# Službeni list C 246/2022

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 246 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.29. lipnja 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 246

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.29. lipnja 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 246/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10782 – PLD / NBIM / SANT BOI DE LLOBREGAT ASSET) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 246/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10723 – BROOKFIELD / JINDAL GROUP / JINDAL PLASTIC FILMS BUSINESS) (
  1
  ) | 2 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 246/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10782 – PLD / NBIM / SANT BOI DE LLOBREGAT ASSET) (
  1
  )

1

1

2022/C 246/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10723 – BROOKFIELD / JINDAL GROUP / JINDAL PLASTIC FILMS BUSINESS) (
  1
  )

1

2

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 246/03 | Tečajna lista eura — 28. lipnja 2022. | 3 |
| | Revizorski sud |
| 2022/C 246/04 | Tematsko izvješće 16/2022 – Podatci u području zajedničke poljoprivredne politike – Neiskorišten potencijal velike količine podataka za evaluacije politike | 4 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 246/03

Tečajna lista eura — 28. lipnja 2022.

3

Revizorski sud

2022/C 246/04

Tematsko izvješće 16/2022 – Podatci u području zajedničke poljoprivredne politike – Neiskorišten potencijal velike količine podataka za evaluacije politike

4

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2022/C 246/05 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10663 – ORANGE / VOO / BRUTÉLÉ) (
  1
  ) | 5 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2022/C 246/06 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 7 |
| 2022/C 246/07 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 12 |
| 2022/C 246/08 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 19 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2022/C 246/05

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10663 – ORANGE / VOO / BRUTÉLÉ) (
  1
  )

1

5

DRUGI AKTI

Europska komisija

2022/C 246/06

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

7

2022/C 246/07

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

12

2022/C 246/08

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

19

---

| | Ispravci |
| --- | --- |
| | Obavijesti Komisije — Tehničke smjernice za pripremu infrastrukture za klimatske promjene u razdoblju 2021.–2027. ( SL C 373, 16.9.2021. ) | 24 |

Ispravci

Obavijesti Komisije — Tehničke smjernice za pripremu infrastrukture za klimatske promjene u razdoblju 2021.–2027. ( SL C 373, 16.9.2021. )

( SL C 373, 16.9.2021. )

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 29.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 246/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 246/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10782 – PLD / NBIM / SANT BOI DE LLOBREGAT ASSET)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 246/01)

Dana 23. lipnja 2022. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10782. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10782. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 29.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 246/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 246/2

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10723 – BROOKFIELD / JINDAL GROUP / JINDAL PLASTIC FILMS BUSINESS)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 246/02)

Dana 21. lipnja 2022. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10723. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10723. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 29.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 246/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 246/3

---

Tečajna lista eura (1)

28. lipnja 2022.

(2022/C 246/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0561 |
| JPY | japanski jen | 143,67 |
| DKK | danska kruna | 7,4394 |
| GBP | funta sterlinga | 0,86350 |
| SEK | švedska kruna | 10,6543 |
| CHF | švicarski franak | 1,0101 |
| ISK | islandska kruna | 139,50 |
| NOK | norveška kruna | 10,3370 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,726 |
| HUF | mađarska forinta | 398,55 |
| PLN | poljski zlot | 4,6905 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9443 |
| TRY | turska lira | 17,5891 |
| AUD | australski dolar | 1,5210 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3565 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,2880 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6822 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4645 |
| KRW | južnokorejski von | 1 361,75 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,9072 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,0775 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5320 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 669,91 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6432 |
| PHP | filipinski pezo | 57,850 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 37,154 |
| BRL | brazilski real | 5,5308 |
| MXN | meksički pezo | 21,0880 |
| INR | indijska rupija | 83,4080 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0561

JPY

japanski jen

143,67

DKK

danska kruna

7,4394

GBP

funta sterlinga

0,86350

SEK

švedska kruna

10,6543

CHF

švicarski franak

1,0101

ISK

islandska kruna

139,50

NOK

norveška kruna

10,3370

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,726

HUF

mađarska forinta

398,55

PLN

poljski zlot

4,6905

RON

rumunjski novi leu

4,9443

TRY

turska lira

17,5891

AUD

australski dolar

1,5210

CAD

kanadski dolar

1,3565

HKD

hongkonški dolar

8,2880

NZD

novozelandski dolar

1,6822

SGD

singapurski dolar

1,4645

KRW

južnokorejski von

1 361,75

ZAR

južnoafrički rand

16,9072

CNY

kineski renminbi-juan

7,0775

HRK

hrvatska kuna

7,5320

IDR

indonezijska rupija

15 669,91

MYR

malezijski ringit

4,6432

PHP

filipinski pezo

57,850

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

37,154

BRL

brazilski real

5,5308

MXN

meksički pezo

21,0880

INR

indijska rupija

83,4080

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

Revizorski sud

| 29.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 246/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 246/4

---

Tematsko izvješće 16/2022

„Podatci u području zajedničke poljoprivredne politike – Neiskorišten potencijal velike količine podataka za evaluacije politike”

(2022/C 246/04)

Europski revizorski sud objavio je tematsko izvješće 16/2022: „Podatci u području zajedničke poljoprivredne politike – Neiskorišten potencijal velike količine podataka za evaluacije politike”

Izvješće možete pregledati ili preuzeti na internetskim stranicama Europskog revizorskog suda: https://www.eca.europa.eu/hr/Pages/DocItem.aspx?did=61415

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 29.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 246/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 246/5

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10663 – ORANGE / VOO / BRUTÉLÉ)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 246/05)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Orange Belgium S.A. („OBE”, Belgija), pod kontrolom poduzetnika Orange S.A. („Orange”, Francuska), |
| --- | --- |

—

Orange Belgium S.A. („OBE”, Belgija), pod kontrolom poduzetnika Orange S.A. („Orange”, Francuska),

| — | VOO S.A. („VOO”, Belgija), pod kontrolom poduzetnika Nethys SA („Nethys”, Belgija), koji je pod kontrolom poduzetnika Enodia SC („Enodia”, Belgija), |
| --- | --- |

—

VOO S.A. („VOO”, Belgija), pod kontrolom poduzetnika Nethys SA („Nethys”, Belgija), koji je pod kontrolom poduzetnika Enodia SC („Enodia”, Belgija),

| — | telekomunikacijske, medijske i tehnološke aktivnosti poduzetnika Société Intercommunale pour la Diffusion de la Télévision („Brutélé”, Belgija). |
| --- | --- |

—

telekomunikacijske, medijske i tehnološke aktivnosti poduzetnika Société Intercommunale pour la Diffusion de la Télévision („Brutélé”, Belgija).

Poduzetnik Orange, preko poduzetnika OBE, stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnicima VOO i Brutélé.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Orange: globalni telekomunikacijski operater koji u Belgiji posluje preko poduzetnika OBE te pruža maloprodajne mobilne telekomunikacijske usluge na temelju vlastite mobilne mreže i maloprodajne fiksne telekomunikacijske usluge koje se temelje na fiksnim mrežama treće strane, |
| --- | --- |

—

Orange: globalni telekomunikacijski operater koji u Belgiji posluje preko poduzetnika OBE te pruža maloprodajne mobilne telekomunikacijske usluge na temelju vlastite mobilne mreže i maloprodajne fiksne telekomunikacijske usluge koje se temelje na fiksnim mrežama treće strane,

| — | VOO: kabelski operater koji uglavnom posluje u belgijskoj regiji Valoniji te pruža maloprodajne fiksne telekomunikacijske usluge na temelju vlastite mreže i maloprodajne mobilne telekomunikacijske usluge koje se temelje na mobilnim mrežama treće strane, |
| --- | --- |

—

VOO: kabelski operater koji uglavnom posluje u belgijskoj regiji Valoniji te pruža maloprodajne fiksne telekomunikacijske usluge na temelju vlastite mreže i maloprodajne mobilne telekomunikacijske usluge koje se temelje na mobilnim mrežama treće strane,

| — | Brutélé: kabelski operater koji uglavnom posluje u regiji glavnoga grada Bruxellesa i određenim općinama Valonije te pruža maloprodajne fiksne telekomunikacijske usluge na temelju vlastite mreže. |
| --- | --- |

—

Brutélé: kabelski operater koji uglavnom posluje u regiji glavnoga grada Bruxellesa i određenim općinama Valonije te pruža maloprodajne fiksne telekomunikacijske usluge na temelju vlastite mreže.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10663 – ORANGE / VOO / BRUTÉLÉ

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 29.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 246/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 246/7

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 246/06)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„Cadillac”

PDO-FR-A0686-AM03

Datum obavijesti: 1. travnja 2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Službeni zemljopisni šifrarnik

Općine zemljopisnog područja i područja u neposrednoj blizini ažurirane su u skladu sa službenim zemljopisnim šifrarnikom.

Opseg područja ostao je isti.

Mijenjaju se točke 6. i 9. jedinstvenog dokumenta.

2.   Pakiranje

U odjeljku IX. točki 3. podtočki (a) specifikacije dodaje se mogućnost pakiranja vina u hermetički zatvorene i vakuumirane spremnike od najviše 5 litara.

Ta je izmjena uvedena kako bi se povećale mogućnosti spremnika i bolje odgovorilo na potražnju, osobito u ugostiteljstvu.

Mijenja se točka 9. jedinstvenog dokumenta.

3.   Kretanje između ovlaštenih skladišta

U poglavlju 1. odjeljku IX. briše se točka 5. podtočka (b) koja se odnosi na datum početka kretanja vina između ovlaštenih skladišta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

4.   Upućivanje na nadzorno tijelo

Tekst upućivanja na kontrolno tijelo revidiran je kako bi se uskladio s drugim specifikacijama proizvoda s oznakama zemljopisnog podrijetla. Riječ je samo o izmjeni teksta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Cadillac

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla:

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

KRATAK OPIS

Naziv „Cadillac” upotrebljava se samo za mirna bijela vina.

Svojstva su im sljedeća:

| — | najmanju prirodnu volumnu alkoholnu jakost od 15 %, |
| --- | --- |

—

najmanju prirodnu volumnu alkoholnu jakost od 15 %,

| — | udio fermentabilnog šećera iznosi 51 g/l ili više. |
| --- | --- |

—

udio fermentabilnog šećera iznosi 51 g/l ili više.

Ta mirna bijela vina s neprevrelim šećerom dobivaju se od sorte sémillon B, koja uvelike prevladava, te sorti sauvignon B, sauvignon gris G i muscadelle B.

Njihova zlatna boja dozrijevanjem polako postaje jantarna. Dok su mlada, ta vina često razvijaju arome bijelog voća i cvijeća koje se dozrijevanjem često pretvore u arome ušećerenog voća i agruma, ponekad s notama isprženosti ako se čuvaju u bačvama. Ta uravnotežena vina objedinjuju slatkoću, profinjenost i dugotrajnu aromatičnost. Riječ je o odličnim vinima koja starenjem postaju sve bolja.

Najmanja ukupna kiselost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida u skladu su s razinama utvrđenima europskim propisima.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | 19 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 12 |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 25 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

19

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

12

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

25

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

1.   Poseban enološki postupak

Pojačavanje suhim postupkom zaslađivanja ili pročišćenim koncentriranim moštom ne smije ukupnu volumnu alkoholnu jakost povećati iznad 15 %. Pojačavanje djelomičnim koncentriranjem mošta namijenjenog za proizvodnju vina dopušteno je do razine koncentracije od najviše 10 % tako pojačane količine. Tako se ukupna volumna alkoholna jakost može povećati na 19 %.

2.   Gustoća sadnje i rezidba

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 500 trsova po hektaru. Razmak između redova ne smije biti veći od 2,50 metara, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,80 metara.

Rezidba se obavlja najkasnije u fazi širenja lišća (9. faza Lorenzove skale za praćenje godišnjeg biološkog ciklusa). Trsovi su rezani na sljedeće uzgojne oblike: jednostruki, dvostruki ili mješoviti Guyot ili kratka rezidba, kordonac Royat, lepezasti oblik ili duga rezidba s najviše 12 pupova po trsu.

3.   Berba

Postupak uzgoja

Riječ je o vinima dobivenima od prezrelog grožđa (prisutna je plemenita plijesan i/ili je grožđe prosušeno na biljci). Vina se proizvode od ručno ubranog grožđa koje se uzastopno razvrstava.

5.2.   Najveći prinosi

| 1. | 40 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

1.

40 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj, dozrijevanje i pakiranje odvijaju se na području sljedećih općina u departmanu Gironde na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika od 1. siječnja 2021.: Baurech, Béguey, Cadillac, Capian, Cardan, Donzac, Gabarnac, Haux, Langoiran, Laroque, Lestiac-sur-Garonne, Monprimblanc, Omet, Paillet, Rions, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Maixant, Semens, Tabanac, Le Tourne, Verdelais i Villenave-de-Rions.

7.   Sorte vinove loze

Muscadelle B

Semillon B

8.   Opis povezanosti

Zemljopisno područje kontrolirane oznake izvornosti „Cadillac” odlikuje se istaknutim i ponekad strmim reljefom (vrhovi se uzdižu do 120 metara nadmorske visine). Brojni potoci, pritoci rijeke Garonne koji su svoje korito uklesali u vapnenačku podlogu, savršeno dreniraju to područje. Zemljopisno područje oznake „Cadillac” ima umjerenu klimu te je pod utjecajem doline rijeke Garonne i Atlantskog oceana koji ublažavaju proljetni mraz. Prostire se na tridesetak kilometara od sjevera prema jugu , a u središtu, 40 kilometara od Bordeauxa, nalazi se utvrđeni gradić Cadillac, po kojem je oznaka i dobila naziv. Obuhvaća 22 općine departmana Gironde uz rijeku Garonne koje na svojem području uključuju ravnice, podnožja i obronke brežuljaka te visoravan. To je područje sastavni dio južnog područja oznake „Premières Côtes de Bordeaux” na desnoj obali rijeke Garonne, uzvodno i jugoistočno od aglomeracije Bordeauxa, ali ne obuhvaća enklave Sainte-Croix-du-Mont i Loupiac.

To zemljopisno područje ima posebnu mezoklimu tijekom jeseni. Vlažnost jutarnje magle koja se uzdiže iz meandara rijeke Garonne mijenja se ovisno o vrućim i sunčanim razdobljima na tim dobro izloženim brežuljcima. Na dobro izloženim brežuljcima i u posebnim ekološkim uvjetima pogoduje razvoju „plemenite plijesni” (Botrytis cinerea) na kožici grožđa, mikroskopske gljivice koja daje odlična likerska vina.

Izuzev čestica smještenih na novijim aluvijima, nijedna posebna vrsta tla nije a priori isključena iz čestičnog područja proizvodnje. Međutim, ono ne obuhvaća dna udolina ako čestice uz potoke ili u njihovoj blizini nemaju nagib ili imaju ulegnut profil koji ne omogućuje lako otjecanje vode. Isto tako, hidromorfne čestice s kojih voda prirodno slabo otječe nisu razgraničene u okviru oznake. Neobrađena područja s vrlo gustom urbanizacijom nisu obuhvaćena.

Krajolik obilježavaju pošumljavanja različitih vrsta. Šume na dnu udolina, koje čine usporedan pojas s potocima i nemaju povijesnu vinogradarsku tradiciju, isključene su iz čestičnog područja proizvodnje. Stare listopadne šume sastavni su dio krajolika oznake „Cadillac” te stoga ni one nisu obuhvaćene.

To razgraničenje podrazumijeva optimalan način uzgoja biljke, kontrolu bujnosti i potencijala proizvodnje. Naime, vina „Cadillac” dobivaju se od prezrelog grožđa. Radi toga je broj grozdova po trsu ograničen. Gustoća sadnje prilično je visoka te je najveće opterećenje po čestici ograničeno prije prezrelosti. Zrelo grožđe, prekriveno paperjem gljivice Botrytis, polako se isušuje te se u njemu povećava razina šećera i aroma. Berači grožđa stoga ručno prebiru te trule bobice, trs po trs: riječ je o prvom razvrstavanju. Slijede mu još dva ili tri razvrstavanja, o kojima se odlučuje na temelju klimatskih promjena koje pogoduju razvoju gljivice i koncentraciji grožđa. Prešano grožđe tada vrlo sporo fermentira te njegovo bogatstvo uzrokuje prirodni prekid fermentacije vina koje je još prepuno šećera jer razina alkohola ubija kvasce.

Ta mirna bijela vina s neprevrelim šećerom dobivaju se od sorte sémillon B, koja uvelike prevladava, te sorti sauvignon B, sauvignon gris G i muscadelle B.

Njihova zlatna boja dozrijevanjem polako postaje jantarna. Dok su mlada, ta vina često razvijaju arome bijelog voća i cvijeća koje se dozrijevanjem često pretvore u arome ušećerenog voća i agruma, ponekad s notama isprženosti ako se čuvaju u bačvama. Ta uravnotežena vina objedinjuju slatkoću, profinjenost i dugotrajnu aromatičnost. Riječ je o odličnim vinima koja starenjem postaju sve bolja.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Pakiranje na definiranom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Vina se uzgajaju najmanje do 15. ožujka godine koja slijedi nakon godine berbe.

Kako bi se očuvala glavna svojstva i autohtonost vina, ona se pune u staklene boce ili hermetički zatvorene i vakuumirane spremnike od najviše 5 litara. Punjenje se mora provoditi na mjestu proizvodnje i dozrijevanja.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja, dozrijevanja i pakiranja vina, obuhvaća područja sljedećih općina departmana Gironde, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika od 1. siječnja 2021.: Arbanats, Artigues-près-Bordeaux, Ayguemorte-les-Graves, Baigneaux, Baron, Barsac, Beautiran, Bellebat, Bellefond, Beychac-et-Caillau, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bouliac, Branne, La Brède, Budos, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Camarsac, Cambes, Camiac-et-Saint-Denis, Camblanes-et-Meynac, Camiran, Carignan-de-Bordeaux, Casseuil, Castelviel, Castres-Gironde, Caudrot, Cénac, Cérons, Cessac, Coirac, Courpiac, Créon, Croignon, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Frontenac, Génissac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Grézillac, Guillac, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Ladaux, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Lignan-de-Bordeaux, Loupes, Loupiac Lugaignac, Lugasson, Madirac, Martillac, Martres, Mazères, Montignac, Morizès, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Nérigean, Le Pian-sur-Garonne, Podensac, Pompignac, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Preignac, Pujols-sur-Ciron, Quinsac, Rauzan, Roaillan, Romagne, Sadirac, Saint-André-du-Bois, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint Laurent du Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Macaire, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Selve, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Vincent-de-Paul, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Foy-la-Longue, Sallebœuf, Sauternes, La Sauve, Soulignac, Targon, Tizac-de-Curton, Toulenne, Tresses i Virelade.

djelomično obuhvaćene općine:

Castets et Castillon samo za područje bivše općine Castets-en-Dorthe nakon spajanja s općinom Castillon-de-Castets 1. siječnja 2017.

Označivanje: Dodatni podaci

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Svi neobvezni navodi, čiju upotrebu u skladu s odredbama Unije mogu uređivati države članice, navode se na etiketama, slovima koja su visinom i širinom najviše dvostruko veća od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

Označivanje: Veća zemljopisna jedinica

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti veća zemljopisna jedinica „Vin de Bordeaux” ili „Grand Vin de Bordeaux”.

Slova u nazivu veće zemljopisne jedinice ne smiju biti viša ni šira od dvije trećine slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-dea6e836-191b-42a7-b58d-c62e78a39b38

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 29.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 246/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 246/12

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 246/07)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„Coteaux du Loir”

PDO-FR-A0299-AM01

Datum obavijesti: 1. travnja 2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Službeni zemljopisni šifrarnik

Općine zemljopisnog područja i područja u neposrednoj blizini ažurirane su u skladu sa službenim zemljopisnim šifrarnikom.

Opseg područja ostao je isti.

Mijenjaju se točke 6. i 9. jedinstvenog dokumenta.

2.   Razgraničeno područje čestice

Na popis sjednica nadležnog nacionalnog odbora koji je odobrio razgraničenja čestica dodan je datum pisanog savjetovanja koje je završilo 15. prosinca 2021.

Tom je izmjenom dodan datum na koji je nacionalno nadležno tijelo odobrilo izmjenu razgraničenog područja čestice unutar zemljopisnog područja proizvodnje. Razgraničenje čestica provodi se utvrđivanjem čestica unutar zemljopisnog područja proizvodnje koje su pogodne za proizvodnju vina s predmetnom zaštićenom oznakom izvornosti.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

3.   Kretanje između ovlaštenih skladišta

U poglavlju 1. odjeljku IX. briše se točka 5. podtočka (b) koja se odnosi na datum početka kretanja vina između ovlaštenih skladišta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

4.   Upućivanje na nadzorno tijelo

Tekst upućivanja na kontrolno tijelo revidiran je kako bi se uskladio s drugim specifikacijama proizvoda s oznakama zemljopisnog podrijetla. Riječ je samo o izmjeni teksta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Coteaux du Loir

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

1.   Ružičasta vina

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost ružičastih vina iznosi 9,5 %.

Ružičasta vina sa sadržajem fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) većim od 12 g/l imaju najmanju prirodnu volumnu alkoholnu jakost od 12,5 %.

Nakon pakiranja vina ispunjavaju sljedeće analitičke norme: Sadržaj fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) u suhim ružičastim vinima iznosi najviše 8 grama po litri.

| — | Ukupna kiselost, izražena u gramima vinske kiseline po litri, od najviše 2 grama po litri manje od sadržaja šećera. |
| --- | --- |

—

Ukupna kiselost, izražena u gramima vinske kiseline po litri, od najviše 2 grama po litri manje od sadržaja šećera.

| — | Udio hlapljivih kiselina iznosi najviše: – 12,2 miliekvivalenata po litri do 31. prosinca godine koja slijedi nakon godine berbe, – 15,3 miliekvivalenata po litri do 31. prosinca sljedeće godine. |
| --- | --- |

—

Udio hlapljivih kiselina iznosi najviše: – 12,2 miliekvivalenata po litri do 31. prosinca godine koja slijedi nakon godine berbe, – 15,3 miliekvivalenata po litri do 31. prosinca sljedeće godine.

Ukupna volumna alkoholna jakost vina nakon pojačavanja ne premašuje 12,5 %.

Ukupni sadržaj anhidrida u bijelim i ružičastim vinima utvrđen je propisima Unije.

Ružičasta vina su lagana i osvježavajuća te imaju blagi buke. Boja im je blijeda, često s odsjajem boje lososa. Miris je bogat i redovito prevladava nota papra. Okus je lagan i profinjen.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   Crna vina

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost crnih vina iznosi 9,5 %. Nakon pakiranja vina ispunjavaju sljedeće analitičke norme:

| — | Sadržaj fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) u crnim vinima iznosi najviše 2 grama po litri. |
| --- | --- |

—

Sadržaj fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) u crnim vinima iznosi najviše 2 grama po litri.

| — | Ukupna kiselost, izražena u gramima vinske kiseline po litri, od najviše 2 grama po litri manje od sadržaja šećera. |
| --- | --- |

—

Ukupna kiselost, izražena u gramima vinske kiseline po litri, od najviše 2 grama po litri manje od sadržaja šećera.

| — | Udio hlapljivih kiselina iznosi najviše: – 12,2 miliekvivalenata po litri do 31. prosinca godine koja slijedi nakon godine berbe, – 15,3 miliekvivalenata po litri do 31. prosinca sljedeće godine. |
| --- | --- |

—

Udio hlapljivih kiselina iznosi najviše: – 12,2 miliekvivalenata po litri do 31. prosinca godine koja slijedi nakon godine berbe, – 15,3 miliekvivalenata po litri do 31. prosinca sljedeće godine.

Kod crnih vina dovršena je malolaktična fermentacija, a sadržaj jabučne kiseline iznosi najviše 0,3 grama po litri.

Ukupna volumna alkoholna jakost vina nakon pojačavanja ne premašuje 12,5 %.

Ukupni sadržaj kiselina i sumporova dioksida za crna vina utvrđen je propisima Unije.

Crna su vina rubin crvene boje i pružaju složenu aromatsku paletu u kojoj općenito prevladavaju pikantne arome povezane s notama vrlo zrelog bobičastog voća.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3.   Bijela vina

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost bijelih vina iznosi 10 %. Bijela i ružičasta vina sa sadržajem fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) većim od 12 g/l imaju najmanju prirodnu volumnu alkoholnu jakost od 12,5 %.

Nakon pakiranja vina ispunjavaju sljedeće analitičke norme:

Sadržaj fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) u suhim bijelim vinima iznosi najviše 8 grama po litri.

| — | Ukupna kiselost, izražena u gramima vinske kiseline po litri, od najviše 2 grama po litri manje od sadržaja šećera. |
| --- | --- |

—

Ukupna kiselost, izražena u gramima vinske kiseline po litri, od najviše 2 grama po litri manje od sadržaja šećera.

| — | Udio hlapljivih kiselina iznosi najviše: – 12,2 miliekvivalenata po litri do 31. prosinca godine koja slijedi nakon godine berbe, – 15,3 miliekvivalenata po litri do 31. prosinca sljedeće godine. |
| --- | --- |

—

Udio hlapljivih kiselina iznosi najviše: – 12,2 miliekvivalenata po litri do 31. prosinca godine koja slijedi nakon godine berbe, – 15,3 miliekvivalenata po litri do 31. prosinca sljedeće godine.

Ukupna volumna alkoholna jakost vina nakon pojačavanja ne premašuje 12,5 %.

Ukupni sadržaj anhidrida u bijelim vinima utvrđen je propisima Unije.

Bijela vina općenito su suha te se u tom slučaju izraz „suho” obavezno navodi na etiketi. Često imaju voćne i cvjetne arome dok su mlada. Potencijal im dolazi do izražaja starenjem. Kada sadržavaju fermentabilne šećere, njihova složenost i potencijal odležavanja općenito su veći te mogu doseći nekoliko desetaka godina. Stoga raskošnije note egzotičnog voća ili nježnije note suhog voća nisu rijetke i često se pojavljuju s vremenom.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

| 1. | Poseban enološki postupak |
| --- | --- |

1.

Poseban enološki postupak

Za proizvodnju ružičastih vina zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke.

Tehnike pojačavanja vina oduzimanjem vode dopuštene su za crna vina, a najveća stopa djelomičnog koncentriranja u odnosu na upotrijebljenu količinu iznosi 10 %. Ukupna volumna alkoholna jakost vina nakon pojačavanja ne premašuje 12,5 %. Za vina sa sadržajem fermentabilnog šećera (glukoze i fruktoze) većim od 12 grama po litri zabranjena je primjena bilo kakve prakse pojačavanja. Uz prethodno navedene odredbe, u pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

| 2. | Postupak uzgoja






  — | Sustav uzgoja






  a) | Gustoća sadnje: Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 5 000 trsova po hektaru, s razmakom između redova od najviše 2 metra. Razmak između trsova u istom redu iznosi najviše 1 metar. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Postupak uzgoja

—

Sustav uzgoja

a)

Gustoća sadnje: Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 5 000 trsova po hektaru, s razmakom između redova od najviše 2 metra. Razmak između trsova u istom redu iznosi najviše 1 metar.

| b) | Pravila o rezidbi za crne sorte |
| --- | --- |

b)

Pravila o rezidbi za crne sorte

| — | Opće odredbe: Vinova loza obrezuje se na najviše 11 pupova po trsu. Sorte su cot N, gamay N, grolleau N i pineau d’Aunis N (vinova loza starija od 40 godina). Trsovi su nisko rezani, s reznicima. Svaki reznik ima najviše tri pupa. Sorta cabernet franc N: – Vinova loza reže se rezidbom jednostruki Guyot na jedan krak s najviše sedam pupova i dva reznika s najviše dva pupa. |
| --- | --- |

—

Opće odredbe: Vinova loza obrezuje se na najviše 11 pupova po trsu. Sorte su cot N, gamay N, grolleau N i pineau d’Aunis N (vinova loza starija od 40 godina). Trsovi su nisko rezani, s reznicima. Svaki reznik ima najviše tri pupa. Sorta cabernet franc N: – Vinova loza reže se rezidbom jednostruki Guyot na jedan krak s najviše sedam pupova i dva reznika s najviše dva pupa.

| — | Posebne odredbe: Sorta pineau d’Aunis N (vinova loza starija od 40 godina): Vinova loza može se rezati rezidbom jednostruki Guyot na jedan krak s najviše sedam pupova i dva reznika s najviše dva pupa. Bijela sorta: Sorta chenin B – Trsovi su nisko rezani, s reznicima, i s najviše 13 pupova po trsu; Svaki reznik ima najviše tri pupa. |
| --- | --- |

—

Posebne odredbe: Sorta pineau d’Aunis N (vinova loza starija od 40 godina): Vinova loza može se rezati rezidbom jednostruki Guyot na jedan krak s najviše sedam pupova i dva reznika s najviše dva pupa. Bijela sorta: Sorta chenin B – Trsovi su nisko rezani, s reznicima, i s najviše 13 pupova po trsu; Svaki reznik ima najviše tri pupa.

5.2.   Najveći prinosi

| 1. | 65 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

1.

65 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina odvijaju se na području sljedećih općina (popis sastavljen na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.):

| — | Departman Indre-et-Loire: Bueil-en-Touraine, Saint-Aubin-le-Dépeint, Saint-Christophe-sur-le-Nais, Saint-Paterne-Racan, Villebourg; |
| --- | --- |

—

Departman Indre-et-Loire: Bueil-en-Touraine, Saint-Aubin-le-Dépeint, Saint-Christophe-sur-le-Nais, Saint-Paterne-Racan, Villebourg;

| — | Departman Sarthe: Beaumont-sur-Dême, Chahaignes, La Chartre-sur-le-Loir, Chenu, Dissay, Flée, Lhomme, Loir en Vallée (za područje delegiranih općina Poncé-sur-le-Loir i Ruillé-sur-Loir), Marçon, Montval-sur-Loir, Nogent-sur-Loir, Saint-Germain-d’Arcé, Saint-Pierre-de-Chevillé. |
| --- | --- |

—

Departman Sarthe: Beaumont-sur-Dême, Chahaignes, La Chartre-sur-le-Loir, Chenu, Dissay, Flée, Lhomme, Loir en Vallée (za područje delegiranih općina Poncé-sur-le-Loir i Ruillé-sur-Loir), Marçon, Montval-sur-Loir, Nogent-sur-Loir, Saint-Germain-d’Arcé, Saint-Pierre-de-Chevillé.

7.   Sorte vinove loze

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Cot N – Malbec |
| --- | --- |

Cot N – Malbec

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Grolleau N |
| --- | --- |

Grolleau N

| | Pineau d’Aunis N |
| --- | --- |

Pineau d’Aunis N

8.   Opis povezanosti

Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Smješteno na granici triju pokrajina, Touraine, Maine i Anjou, na otprilike 40 kilometara sjeverno od grada Toursa, zemljopisno područje prostire se na tridesetak kilometara s obje strane doline rijeke Loir i dolina njezinih pritoka. Rijeka Loir i njezini pritoci na tom se mjestu usijecaju u visoravan koja se nalazi na otprilike 100 metara nadmorske visine te izdubljuju doline s visinskom razlikom od 50 metara. Te su doline okružene visokim liticama koje se uglavnom protežu od istoka prema zapadu, a neke od sjevera prema jugu. U tim liticama postoje špilje na 15 ili 20 metara dubine, koje su ponekad duge i više od 150 metara.

Krajolik doline rijeke Loir prostran je zbog njezine širine, dok su sekundarne doline uže i zatvorenije. Zemljopisno područje obuhvaća područje 21 općine, od kojih se 16 nalazi na jugoistoku departmana Sarthe, a pet na sjeverozapadu departmana Indre-et-Loire.

Precizno razgraničene čestice za proizvodnju grožđa uglavnom se nalaze na obroncima brežuljaka i rubovima visoravni te imaju šljunčana i zdrava tla nastala na sedri iz razdoblja turona i kremenastim glinama iz razdoblja senona. Nekoliko čestica sadržava tla nastala na detrititskim formacijama iz razdoblja eocena ili elemente proizašle iz aluvijalnih ravnica rijeke Loir.

Klima zemljopisnog područja jest blaga oceanska klima, na sjecištu oceanskih i kontinentalnih utjecaja. Loir djeluje kao toplinski regulator, kao i doline, koje odvode hladni zrak s brežuljaka. Količina padalina iznosi približno 680 milimetara godišnje.

Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Prema usmenoj predaji, vinovu lozu zasadio je u 6. stoljeću sveti Licinije, tadašnji biskup u Angersu, na jugu departmana Sarthe u okolici općine Marçon. U toj su općini redovnici osnovali priorat Saint-Lézin, pridružen opatiji Saint-Julien de Tours koju opskrbljuje s određenom količinom vina. Zasađuju sortu pineau d’Aunis na svojim zemljištima u Chahaignesu koja se češće naziva plant de Mayet, Gros Véronais, Mançais noir ili Plant d’Aunis. Rijeka Loir već je tada bila glavni prometni pravac za različite namirnice namijenjene sjevernim zemljama Europe, koje su se provozile rijekom Loire do Nantesa.

Slatki život i vina doline rijeke Loir opjevali su već u 16. stoljeću pjesnici Plejade okupljeni oko Pierrea de Ronsarda, a ta se vina često navode u spisima i memoarima tog vremena.

Tako Rabelais u svojem „Pantagruelu” navodi da je općina La Chartre bila krcata trgovcima vinom, Ronsard je opjevao vina rijeke Loir, a Henrik IV., koji je lovio u šumi Bercé (Château-du-Loir), na svojem je stolu želio vidjeti samo lokalno vino.

Grof Rochecotte (1769.–1797.) u svojim memoarima navodi da se u dolini rijeke Loir, na brežuljku okrenutom prema jugu u općinama Chahaignes i Chartre-sur-le-Loir, proizvodi više poznatih vina. Jules Guyot navodi u svojem djelu Etude des vignobles de France (Studija o vinogradima u Francuskoj, 1876.) da „klima u Sartheu pripada onom dijelu umjerenog područja u kojem slatko voće postaje najprofinjenije, grožđe je slasno, a proizvedena vina izvanredna. Dvije glavne sorte u Sartheu su, kad je riječ o crnom vinu, pineau [pineau d’Aunis N] i, kad je riječ o bijelom vinu, pineau de la Loire [chenin B]”.

Pierre Viala, učenjak i stručnjak za bolesti vinove loze, usred invazije filoksere dobiva vinogradarsku misiju i obvezuje se provesti vrlo detaljnu studiju zemljišta vinograda Sarthe. Tada preporučuje „upotrebu starih sorti iz Sarthea koje su se dokazale i koje su donijele ugled vašim vinima”. Tijekom svoje konferencije pred prefektom i načelnikom općine Château du Loir zaključuje: „U svojim rukama imate bogatstvo kojem ne smijete dozvoliti da se smanji. Morate biti ponosni što ćete pridonijeti tome da na krajnjem sjeveru zasja najsjajnije dosad jedan od najljepših bisera francuske vinogradarske krune.”

Tada se uglavnom navode bijela vina sorte pineau de la Loire (chenin B), od kojih se osobito cijene berbe 1837., 1870. i 1893. Crna vina zauzimaju svoje mjesto početkom 20. stoljeća, pri čemu berbe 1911., 1921., 1934. i 1937. ostavljaju dubok dojam. Kontrolirana oznaka izvornosti „Coteaux du loir” priznata je 1948. za različite kategorije vina s istim zemljopisnim područjem kao što je ono utvrđeno 2010.

Vinogradi su 2009. površinom pokrivali više od 80 hektara, obrađivalo ih je otprilike 25 proizvođača, a njihova je proizvodnja iznosila otprilike 4 000 hektolitara. Crna i bijela vina predstavljaju svako otprilike 40 % ukupne proizvodnje, a ružičasta vina 20 %. Bijela vina općenito su suha te se u tom slučaju izraz „suho” obavezno navodi na etiketi. Često imaju voćne i cvjetne arome dok su mlada. Potencijal im dolazi do izražaja starenjem. Kada sadržavaju fermentabilne šećere, njihova složenost i potencijal odležavanja općenito su veći te mogu doseći nekoliko desetaka godina. Stoga raskošnije note egzotičnog voća ili nježnije note suhog voća nisu rijetke i često se pojavljuju s vremenom.

Ružičasta vina su lagana i osvježavajuća te imaju blagi buke. Boja im je blijeda, često s odsjajem boje lososa. Miris je bogat i redovito prevladava nota papra. Okus je lagan i profinjen.

Crna su vina rubin crvene boje i pružaju složenu aromatsku paletu u kojoj općenito prevladavaju pikantne arome povezane s notama vrlo zrelog bobičastog voća. Rijeka Loir bila je jedna od ključnih elemenata koji su pridonijeli distribuciji i ugledu vina „Coteaux du Loir”. Ta je rijeka lađarima na brodovima ravnoga dna, nazvanima „plitki čamci”, omogućila da do Nantesa preko rijeke Loire u Angersu izvoze namirnice kao što je vino. Stoga je rijeka Loir imala istu ulogu kao i rijeka Loire, samo tridesetak kilometara južnije, kako u pogledu prijevoza vina, tako i u pogledu nasada vinograda, u blizini prometnih pravaca i na povoljnim topografskim položajima.

Čestice koje proizvođači tradicionalno odabiru smještene su na obroncima brežuljaka i rubovima visoravni te imaju tla bogata krupnim šljunkom, a ta tla izvrsnom drenažom reguliraju opskrbu vodom i omogućuju fiziološki razvoj vinove loze.

Osim toga, zbog klimatskih uvjeta u dolini rijeke Loir i činjenice da su u vinogradima uglavnom zasađene sorte pineau d’Aunis N, koja pripada drugoj skupini kasnih, i chenin B, koja pripadas trećoj skupini ranih sorata, uzgajivači moraju pozorno kontrolirati bujnost i rodnost vinove loze strogim formiranjem uzgojnog oblika i kratkom rezidbom sorte chenin B. Utjecaj godine berbe, koji je posebno izražen na tom zemljopisnom području, omogućio je generacijama proizvođača da upravljaju različitim uvjetima dozrijevanja grožđa. Sadržaj šećera u ubranom bijelom grožđu tako ovisi o položaju i klimatskim uvjetima u toj godini. S obzirom na to prirodno bogatstvo proizvode se različite vrste vina. Ako su klimatski uvjeti berbe osobito povoljni, od najbogatijeg grožđa proizvode se vina koja sadržavaju fermentabilne šećere. Obronci, bogati sedrom i ispresijecani brojnim udubinama koje se koriste za proizvodnju i očuvanje vina, pospješuju razvoj potencijala za odležavanje vina, koji se u specifikaciji odražava odgovarajućim razdobljem dozrijevanja.

Jules Guyot u poglavlju svojeg djela Etude des vignobles de France (Studija o vinogradima u Francuskoj, 1876.), posvećenom Sartheu, navodi „dolinu rijeke Loir, tako povoljnu za dobre sorte i dobra vina” te spominje ugled vina iz sektora: „Jullien uostalom navodi vina područja Jasnières, Château-du-Loir [...] kao vina dobrog i dugotrajnog ugleda; u najmanju ruku mogu potvrditi da vina područja Jasnières i Marçon u kantonu Chartre i vina područja Vouvray[-sur-Loir], Malicorne, Montabon iz Château-du-Loir vrijede puno više od njihova ugleda, koji je već sam po sebi dobar”.

Od 16. stoljeća su Henrik IV., Rabelais i Ronsard, svaki svojom osjećajnošću i strašću, hvalili vina „Coteaux du Loir”. Strašću koju su generacije proizvođača uspjele ovjekovječiti upravljajući različitim uvjetima dozrijevanja grožđa sorti pineau d’Aunis N i Chenin B, čime su promicali izvorni izričaj vina na tom zemljopisnom području.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

| | Pravni okvir: |
| --- | --- |

Pravni okvir:

| | Nacionalno zakonodavstvo |
| --- | --- |

Nacionalno zakonodavstvo

| | Vrsta dodatnog uvjeta: |
| --- | --- |

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje |
| --- | --- |

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

| | Opis uvjeta:






  a) | – Svi neobvezni navodi, čiju upotrebu u skladu s odredbama Unije mogu uređivati države članice, navode se na etiketama, slovima koja su visinom i širinom najviše dvostruko veća od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti. |
| --- | --- | --- |

Opis uvjeta:

a)

– Svi neobvezni navodi, čiju upotrebu u skladu s odredbama Unije mogu uređivati države članice, navode se na etiketama, slovima koja su visinom i širinom najviše dvostruko veća od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

| b) | – Slova u zemljopisnom nazivu „Val de Loire” moraju visinom i širinom biti barem za trećinu manja od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti. |
| --- | --- |

b)

– Slova u zemljopisnom nazivu „Val de Loire” moraju visinom i širinom biti barem za trećinu manja od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

| c) | – Izraz „suho” mora se navesti na etiketi bijelih vina s udjelom fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) od najviše 8 grama po litri. |
| --- | --- |

c)

– Izraz „suho” mora se navesti na etiketi bijelih vina s udjelom fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) od najviše 8 grama po litri.

| d) | – Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice: – ako je riječ o registriranoj lokaciji, – ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi. |
| --- | --- |

d)

– Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice: – ako je riječ o registriranoj lokaciji, – ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi.

| | Pravni okvir: |
| --- | --- |

Pravni okvir:

| | Nacionalno zakonodavstvo |
| --- | --- |

Nacionalno zakonodavstvo

| | Vrsta dodatnog uvjeta: |
| --- | --- |

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području |
| --- | --- |

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

| | Opis uvjeta: |
| --- | --- |

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja vina, čini područje sljedećih općina (popis sastavljen na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.):

| — | Departman Indre-et-Loire: Epeigné-sur-Dême; |
| --- | --- |

—

Departman Indre-et-Loire: Epeigné-sur-Dême;

| — | Departman Loir-et-Cher: Montoire-sur-le-Loir; |
| --- | --- |

—

Departman Loir-et-Cher: Montoire-sur-le-Loir;

| — | Departman Sarthe: Vancé. |
| --- | --- |

—

Departman Sarthe: Vancé.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d69c4f1e-c73e-4b04-8d00-6964f653d72a

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 29.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 246/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 246/19

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 246/08)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„Jasnières”

PDO-FR-A0393-AM01

Datum obavijesti: 1. travnja 2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Službeni zemljopisni šifrarnik

Općine zemljopisnog područja i područja u neposrednoj blizini ažurirane su u skladu sa službenim zemljopisnim šifrarnikom.

Opseg područja ostao je isti.

Mijenjaju se točke 6. i 9. jedinstvenog dokumenta.

2.   Razgraničeno područje čestice

Na popis sjednica nadležnog nacionalnog odbora koji je odobrio razgraničenja čestica dodan je datum pisanog savjetovanja koje je završilo 15. prosinca 2021.

Tom je izmjenom dodan datum na koji je nacionalno nadležno tijelo odobrilo izmjenu razgraničenog područja čestice unutar zemljopisnog područja proizvodnje. Razgraničenje čestica provodi se utvrđivanjem čestica unutar zemljopisnog područja proizvodnje koje su pogodne za proizvodnju vina s predmetnom zaštićenom oznakom izvornosti.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

3.   Kretanje između ovlaštenih skladišta

U poglavlju 1. odjeljku IX. briše se točka 5. podtočka (b) koja se odnosi na datum početka kretanja vina između ovlaštenih skladišta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

4.   Upućivanje na nadzorno tijelo

Tekst upućivanja na kontrolno tijelo revidiran je kako bi se uskladio s drugim specifikacijama proizvoda s oznakama zemljopisnog podrijetla. Riječ je samo o izmjeni teksta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Jasnières

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

KRATAK OPIS

Riječ je o mirnim bijelim vinima. Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost suhih vina iznosi 10 %. Vina sa sadržajem fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) većim od 12 g/l imaju najmanju prirodnu volumnu alkoholnu jakost od 12,5 %.

Nakon pakiranja vina ispunjavaju sljedeće analitičke norme: Sadržaj fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) u suhim vinima iznosi najviše 8 grama po litri. Ukupna kiselost, izražena u gramima vinske kiseline po litri, od najviše 2 grama po litri manje od sadržaja fermentabilnog šećera. Udio hlapljivih kiselina iznosi najviše:

| — | 12,2 miliekvivalenata po litri do 31. prosinca godine koja slijedi nakon godine berbe, |
| --- | --- |

—

12,2 miliekvivalenata po litri do 31. prosinca godine koja slijedi nakon godine berbe,

| — | 15,3 miliekvivalenata po litri do 31. prosinca sljedeće godine. |
| --- | --- |

—

15,3 miliekvivalenata po litri do 31. prosinca sljedeće godine.

Ukupna volumna alkoholna jakost vina nakon pojačavanja ne premašuje 12,5 %.

Ukupni sadržaj kiselina i ukupni sadržaj sumpornog dioksida utvrđeni su propisima Unije. Suha vina općenito imaju voćne i cvjetne arome dok su mlada. Njihov okus na kraju ostavlja osjećaj svježine. Njihov potencijal dolazi do izražaja starenjem kad mjesto ustupaju sazrelim slatkim notama, kao što su med ili uvela ruža. Kada sadržavaju fermentabilne šećere, njihova složenost i potencijal odležavanja općenito su veći.

Stoga se redovito pojavljuju raskošnije note egzotičnog voća ili nježnije note suhog voća, koje su tijekom starenja često popraćene notama prženih badema ili dunje.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

1.   Poseban enološki postupak

Za vina sa sadržajem fermentabilnog šećera (glukoze i fruktoze) većim od 12 grama po litri zabranjena je primjena bilo kakve prakse pojačavanja. Ukupna volumna alkoholna jakost vina nakon pojačavanja ne premašuje 12,5 %. Uz prethodno navedene odredbe, u pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

2.   Postupak uzgoja

| a) | Gustoća sadnje: Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 5 500 trsova po hektaru, s razmakom između redova od najviše 1,80 metar. Razmak između trsova u istom redu iznosi najviše 1 metar. |
| --- | --- |

a)

Gustoća sadnje: Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 5 500 trsova po hektaru, s razmakom između redova od najviše 1,80 metar. Razmak između trsova u istom redu iznosi najviše 1 metar.

| b) | Propisi koji se odnose na rezidbu: Trsovi se režu na reznike, od kojih svaki ima najviše tri pupa. Ukupan broj pupova po trsu ne smije biti veći od 13. |
| --- | --- |

b)

Propisi koji se odnose na rezidbu: Trsovi se režu na reznike, od kojih svaki ima najviše tri pupa. Ukupan broj pupova po trsu ne smije biti veći od 13.

5.2.   Najveći prinosi

| 1. | 63 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

1.

63 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina odvijaju se na području sljedećih općina u departmanu Sarthe (popis sastavljen na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.): Lhomme, Loir en Vallée (za područje delegirane općine Ruillé-sur-Loir).

7.   Sorte vinove loze

Chenin B

8.   Opis povezanosti

Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Zemljopisno područje kontrolirane oznake izvornosti Jasnières, koje se nalazi u srcu doline rijeke Loir, nalazi se na izrazito strmom brežuljku okrenutom prema jugu te se prostire na otprilike 5 kilometara između općina Ruillé-sur-Loir i Lhomme duž desne obale rijeke. „Jasnières” je naziv znamenitog mjesta prema kojem su naknadno nazvani cijeli brežuljak i vina koja iz njega potječu. Brežuljak od otprilike 300 metara širine presijecaju tri udoline koje su bitno obilježje tog krajolika. Čestice razgraničene za berbu grožđa nalaze se na najstrmijem dijelu tog brežuljka s nagibom od otprilike 15 %, na nadmorskoj visini od 70 do 120 metara, i zauzimaju pedesetak hektara. Na takvom položaju, pod djelovanjem erozije koja je ogolila podlogu, tla su površinska, šljunčana i brzo se zagrijavaju. Uglavnom su razvijena na sedrenim tvorevinama iz razdoblja turona i kremenastim glinama iz razdoblja senona. Mjestimično su nastala na detritskim formacijama iz razdoblja eocena ili sadržavaju elemente proizašle iz aluvijalnih ravnica rijeke Loir.

Klima zemljopisnog područja jest blaga oceanska klima, na sjecištu oceanskih i kontinentalnih utjecaja. Loir djeluje kao toplinski regulator, kao i doline, koje odvode hladni zrak s brežuljaka. Količina padalina iznosi približno 680 milimetara godišnje.

Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Prema usmenoj predaji, osnivanje samostana Saint-Lézin u Marçonu u srednjem vijeku početak je razvoja vinove loze u dolini rijeke Loir. U srce te doline vinogradari su brzo prepoznali poseban brežuljak Jasnières na kojem sorta Chenin B, zasađena na krajnjem sjeveru područja uzgoja, daje originalna vina. Brojne udubine koje su se koristile za proizvodnju bile su čimbenik koji je pogodovao proizvodnji i očuvanju vina Jasnières. Bijela vina redovito se spominju u 16. stoljeću. Tako Rabelais u svojem djelu „Pantagruel” navodi da je općina La Chartre, smještena u srcu doline rijeke Loir i neposredno u podnožju brežuljka Jasnières, bila krcata trgovcima vina. Ronsard je opjevao vina rijeke Loir, a Henrik IV. je, jašući između La Flèchea i Vendômea, otkrio vina Jasnières i tražio da ih se posluži u kraljevskom dvorcu Saint-Germain-en-Laye. Nakon toga se nizozemski prekupci, sve do kraja 19. stoljeća, putujući uz rijeku Loire i njezine pritoke, opskrbljuju bijelim vinima iz područja rijeke Loir i Jasnières te ih prevoze u zemlje sjeverne Europe koje posebno cijene bijela vina proizvedena od sorte Chenin B na području Val de Loire. Naime, valja istaknuti važnost rijeke Loir koja zahvaljujući svojoj povezanosti s rijekom Loire omogućuje izvoz namirnica i vina proizvedenih u departmanu Sarthe.

Jules Guyot navodi u svojem djelu Etude des vignobles de France (Studija o vinogradima u Francuskoj, 1876.) da „klima u Sartheu pripada onom dijelu umjerenog područja u kojem slatko voće postaje najprofinjenije, grožđe je slasno, a proizvedena vina izvanredna.” Kod šire su javnosti bijela vina Jasnières postala iznimno poznata tijekom 19. stoljeća, osobito berbe 1837., 1870. i 1893. koje ostavljaju dubok dojam. Curnonsky, poznati gastronomski kritičar s početka 20. stoljeća, nadimka „princ gastronoma”, tada navodi da je „Jasnières tri puta u stoljeću najbolje od svih bijelih vina na svijetu. ”

Kontrolirana oznaka izvornosti „Jasnières” bila je 1937. jedna od prvih koja se priznala za različite kategorije vina.

Vinograd kontrolirane oznake izvornosti „Jasnières” zauzima više od 50 ha koje obrađuje otprilike 25 vinogradara čija proizvodnja iznosi gotovo 2 500 hl. Suha vina općenito imaju voćne i cvjetne arome dok su mlada.

Njihov okus na kraju ostavlja osjećaj svježine. Njihov potencijal dolazi do izražaja starenjem kad mjesto ustupaju sazrelim slatkim notama, kao što su med ili uvela ruža.

Kada sadržavaju fermentabilne šećere, njihova složenost i potencijal odležavanja općenito su veći. Stoga se redovito pojavljuju raskošnije note egzotičnog voća ili nježnije note suhog voća, koje su tijekom starenja često popraćene notama prženih badema ili dunje. Zemljopisno područje „Jasnières”, koje se u pogledu klime nalazi na granici uzgoja sorte chenin B, plemenite sorte područja „Val de Loire”, ali i kasnijih sorti, ima privilegirane prirodne uvjete na tom brežuljku okrenutom prema jugu koji u vinima rezultiraju originalnim aromatičnim okusom i izuzetnom ravnotežom okusa.

Taj izvorni izričaj vina nalaže optimalnu kontrolu bujnosti i potencijala proizvodnje, koja se odražava u strogom uzgoju vinove loze i kratkoj rezidbi.

Tradicionalno, razgraničeno područje čestica za berbu grožđa obuhvaća samo čestice čija tla imaju dobre vodne i toplinske značajke.

Utjecaj godine berbe, koji je posebno izražen u tim vinogradima, već dugo omogućuje ljudima da iskorištavaju različite uvjete dozrijevanja grožđa. Tako će, ovisno o položaju i klimatskim uvjetima u godini berbe, ubrano grožđe imati veći ili manji prirodni sadržaj šećera te će dati različite vrste vina. Ako su klimatski uvjeti berbe osobito povoljni, grožđe nakon koncentracije sušenjem na lozi ili razvoja plemenite plijesni daje vina s visokim sadržajem preostalog šećera koja se stoga mogu čuvati nekoliko desetaka godina. Brojne udubine u sedri omogućuju dozrijevanje vina koje je potrebno kako bi do izražaja došla njihova aromatska svojstva. To je dozrijevanje propisano kao obvezno u specifikaciji.

Vina Jasnières još od 16. stoljeća spominju kraljevi i učenjaci, a kod šire su javnosti postala poznata u drugoj polovici 19. stoljeća te i danas zauzimaju posebno mjesto u proizvodnji bijelih vina na sjeveru područja Val de Loire.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini za proizvodnju, razvoj i dozrijevanje vina čini područje sljedećih općina (popis sastavljen na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.):

Departman Indre-et-Loire: Bueil-en-Touraine; Épeigné-sur-Dême, Saint-Aubin-le-Dépeint, Saint-Christophe-sur-le-Nais, Saint-Paterne-Racan, Villebourg.

Departman Loir-et-Cher: Montoire-sur-le-Loir.

Departman Sarthe: Beaumont-sur-Dême, Chahaignes, La Chartre-sur-le-Loir, Chenu, Dissay-sous-Courcillon, Flée, Loir en Vallée (za područje delegirane općine Poncé-sur-le-Loir), Marçon, Montval-sur-Loir, Nogent-sur-Loir, Saint-Germain-d’Arcé, Saint-Pierre-de-Chevillé, Vancé.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

| a) | – Svi neobvezni navodi, čiju upotrebu u skladu s odredbama Unije mogu uređivati države članice, navode se na etiketama, slovima koja su visinom i širinom najviše dvostruko veća od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti. |
| --- | --- |

a)

– Svi neobvezni navodi, čiju upotrebu u skladu s odredbama Unije mogu uređivati države članice, navode se na etiketama, slovima koja su visinom i širinom najviše dvostruko veća od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

| b) | – Slova u zemljopisnom nazivu „Val de Loire” moraju visinom i širinom biti barem za trećinu manja od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti. |
| --- | --- |

b)

– Slova u zemljopisnom nazivu „Val de Loire” moraju visinom i širinom biti barem za trećinu manja od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

| c) | – Izraz „suho” mora se navesti na etiketi vina s udjelom fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) od najviše 8 grama po litri. |
| --- | --- |

c)

– Izraz „suho” mora se navesti na etiketi vina s udjelom fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) od najviše 8 grama po litri.

| d) | – Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:






  — | ako je riječ o registriranoj lokaciji, |
| --- | --- | --- |

d)

– Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:

—

ako je riječ o registriranoj lokaciji,

| — | ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi. |
| --- | --- |

—

ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e4328415-66c5-43e9-917a-85b9aca21caa

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

Ispravci

| 29.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 246/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 246/24

---

Obavijesti Komisije — Tehničke smjernice za pripremu infrastrukture za klimatske promjene u razdoblju 2021.–2027.

(
  Službeni list Europske unije C 373 od 16. rujna 2021
  .)

(2022/C 246/09)

Na stranici 1., u izjavi o ograničenju odgovornosti, četvrtom stavku

umjesto:

„Smjernice se smatraju važnima i za pripremu infrastrukture za klimatske promjene u skladu s člankom 2. točkom 37. i člankom 67. stavkom 3. točkom (j) Uredbe (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (Uredba o zajedničkim odredbama (CPR)), ali i u skladu s Mehanizmom za oporavak i otpornost.”

treba stajati:

„Smjernice se smatraju važnima i za pripremu infrastrukture za klimatske promjene u skladu s člankom 2. točkom 37. i člankom 67. stavkom 3. točkom (j) Uredbe (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (Uredba o zajedničkim odredbama (CPR)), ali i u skladu s Mehanizmom za oporavak i otpornost te za pripremu infrastrukture za klimatske promjene u skladu s člankom 5. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (Europski zakon o klimi) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).”

Na stranici 13., u bilješci 10.

umjesto:

„Određena infrastruktura svrstava se u ‚kritičnu infrastrukturu’ u skladu s Direktivom Vijeća 2008/114/EZ od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju i označivanju europske kritične infrastrukture i procjeni potrebe poboljšanja njezine zaštite (SL L 345, 23.12.2008., str. 7.), u kojoj se nalazi njezina definicija. Ove Smjernice o pripremi za klimatske promjene mogu se primijeniti na infrastrukturu neovisno o tome je li riječ o ‚kritičnoj infrastrukturi’.”

treba stajati:

„Određena infrastruktura svrstava se u ‚kritičnu infrastrukturu’ u skladu s Direktivom Vijeća 2008/114/EZ od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju i označivanju europske kritične infrastrukture i procjeni potrebe poboljšanja njezine zaštite (SL L 345, 23.12.2008., str. 7.). Ove Smjernice o pripremi za klimatske promjene mogu se primijeniti na infrastrukturu neovisno o tome je li riječ o ‚kritičnoj infrastrukturi’.”

---