for at sikre, at disse oplysninger er fuldstændige og nøjagtige. I denne forbindelse bemærkes følgende: |
| --- | --- |

7.

7.

Den virksomhed, der indgiver oplysninger om antallet af slutbrugere og erhvervsbrugere pr. central platformstjeneste, er ansvarlig for at sikre, at disse oplysninger er fuldstændige og nøjagtige. I denne forbindelse bemærkes følgende:

| | a. | Virksomheden er ansvarlig for at indgive data for en given central platformstjeneste, som undgår at fastsætte et for lavt eller for højt antal af slutbrugere og erhvervsbrugere (f.eks. hvis brugerne tilgår de centrale platformstjenester på tværs af forskellige platforme eller enheder) i de oplysninger, der gives til Kommissionen. |
| --- | --- | --- |

a.

a.

Virksomheden er ansvarlig for at indgive data for en given central platformstjeneste, som undgår at fastsætte et for lavt eller for højt antal af slutbrugere og erhvervsbrugere (f.eks. hvis brugerne tilgår de centrale platformstjenester på tværs af forskellige platforme eller enheder) i de oplysninger, der gives til Kommissionen.

Virksomheden er ansvarlig for at indgive data for en given central platformstjeneste, som undgår at fastsætte et for lavt eller for højt antal af slutbrugere og erhvervsbrugere (f.eks. hvis brugerne tilgår de centrale platformstjenester på tværs af forskellige platforme eller enheder) i de oplysninger, der gives til Kommissionen.

| b. | Virksomheden er ansvarlig for at give præcise og kortfattede redegørelser for den metode, som er anvendt til at nå frem til de oplysninger, der gives til Kommissionen, og for enhver risiko for fastsættelse af et for lavt eller for højt antal slutbrugere og erhvervsbrugere for en given central platformstjeneste og for de løsninger, der er valgt for at imødegå denne risiko. |
| --- | --- |

b.

b.

Virksomheden er ansvarlig for at give præcise og kortfattede redegørelser for den metode, som er anvendt til at nå frem til de oplysninger, der gives til Kommissionen, og for enhver risiko for fastsættelse af et for lavt eller for højt antal slutbrugere og erhvervsbrugere for en given central platformstjeneste og for de løsninger, der er valgt for at imødegå denne risiko.

Virksomheden er ansvarlig for at give præcise og kortfattede redegørelser for den metode, som er anvendt til at nå frem til de oplysninger, der gives til Kommissionen, og for enhver risiko for fastsættelse af et for lavt eller for højt antal slutbrugere og erhvervsbrugere for en given central platformstjeneste og for de løsninger, der er valgt for at imødegå denne risiko.

| c. | Virksomheden giver Kommissionen data, som er baseret på et alternativt parameter, når Kommissionen har betænkeligheder med hensyn til nøjagtigheden af de data, som er indgivet af den virksomhed, der udbyder en eller flere centrale platformstjenester. |
| --- | --- |

c.

c.

Virksomheden giver Kommissionen data, som er baseret på et alternativt parameter, når Kommissionen har betænkeligheder med hensyn til nøjagtigheden af de data, som er indgivet af den virksomhed, der udbyder en eller flere centrale platformstjenester.

Virksomheden giver Kommissionen data, som er baseret på et alternativt parameter, når Kommissionen har betænkeligheder med hensyn til nøjagtigheden af de data, som er indgivet af den virksomhed, der udbyder en eller flere centrale platformstjenester.

| 8. | Med henblik på beregning af antallet af »slutbrugere« og »erhvervsbrugere« bemærkes følgende: |
| --- | --- |

8.

8.

Med henblik på beregning af antallet af »slutbrugere« og »erhvervsbrugere« bemærkes følgende:

| | a. | Den virksomhed, som udbyder en eller flere centrale platformstjenester, må ikke identificere centrale platformstjenester, der tilhører samme kategori af centrale platformstjenester i henhold til artikel 2, nr. 2), som særskilte hovedsagelig med den begrundelse, at de udbydes med forskellige domænenavne, hvad enten der er tale om landekodetopdomæner (ccTLD'er) eller generiske topdomæner (gTLD'er) eller geografiske attributter. |
| --- | --- | --- |

a.

a.

Den virksomhed, som udbyder en eller flere centrale platformstjenester, må ikke identificere centrale platformstjenester, der tilhører samme kategori af centrale platformstjenester i henhold til artikel 2, nr. 2), som særskilte hovedsagelig med den begrundelse, at de udbydes med forskellige domænenavne, hvad enten der er tale om landekodetopdomæner (ccTLD'er) eller generiske topdomæner (gTLD'er) eller geografiske attributter.

Den virksomhed, som udbyder en eller flere centrale platformstjenester, må ikke identificere centrale platformstjenester, der tilhører samme kategori af centrale platformstjenester i henhold til artikel 2, nr. 2), som særskilte hovedsagelig med den begrundelse, at de udbydes med forskellige domænenavne, hvad enten der er tale om landekodetopdomæner (ccTLD'er) eller generiske topdomæner (gTLD'er) eller geografiske attributter.

| b. | Den virksomhed, der udbyder en eller flere centrale platformstjenester, betragter de centrale platformstjenester, som, uanset at de tilhører samme kategori af centrale platformstjenester i henhold til artikel 2, nr. 2), anvendes til forskellige formål af enten deres slutbrugere eller deres erhvervsbrugere eller begge, som særskilte centrale platformstjenester, selv om deres slutbrugere og erhvervsbrugere kan være de samme. |
| --- | --- |

b.

b.

Den virksomhed, der udbyder en eller flere centrale platformstjenester, betragter de centrale platformstjenester, som, uanset at de tilhører samme kategori af centrale platformstjenester i henhold til artikel 2, nr. 2), anvendes til forskellige formål af enten deres slutbrugere eller deres erhvervsbrugere eller begge, som særskilte centrale platformstjenester, selv om deres slutbrugere og erhvervsbrugere kan være de samme.

Den virksomhed, der udbyder en eller flere centrale platformstjenester, betragter de centrale platformstjenester, som, uanset at de tilhører samme kategori af centrale platformstjenester i henhold til artikel 2, nr. 2), anvendes til forskellige formål af enten deres slutbrugere eller deres erhvervsbrugere eller begge, som særskilte centrale platformstjenester, selv om deres slutbrugere og erhvervsbrugere kan være de samme.

| c. | Den virksomhed, der udbyder en eller flere centrale platformstjenester, betragter de tjenester, som den relevante virksomhed tilbyder på en integreret måde, men som i) ikke tilhører samme kategori af centrale platformstjenester i henhold til artikel 2, nr. 2), eller ii), uanset at de tilhører samme kategori af centrale platformstjenester i henhold til artikel 2, nr. 2), anvendes til forskellige formål af enten deres slutbrugere eller deres erhvervsbrugere eller begge dele, som særskilte centrale platformstjenester, selv om deres slutbrugere og erhvervsbrugere kan være de samme. |
| --- | --- |

c.

c.

Den virksomhed, der udbyder en eller flere centrale platformstjenester, betragter de tjenester, som den relevante virksomhed tilbyder på en integreret måde, men som i) ikke tilhører samme kategori af centrale platformstjenester i henhold til artikel 2, nr. 2), eller ii), uanset at de tilhører samme kategori af centrale platformstjenester i henhold til artikel 2, nr. 2), anvendes til forskellige formål af enten deres slutbrugere eller deres erhvervsbrugere eller begge dele, som særskilte centrale platformstjenester, selv om deres slutbrugere og erhvervsbrugere kan være de samme.

Den virksomhed, der udbyder en eller flere centrale platformstjenester, betragter de tjenester, som den relevante virksomhed tilbyder på en integreret måde, men som i) ikke tilhører samme kategori af centrale platformstjenester i henhold til artikel 2, nr. 2), eller ii), uanset at de tilhører samme kategori af centrale platformstjenester i henhold til artikel 2, nr. 2), anvendes til forskellige formål af enten deres slutbrugere eller deres erhvervsbrugere eller begge dele, som særskilte centrale platformstjenester, selv om deres slutbrugere og erhvervsbrugere kan være de samme.

| e. | »Specifikke definitioner« |
| --- | --- |

e.

e.

»Specifikke definitioner«

»Specifikke definitioner«

| 9. | Specifikke definitioner pr. central platformstjeneste: Nedenstående liste indeholder specifikke definitioner af »slutbrugere« og »erhvervsbrugere« for hver enkelt central platformstjeneste. |
| --- | --- |

9.

9.

Specifikke definitioner pr. central platformstjeneste: Nedenstående liste indeholder specifikke definitioner af »slutbrugere« og »erhvervsbrugere« for hver enkelt central platformstjeneste.

Ændring 229

Ændring 229

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 1 — tabel (nyt)

Bilag 1 — tabel (nyt)

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

| Central platformstjeneste | Slutbrugere | Erhvervsbrugere |
| --- | --- | --- |
| Onlineformidlingstjenester | Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned har besøgt onlineformidlingstjenesten, f.eks. ved aktivt at logge på, foretage en søgning, klikke eller scrolle, eller mindst én gang i løbet af en måned har gennemført en transaktion via onlineformidlingstjenesten | Antal unikke erhvervsbrugere, som i løbet af hele året har haft mindst ét element opført i onlineformidlingstjenesten, eller som i løbet af året har gennemført en transaktion, der var muliggjort af onlineformidlingstjenesten |
| Onlinesøgemaskiner | Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned har besøgt onlinesøgemaskinen, f.eks. ved at foretage en søgning | Antal unikke erhvervsbrugere med forretningswebsteder (dvs. websted, der anvendes til forretning eller erhverv), der i løbet af året er indekseret af onlinesøgemaskinen eller er indgået i onlinesøgemaskinens indeks |
| Sociale onlinenetværkstjenester | Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned har besøgt den sociale onlinenetværkstjeneste, f.eks. ved aktivt at logge på, åbne en side, scrolle, klikke, like, foretage en søgning, poste eller kommentere | Antal unikke erhvervsbrugere, som er opført på en erhvervsliste eller har en erhvervskonto hos den sociale onlinenetværkstjeneste og på en hvilken som helst måde mindst én gang i løbet af året har besøgt tjenesten, f.eks. ved aktivt at logge på, åbne en side, scrolle, klikke, like, foretage en søgning, poste, kommentere eller bruge dens erhvervsværktøjer |
| Videodelingsplatformstjenester | Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned har besøgt videodelingsplatformstjenesten, f.eks. ved at spille et segment af audiovisuelt indhold, foretage en søgning eller uploade et stykke audiovisuelt indhold, herunder navnlig brugergenererede videoer | Antal unikke erhvervsbrugere, der i løbet af året har leveret mindst ét stykke audiovisuelt indhold, der er uploadet eller spillet på videodelingsplatformstjenesten |
| Nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester | Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned på en hvilken som helst måde har indledt eller deltaget i kommunikation via den nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjeneste | Antal unikke erhvervsbrugere, der mindst én gang i løbet af året har anvendt en erhvervskonto eller på en hvilken som helst anden måde har indledt eller deltaget i kommunikation via den nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjeneste for at kommunikere direkte med en slutbruger |
| Operativsystemer | Antal unikke slutbrugere, der har anvendt en enhed med styresystemet, som mindst én gang i løbet af en måned er blevet aktiveret, opdateret eller brugt | Antal unikke udviklere, som i løbet af året har offentliggjort, opdateret eller tilbudt mindst én softwareapplikation eller ét softwareprogram ved hjælp af styresystemets programmeringssprog eller eventuelle softwareudviklingsværktøjer i styresystemet, eller som på nogen måde anvender det. |
| Cloudcomputingtjenester | Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned har besøgt en hvilken som helst cloudcomputingtjeneste fra den pågældende udbyder af cloudcomputingtjenester mod en hvilken som helst form for vederlag, uanset om denne betaling fandt sted samme måned | Antal unikke erhvervsbrugere, der i løbet af året har udbudt cloudcomputingtjenester, der er hostet i cloudinfrastrukturen hos den pågældende udbyder af cloudcomputingtjenester |
| Reklametjenester | Proprietært salg af reklameplads




  Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned har været udsat for en annoncevisning




  Reklameformidling (herunder reklamenetværk, reklamebørser og andre reklameformidlingstjenester)




  Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned har været udsat for en annoncevisning, som satte gang i reklameformidlingstjenesten | Proprietært salg af reklameplads




  Antal unikke annoncører, der i løbet af året har fået vist mindst én annonce




  Reklameformidling (herunder reklamenetværk, reklamebørser og andre reklameformidlingstjenester)




  Antal unikke erhvervsbrugere (herunder annoncører, udgivere eller andre formidlere), som i løbet af året har interageret via eller er blevet betjent af reklameformidlingstjenesten |

Central platformstjeneste

Central platformstjeneste

Slutbrugere

Slutbrugere

Erhvervsbrugere

Erhvervsbrugere

Onlineformidlingstjenester

Onlineformidlingstjenester

Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned har besøgt onlineformidlingstjenesten, f.eks. ved aktivt at logge på, foretage en søgning, klikke eller scrolle, eller mindst én gang i løbet af en måned har gennemført en transaktion via onlineformidlingstjenesten

Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned har besøgt onlineformidlingstjenesten, f.eks. ved aktivt at logge på, foretage en søgning, klikke eller scrolle, eller mindst én gang i løbet af en måned har gennemført en transaktion via onlineformidlingstjenesten

Antal unikke erhvervsbrugere, som i løbet af hele året har haft mindst ét element opført i onlineformidlingstjenesten, eller som i løbet af året har gennemført en transaktion, der var muliggjort af onlineformidlingstjenesten

Antal unikke erhvervsbrugere, som i løbet af hele året har haft mindst ét element opført i onlineformidlingstjenesten, eller som i løbet af året har gennemført en transaktion, der var muliggjort af onlineformidlingstjenesten

Onlinesøgemaskiner

Onlinesøgemaskiner

Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned har besøgt onlinesøgemaskinen, f.eks. ved at foretage en søgning

Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned har besøgt onlinesøgemaskinen, f.eks. ved at foretage en søgning

Antal unikke erhvervsbrugere med forretningswebsteder (dvs. websted, der anvendes til forretning eller erhverv), der i løbet af året er indekseret af onlinesøgemaskinen eller er indgået i onlinesøgemaskinens indeks

Antal unikke erhvervsbrugere med forretningswebsteder (dvs. websted, der anvendes til forretning eller erhverv), der i løbet af året er indekseret af onlinesøgemaskinen eller er indgået i onlinesøgemaskinens indeks

Sociale onlinenetværkstjenester

Sociale onlinenetværkstjenester

Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned har besøgt den sociale onlinenetværkstjeneste, f.eks. ved aktivt at logge på, åbne en side, scrolle, klikke, like, foretage en søgning, poste eller kommentere

Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned har besøgt den sociale onlinenetværkstjeneste, f.eks. ved aktivt at logge på, åbne en side, scrolle, klikke, like, foretage en søgning, poste eller kommentere

Antal unikke erhvervsbrugere, som er opført på en erhvervsliste eller har en erhvervskonto hos den sociale onlinenetværkstjeneste og på en hvilken som helst måde mindst én gang i løbet af året har besøgt tjenesten, f.eks. ved aktivt at logge på, åbne en side, scrolle, klikke, like, foretage en søgning, poste, kommentere eller bruge dens erhvervsværktøjer

Antal unikke erhvervsbrugere, som er opført på en erhvervsliste eller har en erhvervskonto hos den sociale onlinenetværkstjeneste og på en hvilken som helst måde mindst én gang i løbet af året har besøgt tjenesten, f.eks. ved aktivt at logge på, åbne en side, scrolle, klikke, like, foretage en søgning, poste, kommentere eller bruge dens erhvervsværktøjer

Videodelingsplatformstjenester

Videodelingsplatformstjenester

Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned har besøgt videodelingsplatformstjenesten, f.eks. ved at spille et segment af audiovisuelt indhold, foretage en søgning eller uploade et stykke audiovisuelt indhold, herunder navnlig brugergenererede videoer

Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned har besøgt videodelingsplatformstjenesten, f.eks. ved at spille et segment af audiovisuelt indhold, foretage en søgning eller uploade et stykke audiovisuelt indhold, herunder navnlig brugergenererede videoer

Antal unikke erhvervsbrugere, der i løbet af året har leveret mindst ét stykke audiovisuelt indhold, der er uploadet eller spillet på videodelingsplatformstjenesten

Antal unikke erhvervsbrugere, der i løbet af året har leveret mindst ét stykke audiovisuelt indhold, der er uploadet eller spillet på videodelingsplatformstjenesten

Nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester

Nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester

Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned på en hvilken som helst måde har indledt eller deltaget i kommunikation via den nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjeneste

Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned på en hvilken som helst måde har indledt eller deltaget i kommunikation via den nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjeneste

Antal unikke erhvervsbrugere, der mindst én gang i løbet af året har anvendt en erhvervskonto eller på en hvilken som helst anden måde har indledt eller deltaget i kommunikation via den nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjeneste for at kommunikere direkte med en slutbruger

Antal unikke erhvervsbrugere, der mindst én gang i løbet af året har anvendt en erhvervskonto eller på en hvilken som helst anden måde har indledt eller deltaget i kommunikation via den nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjeneste for at kommunikere direkte med en slutbruger

Operativsystemer

Operativsystemer

Antal unikke slutbrugere, der har anvendt en enhed med styresystemet, som mindst én gang i løbet af en måned er blevet aktiveret, opdateret eller brugt

Antal unikke slutbrugere, der har anvendt en enhed med styresystemet, som mindst én gang i løbet af en måned er blevet aktiveret, opdateret eller brugt

Antal unikke udviklere, som i løbet af året har offentliggjort, opdateret eller tilbudt mindst én softwareapplikation eller ét softwareprogram ved hjælp af styresystemets programmeringssprog eller eventuelle softwareudviklingsværktøjer i styresystemet, eller som på nogen måde anvender det.

Antal unikke udviklere, som i løbet af året har offentliggjort, opdateret eller tilbudt mindst én softwareapplikation eller ét softwareprogram ved hjælp af styresystemets programmeringssprog eller eventuelle softwareudviklingsværktøjer i styresystemet, eller som på nogen måde anvender det.

Cloudcomputingtjenester

Cloudcomputingtjenester

Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned har besøgt en hvilken som helst cloudcomputingtjeneste fra den pågældende udbyder af cloudcomputingtjenester mod en hvilken som helst form for vederlag, uanset om denne betaling fandt sted samme måned

Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned har besøgt en hvilken som helst cloudcomputingtjeneste fra den pågældende udbyder af cloudcomputingtjenester mod en hvilken som helst form for vederlag, uanset om denne betaling fandt sted samme måned

Antal unikke erhvervsbrugere, der i løbet af året har udbudt cloudcomputingtjenester, der er hostet i cloudinfrastrukturen hos den pågældende udbyder af cloudcomputingtjenester

Antal unikke erhvervsbrugere, der i løbet af året har udbudt cloudcomputingtjenester, der er hostet i cloudinfrastrukturen hos den pågældende udbyder af cloudcomputingtjenester

Reklametjenester

Reklametjenester

Proprietært salg af reklameplads

Proprietært salg af reklameplads

Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned har været udsat for en annoncevisning

Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned har været udsat for en annoncevisning

Reklameformidling (herunder reklamenetværk, reklamebørser og andre reklameformidlingstjenester)

Reklameformidling (herunder reklamenetværk, reklamebørser og andre reklameformidlingstjenester)

Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned har været udsat for en annoncevisning, som satte gang i reklameformidlingstjenesten

Antal unikke slutbrugere, der mindst én gang i løbet af en måned har været udsat for en annoncevisning, som satte gang i reklameformidlingstjenesten

Proprietært salg af reklameplads

Proprietært salg af reklameplads

Antal unikke annoncører, der i løbet af året har fået vist mindst én annonce

Antal unikke annoncører, der i løbet af året har fået vist mindst én annonce

Reklameformidling (herunder reklamenetværk, reklamebørser og andre reklameformidlingstjenester)

Reklameformidling (herunder reklamenetværk, reklamebørser og andre reklameformidlingstjenester)

Antal unikke erhvervsbrugere (herunder annoncører, udgivere eller andre formidlere), som i løbet af året har interageret via eller er blevet betjent af reklameformidlingstjenesten

Antal unikke erhvervsbrugere (herunder annoncører, udgivere eller andre formidlere), som i løbet af året har interageret via eller er blevet betjent af reklameformidlingstjenesten

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A9-0332/2021).

1

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1150 af 20. juni 2019 om fremme af retfærdighed og gennemsigtighed for brugere af onlineformidlingstjenester (EUT L 186 af 11.7.2019, s. 57).

26

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../... — forslag til et indre marked for digitale tjenester (retsakt om digitale tjenester) og ændring af direktiv 2000/31/EF.

27

(28)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

28

(29)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 92).

29

(30)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked, om ændring af direktiv 2002/65/EF, 2009/110/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35).

30

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktivet om audiovisuelle medietjenester) (EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1).

31

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1150 af 20. juni 2019 om fremme af retfærdighed og gennemsigtighed for brugere af onlineformidlingstjenester (EUT L 186 af 11.7.2019, s. 57).

26

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../... — forslag til et indre marked for digitale tjenester (retsakt om digitale tjenester) og ændring af direktiv 2000/31/EF.

27

(28)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

28

(29)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 92).

29

(30)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked, om ændring af direktiv 2002/65/EF, 2009/110/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35).

30

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktivet om audiovisuelle medietjenester) (EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1).

31

(32)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/1535 af 9. september 2015 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester (EUT L 241 af 17.9.2015, s. 1).

32

(32)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/1535 af 9. september 2015 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester (EUT L 241 af 17.9.2015, s. 1).

32

(33)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (Direktiv om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37).

33

(33)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (Direktiv om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37).

33

(34)  Kommissionens meddelelse: Retningslinjer for gennemsigtighed i rangordningen i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1150 (EUT C 424 af 8.12.2020, s. 1).

34

(34)  Kommissionens meddelelse: Retningslinjer for gennemsigtighed i rangordningen i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1150 (EUT C 424 af 8.12.2020, s. 1).

34

(35)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

35

(35)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

35

(36)  Interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om bedre lovgivning (EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1).

36

(36)  Interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om bedre lovgivning (EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1).

36

(38)  Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (»EF-fusionsforordningen«) (EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1).

38

(39)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../... — forslag til et indre marked for digitale tjenester (retsakt om digitale tjenester) og ændring af direktiv 2000/31/EF.

39

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../... — forslag til et indre marked for digitale tjenester (retsakt om digitale tjenester) og ændring af direktiv 2000/31/EF.

(38)  Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (»EF-fusionsforordningen«) (EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1).

38

---