# Uradni list C 278/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 278 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6520. julij 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 278

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6520. julij 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 278/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9286 – SEGRO / PSPIB / WROCLAW SITE) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 278/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV) (
  1
  ) | 2 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 278/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9286 – SEGRO / PSPIB / WROCLAW SITE) (
  1
  )

1

1

2022/C 278/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2022/C 278/03 | Sklep Sveta z dne 18. julija 2022 o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2 za proračunsko leto 2022 | 3 |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 278/04 | Menjalni tečaji eura — 19. julij 2022 | 5 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2022/C 278/03

Sklep Sveta z dne 18. julija 2022 o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2 za proračunsko leto 2022

3

Evropska komisija

2022/C 278/04

Menjalni tečaji eura — 19. julij 2022

5

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 278/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10805 – MDP / HPS / PREMFINA / iGO4) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 6 |
| 2022/C 278/06 | Sporočilo Komisije, objavljeno v skladu s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 v zadevah AT.40703 Amazon – Buy Box in AT.40462 – Amazon Marketplace (C(2022) 5078) | 8 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 278/07 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 11 |
| 2022/C 278/08 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 21 |
| 2022/C 278/09 | Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 27 |
| 2022/C 278/10 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 35 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2022/C 278/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10805 – MDP / HPS / PREMFINA / iGO4) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

6

2022/C 278/06

Sporočilo Komisije, objavljeno v skladu s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 v zadevah AT.40703 Amazon – Buy Box in AT.40462 – Amazon Marketplace (C(2022) 5078)

8

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 278/07

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

11

2022/C 278/08

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

21

2022/C 278/09

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

27

2022/C 278/10

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

35

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 20.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 278/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 278/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9286 – SEGRO / PSPIB / WROCLAW SITE)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 278/01)

Komisija se je 20. marca 2019 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9286. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9286. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 20.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 278/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 278/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 278/02)

Komisija se je 11. julija 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v francoščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10764. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10764. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 20.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 278/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 278/3

---

SKLEP SVETA

z dne 18. julija 2022

o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2 za proračunsko leto 2022

(2022/C 278/03)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 Pogodbe v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti členom 106a Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| — | proračun Unije za proračunsko leto 2022 je bil dokončno sprejet 24. novembra 2021 (2); |
| --- | --- |

—

proračun Unije za proračunsko leto 2022 je bil dokončno sprejet 24. novembra 2021 (2);

| — | Komisija je 12. aprila 2022 predložila predlog spremembe proračuna št. 2 k splošnemu proračunu za proračunsko leto 2022; |
| --- | --- |

—

Komisija je 12. aprila 2022 predložila predlog spremembe proračuna št. 2 k splošnemu proračunu za proračunsko leto 2022;

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Edini člen

Svet je 18. julija 2022 sprejel stališče o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2 za proračunsko leto 2022.

Celotno besedilo je mogoče prebrati na spletišču Sveta https://www.consilium.europa.eu/ ali ga od tam prenesti.

V Bruslju, 18. julija 2022.

Za Svet

predsednik

Z. NEKULA

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

1

(2)  UL L 45, 24.2.2022, str. 1.

2

---

Evropska komisija

| 20.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 278/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 278/5

---

Menjalni tečaji eura (1)

19. julij 2022

(2022/C 278/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0245 |
| JPY | japonski jen | 141,01 |
| DKK | danska krona | 7,4449 |
| GBP | funt šterling | 0,85303 |
| SEK | švedska krona | 10,4964 |
| CHF | švicarski frank | 0,9918 |
| ISK | islandska krona | 138,90 |
| NOK | norveška krona | 10,1760 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,555 |
| HUF | madžarski forint | 397,45 |
| PLN | poljski zlot | 4,7598 |
| RON | romunski leu | 4,9395 |
| TRY | turška lira | 18,0180 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4869 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3264 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,0423 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6456 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4269 |
| KRW | južnokorejski won | 1 340,33 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,4570 |
| CNY | kitajski juan | 6,9064 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5093 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 344,49 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5590 |
| PHP | filipinski peso | 57,583 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 37,492 |
| BRL | brazilski real | 5,5454 |
| MXN | mehiški peso | 20,8552 |
| INR | indijska rupija | 81,8980 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0245

JPY

japonski jen

141,01

DKK

danska krona

7,4449

GBP

funt šterling

0,85303

SEK

švedska krona

10,4964

CHF

švicarski frank

0,9918

ISK

islandska krona

138,90

NOK

norveška krona

10,1760

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,555

HUF

madžarski forint

397,45

PLN

poljski zlot

4,7598

RON

romunski leu

4,9395

TRY

turška lira

18,0180

AUD

avstralski dolar

1,4869

CAD

kanadski dolar

1,3264

HKD

hongkonški dolar

8,0423

NZD

novozelandski dolar

1,6456

SGD

singapurski dolar

1,4269

KRW

južnokorejski won

1 340,33

ZAR

južnoafriški rand

17,4570

CNY

kitajski juan

6,9064

HRK

hrvaška kuna

7,5093

IDR

indonezijska rupija

15 344,49

MYR

malezijski ringit

4,5590

PHP

filipinski peso

57,583

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

37,492

BRL

brazilski real

5,5454

MXN

mehiški peso

20,8552

INR

indijska rupija

81,8980

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 20.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 278/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 278/6

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10805 – MDP / HPS / PREMFINA / iGO4)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 278/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Madison Dearborn Partners, LLC („MDP“, ZDA), |
| --- | --- |

—

Madison Dearborn Partners, LLC („MDP“, ZDA),

| — | HPS Investment Partners, LLC („HPS“, ZDA), |
| --- | --- |

—

HPS Investment Partners, LLC („HPS“, ZDA),

| — | Premfina Limited („Premfina“, Združeno kraljestvo), ki ga obvladuje podjetje MDP, |
| --- | --- |

—

Premfina Limited („Premfina“, Združeno kraljestvo), ki ga obvladuje podjetje MDP,

| — | i GO 4 Ltd. („iGO4“, Združeno kraljestvo), ki ga obvladuje podjetje MDP. |
| --- | --- |

—

i GO 4 Ltd. („iGO4“, Združeno kraljestvo), ki ga obvladuje podjetje MDP.

Podjetji MDP in HPS pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjema Premfina in iGO4.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | MDP je podjetje za naložbe zasebnega kapitala s sedežem v ZDA, dejavno predvsem v naslednjih sektorjih: osnovne industrije, programska oprema in storitve za poslovne in državne uporabnike, finančne in prevozne storitve, zdravstveno varstvo, telekomunikacije, mediji in tehnologija, |
| --- | --- |

—

MDP je podjetje za naložbe zasebnega kapitala s sedežem v ZDA, dejavno predvsem v naslednjih sektorjih: osnovne industrije, programska oprema in storitve za poslovne in državne uporabnike, finančne in prevozne storitve, zdravstveno varstvo, telekomunikacije, mediji in tehnologija,

| — | HPS je naložbeno podjetje s sedežem v ZDA, dejavno na področju sindiciranih posojil s finančnim vzvodom in obveznic z visokim donosom, zasebno izpogajanih nadrejenih zavarovanih dolžniških instrumentov in dolžniško-lastniških naložb, zakupov na podlagi sredstev in zasebnega kapitala, |
| --- | --- |

—

HPS je naložbeno podjetje s sedežem v ZDA, dejavno na področju sindiciranih posojil s finančnim vzvodom in obveznic z visokim donosom, zasebno izpogajanih nadrejenih zavarovanih dolžniških instrumentov in dolžniško-lastniških naložb, zakupov na podlagi sredstev in zasebnega kapitala,

| — | Premfina zavarovalnim posrednikom v Združenem kraljestvu zagotavlja financiranje premij kot posojilodajalec in programske rešitve za zavarovanja brez blagovne znamke, |
| --- | --- |

—

Premfina zavarovalnim posrednikom v Združenem kraljestvu zagotavlja financiranje premij kot posojilodajalec in programske rešitve za zavarovanja brez blagovne znamke,

| — | iGO4 potrošnikom v Združenem kraljestvu zagotavlja produkte avtomobilskega zavarovanja in zavarovanja z uporabo telematike. |
| --- | --- |

—

iGO4 potrošnikom v Združenem kraljestvu zagotavlja produkte avtomobilskega zavarovanja in zavarovanja z uporabo telematike.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10805 – MDP / HPS / PREMFINA / iGO4

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 20.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 278/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 278/8

---

Sporočilo Komisije, objavljeno v skladu s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 v zadevah AT.40703 Amazon – Buy Box in AT.40462 – Amazon Marketplace

(C(2022) 5078)

(2022/C 278/06)

1.   Uvod

| (1) | Kadar namerava Komisija sprejeti sklep, v katerem zahteva odpravo kršitve, in kadar zadevne stranke ponudijo zaveze, da bi upoštevale pomisleke, ki jih je v predhodni oceni izrazila Komisija, lahko ta v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 (1) Pogodbe odloči, da postanejo te zaveze za podjetja zavezujoče. Tak sklep se lahko sprejme za časovno omejeno obdobje z ugotovitvijo, da Komisija nima več razlogov za ukrepanje. Komisija v skladu s členom 27(4) navedene uredbe objavi kratek povzetek zadeve in glavno vsebino zavez. Zainteresirane strani lahko predložijo svoje pripombe v roku, ki ga določi Komisija. |
| --- | --- |

(1)

2.   Povzetek zadeve

| (2) | Komisija je 10. novembra 2020 sprejela obvestilo o nasprotovanju v zadevi AT.40462 – Amazon Marketplace v smislu člena 7 Uredbe (ES) št. 1/2003 v zvezi z domnevnimi kršitvami člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) in člena 54 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) s strani podjetij Amazon.com, Inc., Amazon Europe Core Sarl, Amazon Services Europe Sarl in Amazon EU Sarl (skupaj imenovana: Amazon) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o nasprotovanju). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | V obvestilu o nasprotovanju je bila izražena predhodna ugotovitev, da naj bi Amazon zlorabil svoj prevladujoči položaj kot ponudnik storitev tržnice prodajalcem, s čimer naj bi kršil člen 102 Pogodbe, in sicer s sistematičnim zanašanjem na velike količine nejavnih podatkov, ki jih pridobi kot rezultat dejavnosti tretjih prodajalcev na svoji tržnici, v korist lastne maloprodajne dejavnosti Amazona, ki neposredno konkurira tem prodajalcem. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Zlasti naj bi se avtomatizirani sistemi in uslužbenci Amazona, ki opravljajo dejavnosti prodaje na drobno (v nadaljnjem besedilu: Amazon Retail), zanašali na take podatke tretjih prodajalcev, da bi identificirali proizvode, ki jih je treba dati na trg, kdaj začeti in končati njihovo prodajo, identificirali dobavitelje, se pogajali o veleprodajnih cenah in pogojih, načrtovali in upravljali zaloge ter določali cene lastnih maloprodajnih ponudb Amazona. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Obvestilo o nasprotovanju ne nasprotuje temu, da Amazon uporablja podatke tretjih prodajalcev za izboljšanje svojih dejavnosti na tržnicah in storitev tržnic za prodajalce. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Poleg tega je Komisija 15. junija 2022 sprejela predhodno oceno v zadevi AT.40703 – Amazon Buy Box v smislu člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003 v zvezi z domnevnimi kršitvami člena 102 Pogodbe in člena 54 Sporazuma EGP s strani Amazona (v nadaljnjem besedilu: predhodna ocena). |
| --- | --- |

(6)

| (7) | V predhodni oceni je bil izražen predhodni pomislek, da naj bi Amazon zlorabil svoj prevladujoči položaj in s tem kršil člen 102 Pogodbe z umetnim dajanjem prednosti svojim maloprodajnim ponudbam in ponudbam prodajalcev na tržnicah, ki uporabljajo Amazonove logistične in dostavne storitve (t. i. storitve „Fulfilment by Amazon“ ali „FBA“), v škodo drugih prodajalcev na tržnicah in potrošnikov, s tem, ko (i) izbere eno samo jasno prikazano ponudbo na Amazonovi strani s podatki o izdelku (dobitnik prostora v okvirčku „Buy Box“); in (ii) prodajalcem omogoči, da uporabnikom ponujajo izdelke Amazonovega programa zvestobe (v nadaljnjem besedilu: program Prime) pod oznako Prime. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Okence „Buy Box“ na vidnem mestu pokaže ponudbo enega trgovca na drobno za določen izdelek in strankam omogoča, da ga neposredno dodajo v svoj nakupovalni voziček. Za prodajalce na Amazonovi tržnici je ključnega pomena, da osvojijo prostor v okvirčku „Buy Box“, saj velika večina potrošnikov pogleda samo okvirček „Buy Box“ in kupi samo v njem prikazano ponudbo. Neenaki pogoji in merila za izbiro dobitnika prostora v okvirček „Buy Box“ lahko tako umetno povečajo promet in nakupe ponudb Amazonovih maloprodajnih podjetij in prodajalcev, ki uporabljajo Amazonove storitve FBA, kar izkrivlja konkurenco na Amazonovih tržnicah. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Doseganje uporabnikov storitve Prime je pomembno za prodajalce, saj število uporabnikov storitve Prime stalno narašča, poleg tega so običajno bolj lojalni in ustvarjajo več prodaje na Amazonovih tržnicah kot tisti, ki ne uporabljajo storitve Prime, in ker upravičenost prodajalcev do programa Prime vpliva na njihovo zmožnost, da dobijo prostor v okvirčku „Buy Box“. Amazonovi pogoji in merila za izbiro prodajalcev in ponudb, upravičenih do oznake Prime, naj bi dajali prednost Amazon Retail in prodajalcem, ki uporabljajo Amazonove storitve FBA, in s tem izkrivljali konkurenco na Amazonovih tržnicah. Neenaki pogoji in merila programa Prime vključujejo pogoje in merila, ki so pomembni za izbiro, pogodbene pogoje in uspešnost ponudnikov logističnih storitev, ki jih uporabljajo neodvisni prodajalci, ki želijo biti upravičeni do udeležbe v programu Prime. |
| --- | --- |

(9)

3.   Glavna vsebina predlaganih zavez

| (10) | Stranke v postopku se ne strinjajo z obvestilom o nasprotovanju in predhodno oceno Komisije. Kljub temu so v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1/2003 predlagale zaveze, da bi upoštevale pomisleke Komisije glede konkurence. Glavne značilnosti teh zavez so: |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Amazon se v odgovor na pomisleke Komisije iz obvestila o nasprotovanju v zadevi AT.40462 – Amazon Marketplace zavezuje, da ne bo uporabljal nejavnih podatkov, ki so jih zagotovili tretje prodajalci na njegovi tržnici ali so bili pridobljeni prek tretjih prodajalcev, ki uporabljajo storitve Amazonovih tržnic ali povezanih storitev tržnic, kot so storitve plačil in dostave, če ti podatki niso na voljo tudi tem tretjim prodajalcem, za namene lastnih maloprodajnih dejavnosti Amazona, konkurenčnih tem tretjim prodajalcem. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Amazon se zlasti zavezuje, da takih podatkov tretjih prodajalcev ne bo uporabljal niti prek Amazonovih avtomatiziranih sistemov niti prek svojih uslužbencev, in sicer niti za prodajo blaga blagovnih znamk niti za prodajo svojih proizvodov, ki se prodajajo pod njegovo znamko. Zadevni podatki zajemajo zbirne, individualne, anonimizirane in osebne podatke, ne glede na to, ali so obdelani ali ne. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | V odgovor na pomisleke Komisije iz predhodne ocene v zadevi AT.40703 – Amazon Buy Box, se Amazon zavezuje, da bo:






  i. | uporabljal nediskriminatorne pogoje in merila za namene identifikacije ponudbe, prikazane v okvirčku „Buy Box“ (v nadaljnjem besedilu: „ponujena ponudba“). Ti se bodo uporabljali za vse veljavne parametre in ponderje, da bi se med prodajalci, ki konkurirajo za prikaz svojega izdelka v okvirčku „Buy Box“, vzpostavili enaki konkurenčni pogoji; |
| --- | --- | --- |

(13)

i.

uporabljal nediskriminatorne pogoje in merila za namene identifikacije ponudbe, prikazane v okvirčku „Buy Box“ (v nadaljnjem besedilu: „ponujena ponudba“). Ti se bodo uporabljali za vse veljavne parametre in ponderje, da bi se med prodajalci, ki konkurirajo za prikaz svojega izdelka v okvirčku „Buy Box“, vzpostavili enaki konkurenčni pogoji;

| ii. | poleg ponujene pokazal vsaj še eno konkurenčno ponudbo, če je na voljo in ima drugačno ceno/čas dostave kot ponujena ponudba. Pri teh ponudbah bodo enakopravno prikazane enake opisne informacije in bodo imele navedene popolnoma enakovredne možnosti glede nakupa; |
| --- | --- |

ii.

poleg ponujene pokazal vsaj še eno konkurenčno ponudbo, če je na voljo in ima drugačno ceno/čas dostave kot ponujena ponudba. Pri teh ponudbah bodo enakopravno prikazane enake opisne informacije in bodo imele navedene popolnoma enakovredne možnosti glede nakupa;

| iii. | določil nediskriminatorne pogoje in merila za upravičenost tretjih prodajalcev in ponudb tretjih oseb do udeležbe v programu Prime, da se zagotovi enakost med vsemi prodajalci; |
| --- | --- |

iii.

določil nediskriminatorne pogoje in merila za upravičenost tretjih prodajalcev in ponudb tretjih oseb do udeležbe v programu Prime, da se zagotovi enakost med vsemi prodajalci;

| iv. | konkurenčnim prodajalcem omogočil, da prosto izbirajo prevoznike ter se s temi prevozniki pogajajo o cenah in poslovnih pogojih; |
| --- | --- |

iv.

konkurenčnim prodajalcem omogočil, da prosto izbirajo prevoznike ter se s temi prevozniki pogajajo o cenah in poslovnih pogojih;

| v. | ne bo uporabljal nobenih podatkov v zvezi s pogoji ali uspešnostjo tretjih prevoznikov za namene Amazonovih lastnih logističnih dejavnosti. |
| --- | --- |

v.

ne bo uporabljal nobenih podatkov v zvezi s pogoji ali uspešnostjo tretjih prevoznikov za namene Amazonovih lastnih logističnih dejavnosti.

| (14) | Amazon ponuja, da se te zaveze uporabljajo za vse sedanje in prihodnje Amazonove tržnice v EGP, razen zavez iz odstavka 13, ki se glede na odločitev italijanskega organa, pristojnega za konkurenco, z dne 30. novembra 2021 v zadevi A528, ne bi uporabljale za Italijo. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Zaveze so v celoti objavljene v angleškem jeziku na spletišču Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem naslovu:
  https://ec.europa.eu/competition-policy/index_en |
| --- | --- |

(15)

https://ec.europa.eu/competition-policy/index_en

4.   Poziv k predložitvi pripomb

| (16) | Komisija namerava na podlagi tržnega preizkusa sprejeti sklep v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003, s katerim bodo zgoraj povzete zaveze, objavljene na spletišču Generalnega direktorata za konkurenco, postale zavezujoče. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Komisija v skladu s členom 27(4) Uredbe (ES) št. 1/2003 poziva zainteresirane tretje osebe, naj predložijo svoje pripombe o predlaganih zavezah. Komisija mora te pripombe prejeti najpozneje 9. septembra 2022. Poleg tega Komisija poziva zainteresirane tretje osebe, naj predložijo nezaupno različico svojih pripomb, v kateri naj izbrišejo vse informacije, ki so po njihovem mnenju poslovne skrivnosti, in druge zaupne informacije ter jih nadomestijo z nezaupnim povzetkom ali oznako „poslovne skrivnosti“ oziroma „zaupno“. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Odgovore in pripombe je treba po možnosti utemeljiti ter navesti ustrezna dejstva. Če se vam kateri koli del predlaganih zavez zdi sporen, vas Komisija tudi vabi, da predlagate morebitno rešitev. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Pripombe z navedbo sklicnih številk AT.40703 – Amazon – Buy Box in AT.40462 - Amazon Marketplace lahko Komisiji pošljete po elektronski pošti (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu in comp-c6-mail@ec.europa.eu), ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

(19)

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1. Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 81 in 82 Pogodbe ES postala člen 101 oziroma člen 102 PDEU. Oba sklopa določb sta vsebinsko enaka. V tem sporočilu je treba sklicevanje na člena 101 in 102 PDEU razumeti kot sklicevanje na člena 81 in 82 Pogodbe ES, kadar je to ustrezno.

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 20.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 278/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 278/11

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 278/07)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Touraine“

PDO-FR-A0501-AM03

Datum vloge: 12. maj 2022

1.   Opis sprememb in razlogi zanje

1.   Uradni geografski kodeks

Opis in razlogi

Občine na geografskem območju in območju v neposredni bližini so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

Obseg območja ostaja enak.

Enotni dokument je spremenjen v točkah 6 in 9.

2.   Razmejeno območje parcel

Opis in razlogi

Na seznam zasedanj pristojnega nacionalnega odbora, ki je odobril razmejitve območja parcel, sta bila dodana datuma 9. in 10. februar 2022.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Za dopolnilni geografski imeni „Oisly“ in „Chenonceaux“ je upoštevan prehod s postopka identifikacije parcel na razmejitev parcel, da bi se opredelile parcele, na katerih se lahko vino z označbo „Touraine“ proizvaja s tema dopolnilnima geografskima imenoma.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

3.   Kmetijsko-okoljske določbe

Opis in razlogi

Za vse parcele, na katerih se proizvaja vino z označbo „Touraine“, je bil dodan naslednji stavek:

„Popolno kemično zatiranje plevela na parcelah je prepovedano.“

Namen te spremembe je bolje upoštevati družbeni zahtevi po zmanjšanju uporabe fitofarmacevtskih sredstev in prijaznosti do okolja.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4.   Sklic na nadzorni organ

Opis in razlogi

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Touraine

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

4.   Opis vina

1.   Analitski standardi

KRATEK OPIS

Ta vina so bela in rdeča mirna vina, mirna vina rosé ter bela peneča vina in peneča vina rosé. Bela in rdeča mirna vina ter mirna vina rosé imajo najmanj 10-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vsaka serija vina po ustekleničenju ustreza naslednjim analitskim standardom:

| — | bela vina in vina rosé vsebujejo največ 4 grame fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter in več kot 3,5 grama skupnih kislin na liter, izraženega kot vinska kislina; |
| --- | --- |

—

bela vina in vina rosé vsebujejo največ 4 grame fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter in več kot 3,5 grama skupnih kislin na liter, izraženega kot vinska kislina;

| — | rdeča vina vsebujejo največ 2 grama fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter. Pri rdečih vinih je dokončano jabolčno-mlečnokislinsko vrenje. Vsebnost jabolčne kisline je največ 0,3 grama na liter; |
| --- | --- |

—

rdeča vina vsebujejo največ 2 grama fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter. Pri rdečih vinih je dokončano jabolčno-mlečnokislinsko vrenje. Vsebnost jabolčne kisline je največ 0,3 grama na liter;

| — | bela vina in vina rosé, ki so pridelana brez obogatitve in imajo najmanj 12,5-odstotni volumenski delež dejanskega alkohola, vsebujejo največ 6 gramov fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter. V tem primeru je vsebnost skupnih kislin za največ 1 gram na liter, izražen kot vinska kislina, nižja od vsebnosti fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze). |
| --- | --- |

—

bela vina in vina rosé, ki so pridelana brez obogatitve in imajo najmanj 12,5-odstotni volumenski delež dejanskega alkohola, vsebujejo največ 6 gramov fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter. V tem primeru je vsebnost skupnih kislin za največ 1 gram na liter, izražen kot vinska kislina, nižja od vsebnosti fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze).

| — | Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 12,5 % za bela in rdeča vina in vina rosé ter 13 % za bela peneča vina in peneča vina rosé (v primeru obogatitve mošta).






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

—

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 12,5 % za bela in rdeča vina in vina rosé ter 13 % za bela peneča vina in peneča vina rosé (v primeru obogatitve mošta).

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Vsebnost kislin

KRATEK OPIS

Vsebnosti hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida v belih mirnih vinih in mirnih vinih rosé sta določeni s predpisi Unije. Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida v rdečih mirnih vinih so določene s predpisi Unije.

Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin, skupnega žveplovega dioksida in ogljikovega dioksida v penečih vinih rosé in belih penečih vinih so določene s predpisi Unije.

Vsaka serija neustekleničenega vina, za katero se lahko uporablja izraz „primeur“ ali „nouveau“ (mlado), vsebuje največ 10,2 miliekvivalenta hlapnih kislin na liter.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Opis

KRATEK OPIS

Za vina s kontrolirano označbo porekla „Touraine“ sta značilna zaokroženost v ustih ter svež in dobro uravnotežen zaton. Bela vina, ki imajo pogosto bledo zlato barvo, se ponašajo s paleto arom, ki lahko sega od sadnih not citrusov ali eksotičnega sadja do cvetličnih not belega cvetja. V pookusu se ohranja občutek svežine.

Vina rosé razkrivajo nežne arome, ki lahko spominjajo na črni ribez, eksotično sadje ali citruse.

Rdeča vina, proizvedena iz sorte gamay N (vina z navedbo „gamay“ ali vina, označena z izrazom „primeur“ ali „nouveau“ (mlado)), imajo pogosto češnjevo barvo in se navadno ponašajo s toplimi aromami rdečega jagodičja na svilnatih taninih. Ta uravnotežena vina združujejo lahkotnost in prefinjenost. Vina, ki se zahodno od tourskega poldnevnika pridobivajo z zvrščanjem ali izključno iz sorte cabernet franc N, so elegantna in močna vina z dobro taninsko strukturo, katerih aromatičnost združuje arome rdečega in črnega jagodičja, njihove barve pa segajo od temno rubinaste do izrazite granatno rdeče barve.

Bela peneča vina in peneča vina rosé imajo strukturo z višjo vsebnostjo kislin, kar daje vinom vso njihovo svežino in prefinjenost. Te kisline spremljajo sadne note in sčasoma se lahko razločijo odtenki briošev.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

1.   Posebni enološki postopki

a.   Posebni enološki postopek

| — | Pri obdelavi vin rosé je uporaba oglja za enološko uporabo, samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki, dovoljena za mošt in mlado vino še v vrenju, pri čemer je zgornja meja 15 % količine vina rosé, ki jo zadevni proizvajalec vina proizvede v zadevni trgatvi, največji odmerek pa je 60 gramov na hektoliter. |
| --- | --- |

—

Pri obdelavi vin rosé je uporaba oglja za enološko uporabo, samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki, dovoljena za mošt in mlado vino še v vrenju, pri čemer je zgornja meja 15 % količine vina rosé, ki jo zadevni proizvajalec vina proizvede v zadevni trgatvi, največji odmerek pa je 60 gramov na hektoliter.

| — | Za rdeča vina so dovoljene tehnike obogatitve z rektifikacijo, najvišja stopnja delne koncentracije glede na uporabljene količine pa je določena na 10 %. |
| --- | --- |

—

Za rdeča vina so dovoljene tehnike obogatitve z rektifikacijo, najvišja stopnja delne koncentracije glede na uporabljene količine pa je določena na 10 %.

| — | Peneča vina se pridelujejo izključno s sekundarnim vrenjem v steklenicah. |
| --- | --- |

—

Peneča vina se pridelujejo izključno s sekundarnim vrenjem v steklenicah.

| — | Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 12,5 % za bela in rdeča vina in vina rosé ter 13 % za bela peneča vina in peneča vina rosé (v primeru obogatitve mošta). |
| --- | --- |

—

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 12,5 % za bela in rdeča vina in vina rosé ter 13 % za bela peneča vina in peneča vina rosé (v primeru obogatitve mošta).

Poleg teh določb se za enološke postopke pri teh vinih upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

b.   Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 500 trsov na hektar, pri čemer razdalja med vrstami znaša največ 2,10 metra. Razdalja med trsi v isti vrsti ne sme biti manjša od 0,9 metra.

Vinska trta se obrezuje z dolgo ali kratko rezjo in z največ 11 očesi na trs.

Vinska trta se lahko ne glede na način rezi obreže na dve dodatni očesi na trs, če je v fenofazi, ko ima trta 11 ali 12 listov, tako da je število enoletnih rodnih mladik na trs največ 11.

2.   Največji donosi

| a. | Bela vina
  72 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

a.

Bela vina

72 hektolitrov na hektar

| b. | Rdeča vina in vina rosé
  66 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

b.

Rdeča vina in vina rosé

66 hektolitrov na hektar

| c. | Peneča vina
  78 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

c.

Peneča vina

78 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija in obdelava vina ter trgatev, vinifikacija, obdelava, zorenje in stekleničenje penečega vina potekajo na ozemlju naslednjih občin (seznam je določen na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021):

| — | departma Indre-et-Loire: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Epeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Ile-Bouchard, Ingrandes-de Touraine, Joué-lès-Tours, Langeais (izključno na nekdanjem občinskem ozemlju območja Langeais, ki je postalo glavna občina), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Etienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers in Vouvray; |
| --- | --- |

—

departma Indre-et-Loire: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Epeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Ile-Bouchard, Ingrandes-de Touraine, Joué-lès-Tours, Langeais (izključno na nekdanjem občinskem ozemlju območja Langeais, ki je postalo glavna občina), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Etienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers in Vouvray;

| — | departma Loir-et-Cher: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Le Controis-en-Sologne (ozemlje pooblaščenih občin Contres in Thenay), Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thésée, Valaire, Valencisse (ozemlji pooblaščenih občin Chambon-sur-Cisse in Molineuf), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (ozemlje pooblaščene občine Chouzy-sur-Cisse) in Veuzain-sur-Loire (ozemlje pooblaščene občine Onzain). |
| --- | --- |

—

departma Loir-et-Cher: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Le Controis-en-Sologne (ozemlje pooblaščenih občin Contres in Thenay), Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thésée, Valaire, Valencisse (ozemlji pooblaščenih občin Chambon-sur-Cisse in Molineuf), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (ozemlje pooblaščene občine Chouzy-sur-Cisse) in Veuzain-sur-Loire (ozemlje pooblaščene občine Onzain).

7.   Sorte vinske trte

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Chardonnay B

Chenin B

Cot N – malbec

Gamay N

Grolleau N

Grolleau gris G

Meunier N

Orbois B

Pineau d’aunis N

Pinot gris G

Pinot noir N

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

8.   Opis povezave

Geografsko območje je nekoliko valovita planota na jugozahodu Pariške kotline, ki obsega območje sotočja, na katerem se reke Cher, Indre in Vienne stekajo v Loaro. Z vinsko trto zasajeno vinorodno območje se na kakih stotih kilometrih vije vzdolž dolin, razen vinorodnega območja vinogradniške regije Sologne na vzhodu, ki leži na planoti med rekama Cher in Loaro.

Geografski območji dopolnilnih geografskih imen „Amboise“ in „Mesland“ se razprostirata v osrčju dolin, ki ju od zahoda proti vzhodu ločuje dolina reke Loare, geografsko območje dopolnilnega geografskega imena „Azay-le-Rideau“ pa poteka po dolini reke Indre. Zgornji del doline reke Cher je območje dopolnilnega geografskega imena „Chenonceaux“, medtem ko dopolnilno geografsko ime „Oisly“ obsega vzhodno planoto, ki leži med rekama Loara in Cher.

Nadmorska višina na ozemlju 143 občin, ki sestavljajo geografsko območje, je le redko višja od 100 ali 120 metrov.

Pridelavi vin so namenjene parcele, katerih stroga in natančna razmejitev izhaja iz nekdanjih središč proizvodnje. Te parcele se delijo na:

| — | parcele s tlemi, ki so nastala na kremenasto-glineni podlagi s primesmi miocenskih peskov in se lokalno imenujejo bournais perrucheux, |
| --- | --- |

—

parcele s tlemi, ki so nastala na kremenasto-glineni podlagi s primesmi miocenskih peskov in se lokalno imenujejo bournais perrucheux,

| — | parcele s tlemi, ki so nastala na kremenasto-glineni podlagi, imenovanimi tudi perruches, ali glinasto-apnenčastimi, kamnitimi tlemi, ki so nastala na apnencu in se lokalno imenujejo aubuis; gre za topla in prepustna tla, ki ležijo na prvih pobočjih ali bregovih (côtes) dolin; |
| --- | --- |

—

parcele s tlemi, ki so nastala na kremenasto-glineni podlagi, imenovanimi tudi perruches, ali glinasto-apnenčastimi, kamnitimi tlemi, ki so nastala na apnencu in se lokalno imenujejo aubuis; gre za topla in prepustna tla, ki ležijo na prvih pobočjih ali bregovih (côtes) dolin;

| — | parcele s tlemi v dolinah, ki ležijo na terasah starodavnih naplavin, lokalno imenovanimi graviers. |
| --- | --- |

—

parcele s tlemi v dolinah, ki ležijo na terasah starodavnih naplavin, lokalno imenovanimi graviers.

Podnebje na geografskem območju je oceansko, pri čemer se njegov vpliv v smeri proti vzhodnemu delu geografskega območja, ki leži na višini tourskega poldnevnika, precej zmanjša. To zmanjšanje se kaže v temperaturah in količini padavin, ki znašajo od približno 550 milimetrov na zahodu do 650 milimetrov na vzhodu, ter v večji temperaturni razliki na vzhodu, kar je znak precej manjšega oceanskega vpliva.

Ostanki stare stiskalnice, ki so jo odkrili v Cheilléju blizu Azay-le-Rideauja, pričajo o tem, da so vinsko trto na območju „Touraine“ gojili že v 2. stoletju. Za pravi razcvet vinogradništva med 8. in 12. stoletjem je bil odločilen vpliv Cerkve.

Prisotnost kraljevega dvora v dolini Loare v 16. stoletju (gradova Chambord, Chenonceau) je prispevala k pomembnemu razvoju proizvodnje kakovostnih vin in ugledu nekaterih vinogradov (crus). Proizvodnja se je razvila po razglasitvi edikta o dvajsetih miljah, s katerim se je prepovedalo vinogradništvo v okolici glavnega mesta, in pojavile so se sadike sorte gamay, ki izvirajo z lyonskega območja.

Reki Loara in Cher sta kot naravni prometni poti sami od sebe spodbudili trgovanje s proizvodnjo z geografskega območja, njen razvoj in izvoz. Trgovina z najboljšimi vini je bila razvita predvsem s Holandijo in Anglijo in je potekala prek carinske ovire v občini Ingrandes-sur-Loire blizu Nantesa. Ta kakovostna vina so tedaj zaradi njihove primernosti za prevoz poimenovali „vina za morje“.

V 18. stoletju se je razvilo vinorodno območje v spodnji dolini reke Cher okrog vasi Bléré, Thésée, Montrichard in Chenonceaux. Trsni izbor tega predela je bil opisan v okviru kmetijske raziskave iz leta XII po koledarju francoske revolucije (1804). Tako je bila v „Preglednici območja najbolj razširjene vinske trte na bregovih reke Cher“ sorta côt predstavljena kot glavna sorta „najbolj razširjene vrste na južnem bregu reke Cher, kjer se prideluje prvovrstno vino“.

Leta 1845 je tudi grof Odart v svojem delu „Ampelografija“ sorto cot N omenil kot „sorto, katere gojenje je na bregovih rek Cher in Lot najbolj razširjeno“. Jules Guyot, ki je bil pri svojih opisih vedno zelo natančen, je leta 1860 zapisal: „Glavno središče bretonske sorte (cabernet franc N) je v Bourgueilu, med Chinonom in Saumurjem, kjer se iz nje pridelujejo izvrstna vina; vendar proti vzhodu regije vse bolj izginja, saj v občini Loir-et-Cher prevladujejo sorte côt, chardenet, pinot noir, beurot in meunier [...]“.

Po krizi, ki jo je povzročil napad trtne uši, je bilo vinorodno območje „Touraine“ obnovljeno s trsnim izborom, ki je temeljil zlasti na novih cepljenih sortah, kot sta gamay N in sauvignon B. Tako je z vključevanjem vinogradniških predelov, ki so imeli dober potencial kakovosti, počasi nastajalo geografsko območje, tik pred začetkom druge svetovne vojne, leta 1939, pa je bila priznana kontrolirana označba porekla „Coteaux de Touraine“.

Ime „Touraine“ je bilo dokončno sprejeto leta 1953.

Vinorodno območje je takrat merilo 8 000 hektarjev in proizvajalci, združeni v pet zadružnih kleti, so razvili proizvodnjo vin iz sort sauvignon B in gamay N, ki so si v gostinstvu pridobila velik ugled pod splošnima imenoma „sauvignon de Touraine“ in „gamay de Touraine“.

Proizvajalci iz doline reke Cher, ki so se zavedali potenciala svojega ozemlja in svojih sort, so leta 1985 začeli saditi sorti cot N in sauvignon B na parcelah prvih bregov (côtes), proizvajalci iz vinogradniške regije Sologne pa sorti sauvignon B namenjajo parcele s peščenimi tlemi.

To prizadevanje za pristnost je dobilo konkretno obliko s priznanjem dopolnilnih geografskih imen „Chenonceaux“ za bela in rdeča vina z bregov reke Cher ter „Oisly“ za bela vina iz vinogradniške regije Sologne.

Vinorodno območje je leta 2009 merilo 4 500 hektarjev, ki jih je obdelovalo približno 800 proizvajalcev. Proizvodnja je znašala približno 260 000 hektolitrov, od tega je bilo več kot 60 % belih vin. Za vina s kontrolirano označbo porekla „Touraine“ sta značilna zaokroženost v ustih ter svež in dobro uravnotežen zaton.

Bela vina, ki imajo pogosto bledo zlato barvo, se ponašajo s paleto arom, ki lahko sega od sadnih not citrusov ali eksotičnega sadja do cvetličnih not belega cvetja. V pookusu se ohranja občutek svežine.

Vina rosé razkrivajo nežne arome, ki lahko spominjajo na črni ribez, eksotično sadje ali citruse.

Rdeča vina, proizvedena iz sorte gamay N (vina z navedbo „gamay“ ali vina, označena z izrazom „primeur“ (mlado)), imajo pogosto češnjevo barvo in se navadno ponašajo s toplimi aromami rdečega jagodičja na svilnatih taninih. Ta uravnotežena vina združujejo lahkotnost in prefinjenost. Vina, ki se pridobivajo z zvrščanjem ali izključno iz sorte cabernet franc N, so elegantna in močna vina z dobro taninsko strukturo, katerih aromatičnost združuje arome rdečega in črnega jagodičja, njihove barve pa segajo od temno rubinaste do izrazite granatno rdeče barve.

Bela peneča vina in peneča vina rosé imajo strukturo z višjo vsebnostjo kislin, kar daje vinom vso njihovo svežino in prefinjenost. Te kisline spremljajo sadne note in sčasoma se lahko razločijo odtenki briošev. Mirna vina: velika rečna mreža, ki jo sestavljajo Loara, Vienne, Cher in Indre, je sčasoma oblikovala valovito planoto s trdimi kamninami iz paleozoika ter mehkimi kamninami iz terciarja in mezozoika. V srednjem veku so ljudje pod vplivom Cerkve po tako izdolbenih bregovih in robovih planote zasadili vinograde.

Ta bližina vodnih tokov je bila že v renesansi pomemben dejavnik, ki je spodbudil izvažanje vin z območja „Touraine“. Tako se je zaradi stalne carinske ovire v občini Ingrandes-sur-Loire, od koder se je vino izvažalo v Holandijo, in uporabe edikta o dvajsetih miljah leta 1577 oblikovalo loarsko vinorodno območje in spodbujala kakovostna proizvodnja. Pod vplivom podnebja se je na zahodnem delu geografskega območja oblikoval trsni izbor, ki je temeljil na sortah chenin B in cabernet franc N, v vzhodnem delu geografskega območja pa se je dajala prednost sortam sauvignon B, cot N in gamay N. To naravno podnebno mejo označuje tourski poldnevnik. Na teh različnih vinogradniških legah so se med vinogradniki naravno uveljavile nekatere sorte. V skladu z običaji se pri razmejitvi parcel za obiranje grozdja upoštevajo le parcele z osuševanimi tlemi, ki so nastala predvsem na turonijski in senonijski podlagi. Kremenasto-glinena tla, bogata s kremenčevim peskom, prekrivajo predvsem srednje doline. Ta kremen, ki je pogost na površju, ima torej pomembno vlogo med zorenjem, saj povečuje izmenjavo toplote v tleh. Te razmere zelo prispevajo h kakovosti belih in rdečih vin.

Sorta sauvignon B uspeva zlasti na parcelah s tlemi, imenovanimi perruches in aubuis. Na teh legah ima leto za letom osnovne razmere, da grozdje zanesljivo dozori. Vina, pridelana iz te sorte, na teh tleh in v tem podnebju izražajo svežino in pristnost. Leta 2009 so ta vina predstavljala dve tretjini proizvodnje kontrolirane označbe porekla. Rdeča sorta gamay N, s katero je bil obnovljen vinograd po napadu trtne uši, je bila zasajena predvsem na parcelah s kremenasto-glinenimi tlemi, iz nje pridobljena vina pa so sadna in živahna. Sorta cot N je najpomembnejša sorta za proizvodnjo rdečih vin vzhodno od tourskega poldnevnika, zahodno od njega pa je uveljavljena sorta cabernet franc N. Ta vina imajo lepo taninsko strukturo.

Na območju ZOP „Touraine“ je priznanih pet dopolnilnih geografskih imen.

Amboise

Planota, ki je iz mehke kredaste formacije, ima precej izrazit relief in leži na nadmorski višini od 80 do 100 metrov. Zaradi raznolikih tal in prsti so lahko proizvajalci za vsako sorto vinske trte, ki se je uveljavila, našli razmere, v katerih najbolje uspeva. Vina rosé so sadna in sveža, rdeča vina, ki imajo dobro taninsko strukturo, so precej aromatična, pri čemer se zaznavajo zlasti note rdečega jagodičja, bela vina pa so običajno suha, včasih pa lahko vsebujejo fermentirne sladkorje in se lahko opredelijo kot „polsuha“, „polsladka“ ali „sladka“. Z zorenjem se lahko zmehča taninska struktura rdečih vin. Pri belih vinih se s takim zorenjem poveča njihova aromatična kompleksnost.

Azay-le-Rideau

Vinorodno območje ima zaradi lege med dolinama Loare in Indre zmerno podnebje. Iz sort grolleau N in chenin B, zasajenih po peščeno-gruščnatih gričih in terasah, se pridelujejo elegantna in sveža bela vina ter sadna vina rosé. V skladu z običaji so vina rosé obvezno pridelana s tehniko neposrednega stiskanja pred vrenjem, kar jim daje sadežnost. Bela vina, ki lahko včasih vsebujejo fermentirne sladkorje, so elegantna in mineralna.

Chenonceaux

Geografsko območje se razprostira po gričih obeh bregov reke Cher. Sorte vinske trte so zasajene na parcelah s tlemi, ki vsebujejo veliko kremena. Bela vina so običajno zelo aromatična, pri čemer se v njih čutijo cvetlične arome (glog, akacija itd.) in bolj sadne note (citrusi, suho sadje itd.). Zorenje, ki traja vsaj do 30. aprila leta, ki sledi letu trgatve, prinaša zaokroženost in prefinjenost. Rdeča vina imajo lepo taninsko strukturo. So precej aromatična, pri čemer se zaznavajo zlasti note črnega jagodičja. Z zorenjem, ki traja vsaj do 31. avgusta leta, ki sledi letu trgatve, dobimo vina s kompleksnimi aromami ter zaokroženimi in svilnatimi tanini.

Mesland

Geografsko območje, ki leži na severovzhodu geografskega območja kontrolirane označbe porekla „Touraine“, obsega rob planote, ki se pne nad reko Loaro. Prisotnost kremena in miocenskih peskov prispeva k enovitosti tukajšnjih tal. Zaradi velike temperaturne razlike in zemljepisne lege so uveljavljene zgodnje sorte vinske trte. Rdeča vina in vina rosé, pridobljena predvsem iz sorte gamay N, imajo zgoščene arome rdečega jagodičja. Bela vina, ki lahko včasih vsebujejo fermentirne sladkorje, imajo kompleksno aromatičnost, pri čemer se v njih čutijo cvetlične arome (glog, lipa, sporiš itd.) in bolj sadne note (citrusi, hruške itd.). Ob pokušanju pogosto ostane občutek svežine.

Oisly

Na tem vinorodnem območju v osrčju vinogradniške regije Sologne se pridelujejo suha bela vina iz ene same sorte sauvignon B, katere potencial se v polnosti izrazi na celinskih peščenih in gramoznih tleh ter tako imenovanih „solonskih“ formacijah, ki jih sestavljajo pesek, glina in falun. V podnebju na geografskem območju izstopa subaridna sezona, ki je v regiji Touraine najizrazitejša. V tem naravnem okolju se pridobivajo izrazito sveža vina s finimi in nežnimi aromami, ki spominjajo na citruse in belo cvetje. Z zorenjem, ki traja vsaj do 30. aprila leta, ki sledi letu trgatve, vina pridobijo kompleksnost.

Regija „Touraine“, ki se ponaša z dediščino vinorodnih območij in dolin, ki so jih opevali kralji, ostaja eden od biserov severnih vinorodnih območij in njena razgibana kulturna krajina, ki se je ohranila s stoletnim obdelovanjem vinske trte, je prispevala k temu, da je bila dolina reke Loare uvrščena na Unescov seznam svetovne dediščine.

Peneča vina

Proizvodnja penečih vin se umešča v opisani okvir. Tourainski proizvajalci, ki so opazili, da je v ustekleničenem vinu v kleteh včasih potekalo ponovno vrenje, so želeli obvladati in izkoristiti ta pojav „naravnih penečih vin“. Tako so nastala vina, ki se od 19. stoletja potrošnikom ponujajo kot „biser vina“. Vinske kleti, izkopane v lehnjaku, so torej dejavnik, ki prispeva k razvoju pridelave teh vin, saj ta potrebujejo ogromne prostore s stalno temperaturo za shranjevanje in ravnanje.

Proizvajalci penečih vin imajo zdaj zaradi več kot stoletnih izkušenj znanje in spretnosti, ki jih spretno izražajo v sestavi svojih zvrsti. Pristnost območja za pridelavo belih vin se kaže v obvezni zasaditvi 60 % sorte chenin B ali orbois B. Dolgo zorenje v ležečih steklenicah (sur lattes) prispeva k nastanku arom briošev in kompleksnosti vina.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vin ter vinifikacijo, zorenje in stekleničenje penečih vin, obsega ozemlje naslednjih občin (seznam je določen na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021):

| — | departma Indre: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil in Villentrois, |
| --- | --- |

—

departma Indre: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil in Villentrois,

| — | departma Indre-et-Loire: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles in Crissay-sur-Manse, |
| --- | --- |

—

departma Indre-et-Loire: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles in Crissay-sur-Manse,

| — | departma Loir-et-Cher: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Fresnes, Le Controis-en-Sologne (ozemlje pooblaščenih občin Feings, Fougères-sur-Bièvre in Ouchamps), Les Montils, Mont-près-Chambord, Sambin in Selles-sur-Cher, |
| --- | --- |

—

departma Loir-et-Cher: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Fresnes, Le Controis-en-Sologne (ozemlje pooblaščenih občin Feings, Fougères-sur-Bièvre in Ouchamps), Les Montils, Mont-près-Chambord, Sambin in Selles-sur-Cher,

| — | departma Maine-et-Loire: Brain-sur-Allonnes in Montsoreau. |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Brain-sur-Allonnes in Montsoreau.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

| — | Imenu kontrolirane označbe porekla obvezno sledi navedba „gamay“ v skladu z določbami iz specifikacije proizvoda. |
| --- | --- |

—

Imenu kontrolirane označbe porekla obvezno sledi navedba „gamay“ v skladu z določbami iz specifikacije proizvoda.

| — | Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z enim od naslednjih dopolnilnih geografskih imen v skladu z določbami iz specifikacije proizvoda: „Amboise“, „Azay-le-Rideau“, „Chenonceaux“, „Mesland“ in „Oisly“. |
| --- | --- |

—

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z enim od naslednjih dopolnilnih geografskih imen v skladu z določbami iz specifikacije proizvoda: „Amboise“, „Azay-le-Rideau“, „Chenonceaux“, „Mesland“ in „Oisly“.

| — | Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z izrazom „primeur“ ali „nouveau“ (mlado) v skladu z določbami iz specifikacije proizvoda. |
| --- | --- |

—

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z izrazom „primeur“ ali „nouveau“ (mlado) v skladu z določbami iz specifikacije proizvoda.

| — | Vsi neobvezni izrazi, katerih uporabo lahko v skladu z določbami Unije urejajo države članice, so na etiketah napisani s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. |
| --- | --- |

—

Vsi neobvezni izrazi, katerih uporabo lahko v skladu z določbami Unije urejajo države članice, so na etiketah napisani s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

| — | Velikost črk v navedbi geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, s katerimi je zapisano ime kontrolirane označbe porekla. |
| --- | --- |

—

Velikost črk v navedbi geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, s katerimi je zapisano ime kontrolirane označbe porekla.

Dopolnilna geografska imena

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

| — | Dopolnilna geografska imena „Amboise“, „Azay-le-Rideau“ ali „Mesland“ so obvezno napisana za imenom kontrolirane označbe porekla s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. |
| --- | --- |

—

Dopolnilna geografska imena „Amboise“, „Azay-le-Rideau“ ali „Mesland“ so obvezno napisana za imenom kontrolirane označbe porekla s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

| — | Dopolnilni geografski imeni „Chenonceaux“ ali „Oisly“ sta obvezno napisani pod imenom kontrolirane označbe porekla s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. |
| --- | --- |

—

Dopolnilni geografski imeni „Chenonceaux“ ali „Oisly“ sta obvezno napisani pod imenom kontrolirane označbe porekla s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

| — | Bela vina, označena z dopolnilnimi geografskimi imeni „Amboise“, „Mesland“ ali „Azay-le-Rideau“, so na etiketah obvezno predstavljena z izrazom „polsuho“, v skladu analitskimi standardi, ki so za ta izraz določeni v tej specifikaciji proizvoda, in z izrazom „posladko“ ali „sladko“, ki ustreza vsebnosti fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinu, kot je določena v predpisih Unije. |
| --- | --- |

—

Bela vina, označena z dopolnilnimi geografskimi imeni „Amboise“, „Mesland“ ali „Azay-le-Rideau“, so na etiketah obvezno predstavljena z izrazom „polsuho“, v skladu analitskimi standardi, ki so za ta izraz določeni v tej specifikaciji proizvoda, in z izrazom „posladko“ ali „sladko“, ki ustreza vsebnosti fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinu, kot je določena v predpisih Unije.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

| — | Vina rosé, označena z dopolnilnim geografskim imenom „Mesland“, so na etiketah obvezno predstavljena z izrazom „polsuho“, v skladu z analitskimi standardi, ki so za ta izraz določeni v specifikaciji proizvoda, in z izrazom „posladko“ ali „sladko“, ki ustreza vsebnosti fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinu, kot je določena v predpisih Unije. |
| --- | --- |

—

Vina rosé, označena z dopolnilnim geografskim imenom „Mesland“, so na etiketah obvezno predstavljena z izrazom „polsuho“, v skladu z analitskimi standardi, ki so za ta izraz določeni v specifikaciji proizvoda, in z izrazom „posladko“ ali „sladko“, ki ustreza vsebnosti fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinu, kot je določena v predpisih Unije.

| — | Na vinih, za katera se lahko uporabi izraz „primeur“ ali „nouveau“ (mlado), se obvezno navede letnik. |
| --- | --- |

—

Na vinih, za katera se lahko uporabi izraz „primeur“ ali „nouveau“ (mlado), se obvezno navede letnik.

| — | Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če: |
| --- | --- |

—

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

| — | gre za kraj, zaveden v katastru, |
| --- | --- |

—

gre za kraj, zaveden v katastru,

| — | je ta naveden na prijavi pridelka. |
| --- | --- |

—

je ta naveden na prijavi pridelka.

| — | Navedba „gamay“ je napisana takoj pod imenom kontrolirane označbe porekla s črkami, katerih velikost je po višini in širini najmanj enaka dvema tretjinama velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla, in največ enaka tej velikosti. |
| --- | --- |

—

Navedba „gamay“ je napisana takoj pod imenom kontrolirane označbe porekla s črkami, katerih velikost je po višini in širini najmanj enaka dvema tretjinama velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla, in največ enaka tej velikosti.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fb0f49d6-abf0-4a1d-954e-89dbe4bf31b3

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 20.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 278/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 278/21

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 278/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Fiefs Vendéens“

PDO-FR-A0733-AM02

Datum vloge: 12. maj 2022

1.   Opis sprememb in razlogi zanje

1.   Uradni geografski kodeks

Opis in razlogi

Občine na geografskem območju so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

Obseg območja ostaja enak.

Spremenjena je točka 6 enotnega dokumenta.

2.   Razmejeno območje parcel

Opis in razlogi

Na seznam zasedanj pristojnega nacionalnega odbora, ki je odobril razmejitve območja parcel, je bil dodan datum 9. in 10. februar 2022.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

3.   Prehodni ukrepi

Opis in razlogi

Prehodni ukrepi, ki so se iztekli, so črtani.

Vodenje registrov parcel, zajetih s prehodnimi ukrepi, je črtano.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4.   Sklic na nadzorni organ

Opis in razlogi

Besedilo sklica na nadzorni organ je usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Fiefs Vendéens

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

1.   Bela vina in vina rosé

KRATEK OPIS

Vina so bela, rosé in rdeča mirna vina.

Vina imajo naslednje analitske lastnosti:

| — | najmanjši volumenski delež naravnega alkohola: bela vina 10 %, vina rosé 10,5 %, rdeča vina 10,5 %, |
| --- | --- |

—

najmanjši volumenski delež naravnega alkohola: bela vina 10 %, vina rosé 10,5 %, rdeča vina 10,5 %,

| — | največji volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi: bela vina 12 %, vina rosé 12 %, rdeča vina 12,5 %, |
| --- | --- |

—

največji volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi: bela vina 12 %, vina rosé 12 %, rdeča vina 12,5 %,

| — | najvišja vsebnost hlapnih kislin: bela vina 11 miliekvivalentov na liter, vina rosé 11 miliekvivalentov na liter, rdeča vina 13 miliekvivalentov na liter, |
| --- | --- |

—

najvišja vsebnost hlapnih kislin: bela vina 11 miliekvivalentov na liter, vina rosé 11 miliekvivalentov na liter, rdeča vina 13 miliekvivalentov na liter,

| — | najvišja vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze): bela vina 3 grame na liter, vina rosé 3 grame na liter, rdeča vina 2,5 grama na liter, |
| --- | --- |

—

najvišja vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze): bela vina 3 grame na liter, vina rosé 3 grame na liter, rdeča vina 2,5 grama na liter,

| — | najvišja vsebnost jabolčne kisline: največ 0,4 grama na liter za rdeča vina. |
| --- | --- |

—

najvišja vsebnost jabolčne kisline: največ 0,4 grama na liter za rdeča vina.

Vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida ter volumenski delež dejanskega skupnega alkohola so v skladu s pravili iz zakonodaje Unije. Za bela vina je značilno ravnotežje, v katerem prevladuje svežina. Vina so fina in delikatna, na splošno imajo dobro mineralnost ter izražajo širok razpon cvetličnih in sadnih not.

Barva vin rosé sega od bledo rožnatih do lososno rožnatih odtenkov. Vina so rahlo kiselkasta, zanje sta značilni svežina in oljnatost, najpogosteje pa se zaznavajo sadne arome.

Za rdeča vina so značilne izrazite sadne arome, ki jih včasih spremljajo note sladkih začimb, usnja ali sladkega korena.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 14,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

14,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Rdeča vina

KRATEK OPIS

Vina imajo naslednje analitske lastnosti:

| — | najmanjši volumenski delež naravnega alkohola: 11 %, |
| --- | --- |

—

najmanjši volumenski delež naravnega alkohola: 11 %,

| — | najvišja vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze): 2,5 grama na liter, |
| --- | --- |

—

najvišja vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze): 2,5 grama na liter,

| — | najvišja vsebnost jabolčne kisline: največ 0,4 grama na liter za rdeča vina. |
| --- | --- |

—

najvišja vsebnost jabolčne kisline: največ 0,4 grama na liter za rdeča vina.

Vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida ter volumenski delež dejanskega skupnega alkohola so v skladu s pravili iz evropske zakonodaje.

Za rdeča vina so značilne izrazite sadne arome, ki jih včasih spremljajo note sladkih začimb, usnja ali sladkega korena.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 16,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

16,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

1.   Posebni enološki postopki

a.   Posebni enološki postopek

Pri obdelavi vin rosé je uporaba oglja za enološko uporabo, samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki, prepovedana.

Za rdeča vina so dovoljene tehnike obogatitve z rektifikacijo, najvišja stopnja delne koncentracije glede na uporabljene količine pa je določena na 10 %.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega: za bela vina 12 %, vina rosé 12 %, rdeča vina 12,5 %.

Poleg navedenih določb je za vina pri enoloških postopkih treba upoštevati obveznosti iz zakonodaje Skupnosti ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

b.   Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 000 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 1,80 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa mora biti med 0,90 metra in 1,30 metra.

Trsi se obrezujejo z največ 10 očesi na trs:

| — | bodisi z rezjo na enojni ali dvojni guyot, |
| --- | --- |

—

bodisi z rezjo na enojni ali dvojni guyot,

| — | bodisi s kratko rezjo na reznike z največ petimi rezniki na trs. |
| --- | --- |

—

bodisi s kratko rezjo na reznike z največ petimi rezniki na trs.

Obrezovanje se konča pred 31. majem v letu trgatve.

c.   Oglje

Omejitve pri obdelavi

Pri obdelavi vin rosé je uporaba oglja za enološko uporabo dovoljena za mošt in mlado vino še v vrenju, pri čemer je zgornja meja 15 % količine vina rosé, ki jo zadevni proizvajalec vina proizvede v zadevni trgatvi, največji odmerek pa je 60 gramov na hektoliter.

2.   Največji donosi

a.   Bela vina in vina rosé

66 hektolitrov na hektar

b.   Rdeča vina

62 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev, pridelava in obdelava vina potekajo na ozemlju v nadaljevanju navedenih občin departmaja Vendée, kot ga je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 10. februarja 2011 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité). To območje je na datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril to specifikacijo proizvoda, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021 obsegalo celotno ozemlje ali del ozemlja naslednjih občin:

Auchay-sur-Vendée, znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Auzay, Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Le Champ-Saint-Père, Chantonnay, Château-Guibert, La Couture, L’Ïle-d’Olonne, Longèves, Mareuil-sur-Lay-Dissais, Les Sables d’Olonne, znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Olonne-sur-Mer, Pissotte, Le Poiré-sur-Velluire, Rives de l’Yon, Rosnay, Le Tablier, Vairé in Vix.

7.   Sorte vinske trte

Cabernet franc N

Chardonnay B

Chenin B

Négrette N

Pinot noir N

8.   Opis povezave

Geografsko območje leži med naravno regijo Bocage vendéen na severu in žitno planjavo Luçona na jugu. Rob armorikanskega masiva se razteza od zahoda proti vzhodu, od Les Sables-d’Olonne na atlantski obali do Fontenay-le-Comte. Vinogradi so zasajeni v predelih, kjer je ta rob prekinjen z vodno mrežo, na pobočjih, katerih nagib je pogosto med 3 % in 5 % ter ki so večinoma obrnjena v smeri jug/jugozahod. Sledijo si geografske enote „Brem“ v bližini močvirja Olonne, „Mareuil“ in „Chantonnay“ vzdolž dolin rek Lay in Yon ter „Vix“ in „Pissotte“ ob obalah reke Vendée. To geografsko območje sestavlja ozemlje 18 občin na jugu departmaja Vendée.

Z geološkega vidika je geografsko območje razmeroma homogeno, leži pa na kristalinski armorikanski podlagi, ki se stika z jurskimi apnenčastimi tvorbami. Geološko podlago sestavljajo predvsem skrilavci in rioliti, včasih gnajs in amfibolit ter celo apnenec na območju za geografsko ime „Vix“. Vendar pa je ta apnenec običajno prekrit s peščeno-gruščnatimi rečnimi naplavinami iz terciarja. Zato so na natančno razmejenih parcelah za pridelavo grozdja običajno kisla rjava tla z velikim deležem grobih elementov. Ta se bistveno razlikujejo od globokih meljastih tal pokrajine s sistemom zaprtih polj (bocage) na severu, pa tudi od rodovitnih glinastih tal planjave na jugu. Zmerno oceansko podnebje na jugu departmaja Vendée je bistveno bolj vroče od podnebja bolj severne pokrajine s sistemom zaprtih polj. Predvsem so za to podnebje značilni manj padavin in več sonca ter pomanjkanje padavin poleti (regiji Olonne in La Rochelle sta najbolj osončeni na atlantski obali, saj imata v šestih mesecih od junija do septembra povprečno 1 430 sončnih ur). Letno povprečje temperatur se giblje med 12 °C in 12,5 °C, pri čemer so temperaturne razlike izrazitejše od zahoda proti vzhodu, sorazmerno z nadmorsko višino in manjšim vplivom morja.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Številni dokumenti, v katerih je omenjena desetina na vinogradniški pridelek, ki so jo pobirali opatije in samostani v regiji, pričajo o razvoju vinogradništva v Vendéeju v srednjem veku. Od 11. stoletja je potekala živahna trgovina z vini z geografskim imenom „Brem“ s Holandijo. Od 12. do 15. stoletja so se vina z geografskim imenom „Mareuil“ z rečnimi tovornimi čolni prevažala do pristanišč Saint-Benoist in Moricq-sur-le-Lay, od koder so potovala do mesta La Rochelle, kjer so bila natovorjena za prevoz v Anglijo.

Sorte vinske trte, ki so se nekoč uporabljale, so bile prvič omenjene v zapisih Rabelaisa, ki je od leta 1520 do leta 1528 bival v Fontenay-le-Comtu in Maillezaisu. V 16. in 17. stoletju je bila najpogosteje gojena bela sorta že chenin B („franc blanc“ v „Bremu“, „blanc d’aunis“ v „Vixu“), medtem ko sta pri trsnem izboru za vina rosé in rdeča vina prevladovali sorti pinot noir N in predvsem négrette N (imenovana „pinot rosé“ ali „bourgogne“ v „Bremu“, „ragoûtant“ v „Mareuilu“ in „Chantonnayu“, „folle noire“ v „Vixu“). Sorta cabernet franc N je bila uvedena v 18. stoletju.

V 19. stoletju se je vendejsko vinogradništvo razcvetelo in je leta 1880 obsegalo 18 000 hektarov. Po napadu trtne uši so se proizvajalci na jugu departmaja Vendée specializirali in na najbolje izpostavljenih gričih obnovili vinograde s cepi tradicionalnih sort, h katerim spadajo predvsem sorte gamay N, chardonnay B, cabernet-sauvignon N in po predelih sorti sauvignon blanc B („Vix“) in grolleau gris G („Brem“).

Po drugi svetovni vojni so si proizvajalci prizadevali združiti pet zgodovinskih polov proizvodnje. Oznaka „Anciens Fiefs du Cardinal“ je bila ustvarjena leta 1953 s sklicevanjem na Richelieuja, ki je bil leta 1608 imenovan za škofa Luçona in je bil velik podpornik vin z geografskim imenom „Mareuil“. Pravila o proizvodnji so bila kodificirana in strnjena, kar je omogočilo izboljšanje kakovosti ob sočasnem upoštevanju lokalnih posebnosti trsnega izbora. Vinom „Vins des Fiefs Vendéens“ je bila leta 1965 podeljena enostavna označba porekla, nato so bila leta 1974 priznana kot deželna vina, leta 1984 pa jim je bila podeljena označba porekla razmejenega vina višje kakovosti. Postopek za podelitev kontrolirane označbe porekla se je začel leta 1991.

Leta 2009 so bili vinogradi zasajeni na 480 hektarih, ki jih je upravljalo 40 vinogradnikov, povprečna letna proizvodnja je znašala 27 000 hektolitrov, od katerih je bilo 45 % vin rosé, 40 % rdečih vin in 15 % belih vin. Za bela vina je značilno ravnotežje, v katerem prevladuje svežina. Vina so fina in delikatna, na splošno imajo dobro mineralnost ter izražajo širok razpon cvetličnih in sadnih not.

Barva vin rosé sega od bledo rožnatih do lososno rožnatih odtenkov. Vina so rahlo kiselkasta, zanje sta značilni svežina in oljnatost, najpogosteje pa se zaznavajo sadne arome.

Za rdeča vina so značilne izrazite sadne arome, ki jih včasih spremljajo note sladkih začimb, usnja ali sladkega korena. Pri geografskih imenih „Brem“ in „Pissotte“ je barva pogosto rubinasta do granatno rdeča, vina so zaokrožena in fina, medtem ko so lahko vina z geografskimi imeni „Mareuil“, „Chantonnay“ in „Vix“ bolj izrazitih barv in imajo bolj strukturiran okus. Južna narava podnebja na jugu departmaja Vendée z obilno osončenostjo, povezana z griči s kamnitimi in plitvimi tlemi večinoma skrilastega ali riolitskega izvora, je v vinogradništvu na geografskem območju omogočila dolgo tradicijo proizvodnje vin, predvsem rosé in rdečih vin, ki predstavljajo povprečno 85 % proizvodnje vin s kontrolirano označbo porekla.

Geografska lega vinogradov med dolino Loare in jugozahodom se izraža tudi v trsnem izboru, ki se uporablja iz roda v rod. Tako je za vinograde značilen izviren trsni izbor, v katerem se mešajo vplivi doline reke Loare (chenin, cabernet franc, grolleau gris), celine (pinot noir, gamay) in jugozahoda (négrette, cabernet-sauvignon). V belih vinih vedno prevladuje sorta chenin B, glavni sorti za vina rosé sta pinot noir N in gamay N, medtem ko so osnova za rdeča vina sorte pinot noir N, cabernet franc N in négrette N, kar zagotavlja značilnosti proizvodov.

Vendar zgodovina vsakega geografskega imena kaže, da so že dolgo vzpostavljene ločene trgovinske poti. Tako so se vina z geografskim imenom „Brem“ prevažala prek pristanišča Saint-Martin-de-Brem, vina „Mareuil“ in „Chantonnay“ po dolini reke Lay, vina „Vix“ in „Pissotte“ pa prek ustja reke Vendée. Glede na različne naravne dejavnike (tla in podnebje) so proizvajalci sčasoma lokalno prevzeli različne strategije trsnega izbora in navade zvrščanja, ki se kažejo v odtenkih okusa vin in prispevajo k bogatosti vin s kontrolirano označbo porekla. Zvrščanje med vini teh petih geografskih enot se ni torej nikoli izvajalo in še vedno ni zaželeno.

Od leta 1985 se je sloves kontrolirane označbe porekle „Fiefs vendéens“ močno razširil, prodane količine pa so se skoraj podvojile. Turisti, ki obiščejo vendejsko obalo, uživajo v izvirnosti, svežini in sadnih aromah vin. Raznovrstnost vin omogoča, da je vedno mogoče najti primerno vino k izbrani lokalni jedi.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime kontrolirane označbe porekla je dopolnjeno z enim od naslednjih dopolnilnih geografskih imen:

| — | „Brem“, |
| --- | --- |

—

„Brem“,

| — | „Chantonnay“, |
| --- | --- |

—

„Chantonnay“,

| — | „Mareuil“, |
| --- | --- |

—

„Mareuil“,

| — | „Pissotte“, |
| --- | --- |

—

„Pissotte“,

| — | „Vix“ |
| --- | --- |

—

„Vix“

za vina, ki izpolnjujejo pogoje proizvodnje, ki so za vsako od teh imen določeni v specifikaciji proizvoda.

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z dopolnilnim geografskim imenom „Val de Loire“ v skladu s pravili iz v specifikacije proizvoda.

Vse neobvezne navedbe so na etiketah izpisane s črkami, katerih velikost po višini, širini in debelini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Velikosti črk v dodatnih geografskih imenih „Brem“, „Chantonnay“, „Mareuil“, „Pissotte“ in „Vix“ niti po višini ter niti po širini in debelini ne presegajo velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Velikosti črk v dopolnilnem geografskem imenu „Val de Loire“ niti po višini ter niti po širini in debelini ne presegajo dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Na etiketi, na kateri so vse obvezne navedbe, je prepovedana kakršna koli navedba imena sorte.

Na vinih se lahko navede letnik, če je grozdje, uporabljeno za njihovo pridelavo, edino grozdje zadevnega leta.

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla „Fiefs Vendéens“ se lahko navede ime manjše geografske enote, če gre za kraj, zaveden v katastru; če je ta naveden na prijavi pridelka; če je ime kraja, zavedenega v katastru, navedeno tik pod imenom označbe in natisnjeno s črkami, ki po višini in širini niso večje od polovične velikosti črk, ki sestavljajo zaščiteno označbo porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ab074c84-057d-4f28-8501-8c98876fe25a

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 20.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 278/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 278/27

---

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 278/09)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„PIADINA ROMAGNOLA“ / „PIADA ROMAGNOLA“

EU št.: PGI-IT-1067-AM01 – 12.11.2020

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

| Consorzio di Promozione e Tutela della Piadina Romagnola (združenje za spodbujanje in zaščito proizvoda „Piadina Romagnola“) |
| --- |
| Piazza L. Tosi 4 |
| 47923 Rimini |
| Italija |

Consorzio di Promozione e Tutela della Piadina Romagnola (združenje za spodbujanje in zaščito proizvoda „Piadina Romagnola“)

Piazza L. Tosi 4

47923 Rimini

Italija

tel. +39 0541/760227

faks +39 0541/791734

Mobilni telefon: +39 366/1136514

e-naslov: consorziopiadinaromagnola@pec.it

Konzorcij Consorzio di Promozione e Tutela della Piadina Romagnola sestavljajo proizvajalci proizvoda „Piadina Romagnola“ in ima pravico vložiti zahtevek za spremembo v skladu s členom 13(1) odloka ministrstva za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo št. 12511 z dne 14. oktobra 2013.

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- |

☐

Ime proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☐ | Geografsko območje |
| --- | --- |

☐

Geografsko območje

| ☐ | Dokazilo o poreklu |
| --- | --- |

☐

Dokazilo o poreklu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☐ | Povezava |
| --- | --- |

☐

Povezava

| ☒ | Označevanje |
| --- | --- |

☒

Označevanje

| ☒ | Drugo (pregledi) |
| --- | --- |

☒

Drugo (pregledi)

4.   Vrsta spremembe

| ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Opis proizvoda

| — | Naslednji del člena 2 specifikacije, v kateri je opisan proizvod:

  „Proizvod ‚Piadina Romagnola‘ / ‚Piada Romagnola‘ je pripravljen iz moke navadne pšenice, mešane z vodo, maščobo, soljo in nekaterimi neobveznimi sestavinami. Proizvod je ob sprostitvi v porabo slonokoščeno bele barve ter ima na obeh straneh značilne rumenorjave vzorce različnih velikosti in odtenkov. Je prijetnega okusa in značilnega vonja, ki spominja na sveže pečen kruh.“

  se spremeni:

  „Proizvod ‚Piadina Romagnola‘ / ‚Piada Romagnola‘ je pripravljen iz pšenične ali pirine moke, mešane z vodo, maščobo, soljo in nekaterimi neobveznimi sestavinami. Proizvod je ob sprostitvi v porabo slonokoščeno bele do temne rumenorjave barve ter ima na obeh straneh značilne rumenorjave vzorce različnih velikosti in odtenkov. Je prijetnega okusa in značilnega vonja, ki spominja na sveže pečen kruh.“

  S spremembo se uporabljenim sestavinam dodajo še druge vrste moke, kar vpliva tudi na metodo proizvodnje. |
| --- | --- |

—

Naslednji del člena 2 specifikacije, v kateri je opisan proizvod:

„Proizvod ‚Piadina Romagnola‘ / ‚Piada Romagnola‘ je pripravljen iz moke navadne pšenice, mešane z vodo, maščobo, soljo in nekaterimi neobveznimi sestavinami. Proizvod je ob sprostitvi v porabo slonokoščeno bele barve ter ima na obeh straneh značilne rumenorjave vzorce različnih velikosti in odtenkov. Je prijetnega okusa in značilnega vonja, ki spominja na sveže pečen kruh.“

se spremeni:

„Proizvod ‚Piadina Romagnola‘ / ‚Piada Romagnola‘ je pripravljen iz pšenične ali pirine moke, mešane z vodo, maščobo, soljo in nekaterimi neobveznimi sestavinami. Proizvod je ob sprostitvi v porabo slonokoščeno bele do temne rumenorjave barve ter ima na obeh straneh značilne rumenorjave vzorce različnih velikosti in odtenkov. Je prijetnega okusa in značilnega vonja, ki spominja na sveže pečen kruh.“

S spremembo se uporabljenim sestavinam dodajo še druge vrste moke, kar vpliva tudi na metodo proizvodnje.

| — | Pirina moka je med potrošniki precej priljubljena, tudi zaradi nizke vsebnosti glutena, in se pogosto uporablja za pripravo proizvoda „piadina“. O tem pričajo zgodovinski viri, ki se nanašajo na moko na splošno. Pira je eno najstarejših žit, ki so jih kdaj koli gojili (v Italiji poznano že v rimskih časih).
  Uporaba drugih vrst moke, kot je moka iz trde pšenice, omogoča, da se izbor surovin razširi tudi na žita, ki so predmet tradicionalne genske selekcije, znana tudi kot starodavna žita, kot sta navadna in trda pšenica. |
| --- | --- |

—

Pirina moka je med potrošniki precej priljubljena, tudi zaradi nizke vsebnosti glutena, in se pogosto uporablja za pripravo proizvoda „piadina“. O tem pričajo zgodovinski viri, ki se nanašajo na moko na splošno. Pira je eno najstarejših žit, ki so jih kdaj koli gojili (v Italiji poznano že v rimskih časih).

Uporaba drugih vrst moke, kot je moka iz trde pšenice, omogoča, da se izbor surovin razširi tudi na žita, ki so predmet tradicionalne genske selekcije, znana tudi kot starodavna žita, kot sta navadna in trda pšenica.

| — | Dodajanje te vrste moke vpliva na videz končnega proizvoda, zlasti na njegovo barvo, ki je zato natančneje opisana z dodanimi besedami „do temne rumenorjave barve“. Sprememba se nanaša na točki 3.2 in 5 enotnega dokumenta. |
| --- | --- |

—

Dodajanje te vrste moke vpliva na videz končnega proizvoda, zlasti na njegovo barvo, ki je zato natančneje opisana z dodanimi besedami „do temne rumenorjave barve“. Sprememba se nanaša na točki 3.2 in 5 enotnega dokumenta.

Metoda proizvodnje

| — | Člen 5 specifikacije proizvoda določa naslednje obvezne sestavine:

  „Obvezne sestavine na 1 000 g moke navadne pšenice:


  moka navadne pšenice;


  voda: količina, potrebna za pridobitev homogenega testa;


  sol: 25 g ali manj;


  maščoba: svinjska mast in/ali oljčno olje in/ali ekstra deviško oljčno olje do 250 g.“

  Seznam se dopolni z naslednjim:

  „Obvezne sestavine na 1 000 g moke navadne pšenice ali pirine moke:


  pšenična ali pirina moka;


  voda: količina, potrebna za pridobitev homogenega testa;


  sol: 25 g ali manj;


  maščoba: svinjska mast in/ali oljčno olje in/ali ekstra deviško oljčno olje do 250 g.“

  Sprememba vključuje dodajanje drugih vrst pšenične ali pirine moke sestavinam. Razlogi za spremembo so navedeni v oddelku o opisu proizvoda, ki je tesno povezan z metodo proizvodnje. Ta sprememba se nanaša tudi na točko 3.3 enotnega dokumenta. |
| --- | --- |

—

Člen 5 specifikacije proizvoda določa naslednje obvezne sestavine:

„Obvezne sestavine na 1 000 g moke navadne pšenice:

moka navadne pšenice;

voda: količina, potrebna za pridobitev homogenega testa;

sol: 25 g ali manj;

maščoba: svinjska mast in/ali oljčno olje in/ali ekstra deviško oljčno olje do 250 g.“

Seznam se dopolni z naslednjim:

„Obvezne sestavine na 1 000 g moke navadne pšenice ali pirine moke:

pšenična ali pirina moka;

voda: količina, potrebna za pridobitev homogenega testa;

sol: 25 g ali manj;

maščoba: svinjska mast in/ali oljčno olje in/ali ekstra deviško oljčno olje do 250 g.“

Sprememba vključuje dodajanje drugih vrst pšenične ali pirine moke sestavinam. Razlogi za spremembo so navedeni v oddelku o opisu proizvoda, ki je tesno povezan z metodo proizvodnje. Ta sprememba se nanaša tudi na točko 3.3 enotnega dokumenta.

| — | Neobveznim surovinam iz člena 5 specifikacije proizvoda se doda naslednje:

  „sveže ali sterilizirano kravje mleko: do 300 ml;


  cvetlični med: do 20 g;


  maščoba: skupni delež maščob lahko vključuje tudi sončnično olje, vendar le, če se uporablja skupaj z ekstra deviškim oljčnim oljem in v manjši količini.“

  Številni proizvajalci osnovnim sestavinam dodajajo nekaj, kar daje njihovemu proizvodu bolj osebno noto, podobno kot takrat, ko so proizvod pripravljali še večinoma doma in sta vsaka družina ali mali proizvajalec osnovni recept nekoliko prilagodila; to je zdaj razvidno iz specifikacije. Najpogosteje uporabljeni in omenjeni sestavini v zgodovinskih dokumentih sta mleko in med.
  Ta sprememba bo več proizvajalcem, med katerimi je večina, vendar ne vsi, zelo malih podjetij, omogočila, da začnejo proizvajati proizvod z ZGO „Piadina Romagnola“, saj so recepti, ki jih uporabljajo že dlje časa, usklajeni s specifikacijo proizvoda in sistemom nadzora ZGO.
  Možnost uporabe sončničnega olja v manjših količinah kot ekstra deviško oljčno olje, da se ne bi spremenila narava specifikacije, je bila dodana predvsem zaradi tehničnih razlogov, saj je zaradi sončničnega olja proizvod mehkejši in se zato lažje razvalja. Zvitki „piadina“ so med potrošniki zelo priljubljeni, saj se lahko uživajo na več različnih načinov.
  Ta sprememba se nanaša tudi na točko 3.3 enotnega dokumenta. |
| --- | --- |

—

Neobveznim surovinam iz člena 5 specifikacije proizvoda se doda naslednje:

„sveže ali sterilizirano kravje mleko: do 300 ml;

cvetlični med: do 20 g;

maščoba: skupni delež maščob lahko vključuje tudi sončnično olje, vendar le, če se uporablja skupaj z ekstra deviškim oljčnim oljem in v manjši količini.“

Številni proizvajalci osnovnim sestavinam dodajajo nekaj, kar daje njihovemu proizvodu bolj osebno noto, podobno kot takrat, ko so proizvod pripravljali še večinoma doma in sta vsaka družina ali mali proizvajalec osnovni recept nekoliko prilagodila; to je zdaj razvidno iz specifikacije. Najpogosteje uporabljeni in omenjeni sestavini v zgodovinskih dokumentih sta mleko in med.

Ta sprememba bo več proizvajalcem, med katerimi je večina, vendar ne vsi, zelo malih podjetij, omogočila, da začnejo proizvajati proizvod z ZGO „Piadina Romagnola“, saj so recepti, ki jih uporabljajo že dlje časa, usklajeni s specifikacijo proizvoda in sistemom nadzora ZGO.

Možnost uporabe sončničnega olja v manjših količinah kot ekstra deviško oljčno olje, da se ne bi spremenila narava specifikacije, je bila dodana predvsem zaradi tehničnih razlogov, saj je zaradi sončničnega olja proizvod mehkejši in se zato lažje razvalja. Zvitki „piadina“ so med potrošniki zelo priljubljeni, saj se lahko uživajo na več različnih načinov.

Ta sprememba se nanaša tudi na točko 3.3 enotnega dokumenta.

| — | Določba, ki označuje temperaturo peke:

  „Temperatura peke je 200 do 250 °C, proizvod pa v ponvi ne sme ostati več kot štiri minute.“

  se spremeni:

  „Temperatura peke je 150 do 300 °C, proizvod pa v ponvi ne sme ostati več kot štiri minute.“

  Sprememba je upravičena zaradi več tehničnih razlogov. Uporabljene ponve so različnih velikosti in so včasih izpostavljene zračnim tokovom, ki lahko vplivajo na temperaturo. Tudi polaganje sveže pripravljenega in s tem hladnega proizvoda v ponev za peko lahko povzroči nihanje temperature. Zato je treba razširiti temperaturno območje, čeprav bo povprečna temperatura ostala znotraj prvotno določenih vrednosti.
  Upoštevati je treba, da te spremembe načina proizvodnje nikakor ne vplivajo na pravila, ki določajo metodo proizvodnje, in ostajajo enaka kot v sedanji specifikaciji.
  Ta sprememba se nanaša tudi na točko 3.4 enotnega dokumenta. |
| --- | --- |

—

Določba, ki označuje temperaturo peke:

„Temperatura peke je 200 do 250 °C, proizvod pa v ponvi ne sme ostati več kot štiri minute.“

se spremeni:

„Temperatura peke je 150 do 300 °C, proizvod pa v ponvi ne sme ostati več kot štiri minute.“

Sprememba je upravičena zaradi več tehničnih razlogov. Uporabljene ponve so različnih velikosti in so včasih izpostavljene zračnim tokovom, ki lahko vplivajo na temperaturo. Tudi polaganje sveže pripravljenega in s tem hladnega proizvoda v ponev za peko lahko povzroči nihanje temperature. Zato je treba razširiti temperaturno območje, čeprav bo povprečna temperatura ostala znotraj prvotno določenih vrednosti.

Upoštevati je treba, da te spremembe načina proizvodnje nikakor ne vplivajo na pravila, ki določajo metodo proizvodnje, in ostajajo enaka kot v sedanji specifikaciji.

Ta sprememba se nanaša tudi na točko 3.4 enotnega dokumenta.

Označevanje

Člen 8 specifikacije proizvoda določa pravila glede označevanja in pakiranja.

| — | Pravilom za označevanje se doda naslednji stavek o barvah, ki jih je treba uporabiti na logotipu proizvoda:

  „Slika je lahko črno-bela, če sta črna in bela edini barvi, uporabljeni na označbi.“

  Namen spremembe je omogočiti proizvajalcem tiskanje označb v črni in beli barvi ter jim s tem olajšati trženje proizvoda „Piadina Romagnola“. Ta sprememba se nanaša tudi na točko 3.6 enotnega dokumenta. |
| --- | --- |

—

Pravilom za označevanje se doda naslednji stavek o barvah, ki jih je treba uporabiti na logotipu proizvoda:

„Slika je lahko črno-bela, če sta črna in bela edini barvi, uporabljeni na označbi.“

Namen spremembe je omogočiti proizvajalcem tiskanje označb v črni in beli barvi ter jim s tem olajšati trženje proizvoda „Piadina Romagnola“. Ta sprememba se nanaša tudi na točko 3.6 enotnega dokumenta.

| — | Poleg tega se lahko v označbo vključi naslednja določba iz specifikacije v zvezi z besedilom:

  „Če vsaj tri od naslednjih faz proizvodnega postopka potekajo ročno: priprava testa, razdelitev testa, valjanje testa in peka; in če embalaža ni nepredušno zaprta, se lahko logotipu doda besedilo ‚tradicionalen ročno izdelan proizvod‘ v enaki pisavi, barvi in velikosti kot beseda ‚Romagnola‘.“

  se spremeni:

  „Če se uporablja proizvodni postopek, pri katerem se razdelitev testa in peka izvajata ročno, embalaža pa ni nepredušno zaprta, se lahko poleg logotipa navede besedilo ‚tradicionalen ročno izdelan proizvod‘ v enaki pisavi, barvi in velikosti kot beseda ‚Romagnola‘.“

  Upoštevati je treba, da specifikacija proizvoda številnim mikropodjetjem na območju geografskega porekla (kioski in različne male trgovine, ki prodajajo nepakirane proizvode „piadina“ neposredno potrošnikom) že dovoljuje uporabo besedila „tradicionalen ročno izdelan proizvod“ zaradi spodbujanja tovrstnih malih proizvajalcev. Postopki, ki jih ta podjetja izvajajo ročno, so običajno omejeni na razdeljevanje na kose in peko, medtem ko se v fazi valjanja za pospešitev postopka pogosto uporablja strojna oprema.
  V tej fazi se postopek le delno izvaja ročno, zato je treba v izogib nesporazumom črtati sklicevanje na valjanje, proizvajalcem pa bi morala še vedno biti dovoljena uporaba tega besedila pod pogojem, da se razdeljevanje na kose in peka še vedno izvajata ročno. |
| --- | --- |

—

Poleg tega se lahko v označbo vključi naslednja določba iz specifikacije v zvezi z besedilom:

„Če vsaj tri od naslednjih faz proizvodnega postopka potekajo ročno: priprava testa, razdelitev testa, valjanje testa in peka; in če embalaža ni nepredušno zaprta, se lahko logotipu doda besedilo ‚tradicionalen ročno izdelan proizvod‘ v enaki pisavi, barvi in velikosti kot beseda ‚Romagnola‘.“

se spremeni:

„Če se uporablja proizvodni postopek, pri katerem se razdelitev testa in peka izvajata ročno, embalaža pa ni nepredušno zaprta, se lahko poleg logotipa navede besedilo ‚tradicionalen ročno izdelan proizvod‘ v enaki pisavi, barvi in velikosti kot beseda ‚Romagnola‘.“

Upoštevati je treba, da specifikacija proizvoda številnim mikropodjetjem na območju geografskega porekla (kioski in različne male trgovine, ki prodajajo nepakirane proizvode „piadina“ neposredno potrošnikom) že dovoljuje uporabo besedila „tradicionalen ročno izdelan proizvod“ zaradi spodbujanja tovrstnih malih proizvajalcev. Postopki, ki jih ta podjetja izvajajo ročno, so običajno omejeni na razdeljevanje na kose in peko, medtem ko se v fazi valjanja za pospešitev postopka pogosto uporablja strojna oprema.

V tej fazi se postopek le delno izvaja ročno, zato je treba v izogib nesporazumom črtati sklicevanje na valjanje, proizvajalcem pa bi morala še vedno biti dovoljena uporaba tega besedila pod pogojem, da se razdeljevanje na kose in peka še vedno izvajata ročno.

| — | Nazadnje, sprememba v zvezi z označevanjem dovoljuje uporabo naslednjega besedila:

  „Če je ‚Piadina Romagnola‘ / ‚Piada Romagnola‘ debeline 4–8 mm, se označbi lahko dodata besedi ‚spessa‘ ali ‚la spessa‘ [debel].“

  Sprememba dovoljuje vključitev sklicevanja na posebnost proizvoda, če ne hvali proizvoda, da se poudari razlika med obema vrstama iz specifikacije (klasična različica proizvoda „Piadina Romagnola“ in različica iz Riminija) in da potrošnikom pomaga kot smernica pri nakupu.
  Ta sprememba se nanaša tudi na točko 3.6 enotnega dokumenta. |
| --- | --- |

—

Nazadnje, sprememba v zvezi z označevanjem dovoljuje uporabo naslednjega besedila:

„Če je ‚Piadina Romagnola‘ / ‚Piada Romagnola‘ debeline 4–8 mm, se označbi lahko dodata besedi ‚spessa‘ ali ‚la spessa‘ [debel].“

Sprememba dovoljuje vključitev sklicevanja na posebnost proizvoda, če ne hvali proizvoda, da se poudari razlika med obema vrstama iz specifikacije (klasična različica proizvoda „Piadina Romagnola“ in različica iz Riminija) in da potrošnikom pomaga kot smernica pri nakupu.

Ta sprememba se nanaša tudi na točko 3.6 enotnega dokumenta.

Drugo: pregledi

Člen 7 specifikacije proizvoda, ki opredeljuje odgovorni organ za preverjanje skladnosti proizvoda z zahtevami specifikacije, je bil preoblikovan in usklajen s členom 7, točka (g), Uredbe (EU) št. 1151/2012.

ENOTNI DOKUMENT

„PIADINA ROMAGNOLA“ / „PIADA ROMAGNOLA“

EU št.: PGI-IT-1067-AM01 – 12.11.2020

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Ime

„Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 2.3: kruh, fino pecivo, slaščice, keksi in drugi pekovski izdelki

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Ime „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ pomeni pekovski proizvod, za katerega se pripravi testo iz moke, maščobe, soli in različnih neobveznih sestavin, ki se nato speče na ploski ponvi.

Ob sprostitvi v porabo je ovalne oblike, slonokoščeno bele do temne rumenorjave barve ter ima na obeh straneh značilne rumenorjave vzorce različnih velikosti in odtenkov. Je prijetnega okusa in značilnega vonja, ki spominja na sveže pečen kruh.

Posebne fizične značilnosti proizvoda „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ so:

oblika: okrogla, neenakomerna;

velikost:

| — | premer med 15 cm in 25 cm, pri različici iz Riminija pa med 23 cm in 30 cm, |
| --- | --- |

—

premer med 15 cm in 25 cm, pri različici iz Riminija pa med 23 cm in 30 cm,

| — | debelina med 4 mm in 8 mm ter samo do 3 mm pri različici iz Riminija; |
| --- | --- |

—

debelina med 4 mm in 8 mm ter samo do 3 mm pri različici iz Riminija;

videz: površina je groba in neenakomerna z rumenorjavimi vzorci ali napihnjenimi deli različnih velikosti, odvisno od peke;

organoleptične značilnosti: prijeten okus in značilen vonj, ki spominja na sveže pečen kruh.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Za proizvodnjo proizvoda „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ se uporabljajo naslednje sestavine:

| 3.3.1. | Obvezne sestavine na 1 000 g moke navadne pšenice ali pirine moke:
  pšenična ali pirina moka;
  voda: količina, potrebna za pridobitev gladkega testa;
  sol: do 25 g;
  maščoba: svinjska mast in/ali oljčno olje in/ali ekstra deviško oljčno olje do 250 g. |
| --- | --- |

3.3.1.

pšenična ali pirina moka;

voda: količina, potrebna za pridobitev gladkega testa;

sol: do 25 g;

maščoba: svinjska mast in/ali oljčno olje in/ali ekstra deviško oljčno olje do 250 g.

| 3.3.2. | Neobvezne sestavine na 1 000 g moke navadne pšenice ali pirine moke:
  sredstva za vzhajanje: soda bikarbona, dinatrijev difosfat, koruzni ali pšenični škrob do 20 g;
  sveže ali sterilizirano kravje mleko: do 300 ml;
  cvetlični med: do 20 g;
  maščoba: skupni delež maščob lahko vključuje tudi sončnično olje, vendar le, če se uporablja skupaj z ekstra deviškim oljčnim oljem in v manjši količini.
  Prepovedano je dodajanje konzervansov, aromatičnih snovi in/ali drugih dodatkov. |
| --- | --- |

3.3.2.

sredstva za vzhajanje: soda bikarbona, dinatrijev difosfat, koruzni ali pšenični škrob do 20 g;

sveže ali sterilizirano kravje mleko: do 300 ml;

cvetlični med: do 20 g;

maščoba: skupni delež maščob lahko vključuje tudi sončnično olje, vendar le, če se uporablja skupaj z ekstra deviškim oljčnim oljem in v manjši količini.

Prepovedano je dodajanje konzervansov, aromatičnih snovi in/ali drugih dodatkov.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse naštete faze proizvodnje morajo potekati znotraj opredeljenega geografskega območja:

priprava testa (mešanje surovin z vodo za pridobitev gladkega testa);

razdelitev testa (testo se ročno ali strojno razdeli na zvitke ali kroglice);

valjanje testa (postopek sploščitve zvitkov ali kroglic iz testa za oblikovanje proizvoda „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ se izvaja izključno strojno ali ročno);

peka (peka vključuje toplotno obdelavo obeh strani sploščenega testa; sploščeno testo se lahko obrača ročno ali strojno; temperatura peke je 150 do 300 °C, proizvod pa lahko ostane v ponvi do štiri minute);

hlajenje.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Proizvodnja in pakiranje morata potekati kot neprekinjen postopek, da proizvod po ohladitvi ne bi izgubil svoje teksture. Če je proizvod v neposrednem stiku z zrakom dlje, kot traja njegovo običajno hlajenje, se oslabijo njegove posebne organoleptične značilnosti, proizvod pa postane suh in postan.

Proizvod „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ se pri takojšni postrežbi prodaja v ovojnem papirju ali krpi za živila, če je namenjen poznejši porabi, pa se prodaja v nepredušno zaprtih vrečkah za živila.

Pakiranje proizvoda za poznejšo porabo v nepredušno zaprtih vrečkah za živila zmanjšuje slabšanje organoleptičnih značilnosti in preprečuje izpostavljenost zunanjim virom okužbe, zlasti škodljivim učinkom parazitov v moki (predvsem moknatih vešč).

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Pri pakiranju proizvoda z ZGO „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ morajo biti v jasnem, berljivem, neizbrisljivem in dobro vidnem tisku vključeni naslednji elementi:

| — | logotip EU, |
| --- | --- |

—

logotip EU,

| — | ime „Piadina Romagnola“ ali „Piada Romagnola“, ki mu sledi naziv „Indicazione Geografica Protetta“ [„zaščitena geografska označba“] ali ustrezen akronim „IGP“ [„ZGO“], |
| --- | --- |

—

ime „Piadina Romagnola“ ali „Piada Romagnola“, ki mu sledi naziv „Indicazione Geografica Protetta“ [„zaščitena geografska označba“] ali ustrezen akronim „IGP“ [„ZGO“],

| — | logotip proizvoda. |
| --- | --- |

—

logotip proizvoda.

Za zagotovitev popolne jasnosti pri potrošnikih morata biti na ovoju različice proizvoda „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ iz Riminija v jasnem, berljivem, neizbrisljivem in dobro vidnem tisku, ki se sklada s tistim, uporabljenim v imenu „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“, dodatno navedeni besedi „alla Riminese“ („po metodi iz Riminija“).

Uporabi se spodnji logotip.

Image 1

Uporabljeni sta rjava barva 724 C in bež barva 728 C. Slika je lahko črno-bela, če sta črna in bela edini barvi, uporabljeni na označbi.

Kadar se proizvod proizvaja in prodaja neposredno in ekskluzivno, sta lahko zgoraj navedeni logotip in besedilo navedena ob besednem znaku trgovine. Znaki, uporabljeni v besedah „Piadina Romagnola“ ali „Piada Romagnola“ ZGO in drugem besedilu, določenem s tem dokumentom, morajo biti uporabljeni skupaj, v istem vidnem polju, biti pa morajo jasni, berljivi in neizbrisljivi ter dovolj veliki, da izstopajo na ozadju, na katerem so natisnjeni, ter se razlikujejo od preostalega besedila in/ali slik.

Na nalepki so lahko tudi dodatne informacije za pomoč potrošniku in/ali informacije o prehranski vrednosti ter imena družb in blagovne znamke, pod pogojem, da ne hvalijo proizvoda in ne zavajajo kupcev. Če je „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ debeline 4–8 mm, se označbi lahko dodata besedi „spessa“ ali „la spessa“ [debel]. Za proizvode, ki so namenjeni mednarodnim trgom, se lahko besedilo „zaščitena geografska označba“ uporabi v jeziku zadevne države.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje, na katerem se lahko proizvaja in pakira proizvod „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“, je zgodovinsko območje Romanje, natančneje celotno območje pokrajin Rimini, Forlì-Cesena in Ravena ter naslednjih občin v pokrajini Bologna: Borgo Tossignano, Casalfiumanese, Castel del Rio, Castel Guelfo, Castel San Pietro, Dozza, Fontanelice, Imola in Mordano.

5.   Povezava z geografskim območjem

Romanja je skrajni vzhodni del dežele Emilija-Romanja. Sega od jadranske obale na vzhodu do meje s pokrajino Bologna na zahodu ter od meje z deželo Marke na jugu do meje s pokrajino Ferrara na severu. Ima zmerno subkontinentalno podnebje, ki je odvisno od nadmorske višine in razdalje od obale. Medtem ko se podnebje v Romanji ne razlikuje znatno od preostanka severne Italije, ima zaradi postopnega oženja nižine svoje posebnosti.

Zgodovinsko sta se proizvodnja in uživanje proizvoda „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ po Romanji razširili kot alternativa kruhu, ki je bil na voljo le v omejenih količinah. Takrat je slavni pesnik tega območja Giovanni Pascoli proizvodu dodelil znani opis, tj. „nacionalni kruh prebivalcev Romanje“.

Na podlagi tradicije, ki se je utrjevala več stoletij, in posebnih proizvodnih tehnik se je v 70. letih prejšnjega stoletja oblikovala mala tržna proizvodnja proizvoda „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ v trgovinicah (kioskih) za takojšnje streženje proizvoda.

Razširjenost in prepoznavnost kioskov, ki v Romanji proizvajajo in prodajajo „piadine“, namenjene takojšnjemu zaužitju, sta posebni značilnosti tega območja, ki sta dobro znani tako lokalnim prebivalcem kot turistom. Iz tega se je razvila proizvodnja proizvoda „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“, pakiranega za poznejše uživanje.

Pri pripravi proizvoda „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ je treba upoštevati tehnike, ki so v Romanji prehajale iz generacije v generacijo ter so proizvodu dale njegove posebne značilnosti. Pri mešanju sestavin je treba natančno slediti določenemu vrstnemu redu. Testa se ne sme mešati predolgo, dobiti pa mora takšno konsistenco, da se ga lahko zvalja. Peči ga je treba pri pravi temperaturi in točno določen čas, pri tem pa ga je treba pravočasno obrniti, da proizvod pridobi lastnosti iz točke 3.2.

Te spretnosti so rezultat znanja in dolgoletnih izkušenj lokalnih proizvajalcev ter dajejo proizvodu „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ njegove razpoznavne značilnosti, ki so ostale nespremenjene od začetkov proizvoda, proizvod pa je zaradi njih zgodovinsko ohranjal svoj ugled.

„Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ je najznačilnejša specialiteta Romanje. Kupiti jo je mogoče skoraj na vsaki ulici Romanje, kjer jih v svojih značilnih barvitih kioskih izdelujejo „piadinare“ (ženske, ki pečejo „piadine“), v restavracijah ter v posebnih trgovinah in živilskih obratih. Proizvod „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ je tako znan, da ga poznajo tudi zunaj meja dežele.

Proizvod se pridobiva iz testa, pripravljenega iz moke, vode, soli, maščobe in nekaterih neobveznih sestavin ter obdelanega po starodavni tradiciji. Je slonokoščeno bele do temne rumenorjave barve in ovalne sploščene oblike z značilnimi rumenorjavimi vzorci različnih velikosti in odtenkov na obeh straneh, je prijetnega okusa in značilnega vonja, ki spominja na sveže pečen kruh.

Sloves proizvoda „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ je prepleten z lokalno zgodovino in tradicijami ter celo z rekli in prepričanji.

Izraz „piada“ je uradno skoval Giovanni Pascoli, ko je v italijanščino prevedel romanjsko narečno besedo „piè“. V znani kratki pesmi poveličuje „piadino“, tj. hrano, ki je starodavna „skoraj kot sam človeški rod“, in jo v njej opredeli kot „lokalni kruh prebivalcev Romanje“, s čimer neločljivo poveže „piadino“ in Romanjo.

Značilnosti proizvoda „Piadina Romagnola“ so opisane v več pisnih delih, pogosto monografijah. Dela priznavajo njegov izvor z navedbo zgodovinskih virov, prikazujejo razlike med dvema vrstama „piadine“ in krepijo ugled proizvoda s predlogi o tem, kako ga pripraviti in kaj postreči ob njem. Leta 1913 je Antonio Sassi v reviji „Il Plaustro“„piadine“ opredelil kot „okusen tradicionalni ploščati kruh (schiacciate) prebivalcev Romanje“.

V romanjsko-italijanskem narečnem slovarju Adelma Masottija, ki ga je leta 1996 izdala založniška hiša Zanichelli, je „piada“ opredeljena kot „tanka nevzhajana fokača, značilna za Romanjo in spečena na razbeljeni plošči“.

V literaturi obstaja več sklicev na razlike med proizvodom „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ in njegovo različico iz Riminija glede premera in debeline. Primer sta knjigi Graziana Pozzetta „La Piadina Romagnola Tradizionale“ („Tradicionalna romanjska piadina“) založniške hiše Panozzo Editore iz Riminija, ki je izšla leta 2005, in „Cucina di Romagna“ („Romanjska kuhinja“), ki je leta 2004 izšla pri založbi Franco Muzzio Editore, v katerih avtor razlikuje med obema različicama.

Leta 2004 je bil recept za proizvod „Piadina Romagnola“ prvič objavljen tudi v arabskem, francoskem, angleškem, japonskem, kitajskem, ruskem, španskem in nemškem jeziku.

Na proizvod „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ se pogosto sklicujejo tudi gastronomske publikacije in vodniki.

V vodniku „Italia a tavola – Guida Gastronomica“ („Italijanske restavracije – Vodnik po gastronomiji“), stran 30, Touring Club italiano, 1984, je proizvod „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ omenjen in opisan v poglavju „Tradicionalne ljudske jedi včerajšnjega dne spet prihajajo v modo“. Članek vsebuje opis sestavin za njegovo pripravo in načinov, kako ga jesti, prerezati ali napolniti in preganiti, ter predstavitev njegove značilne ploščate oblike.

Turistični vodnik „Turismo gastronomico in Italia“ („Gastronomski turizem v Italiji“), strani 367 in 368, Touring Club italiano, 2001, v razdelku o deželi Emilija-Romanja po kratki predstavitvi pokrajine Rimini kot najbolj priljubljeno jed te pokrajine omeni proizvod „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“, nadevan s soljenimi mesninami in sirom.

Delo „Romagna – viaggio attraverso le regioni italiane“ („Romanja – popotovanje po italijanskih deželah“), stran 53, Finintenet S.p.A., 2002, posveti celotno poglavje z naslovom „Rimini, il regno della Piadina“ („Rimini, kjer kraljuje piadina“) opisu proizvoda „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“, njegovi pripravi in uživanju, tj. s sirom in soljenimi mesninami.

Proizvod „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ so opisovale celo nacionalne televizijske mreže. Spominjamo se na primer televizijskega programa „Terra e Sapori“ („Zemlja in njeni okusi“), ki so ga na televiziji Rai predvajali 18. julija 2008 pod naslovom „Emilija-Romanja: skrivnosti piadine“ ter v katerem so bile dokumentirane surovine, recepti in načini priprave proizvoda „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“.

V Romanji zadnje čase organizirajo tudi dogodke in gastronomska tekmovanja, v katerih se predstavlja proizvod „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“.

V mestecu Cervia (pokrajina Ravena) od leta 1993 organizirajo tekmovanje „Piadina d’Autore“. Na njem je nagrajena najboljša piadina, proizvedena v lokalnih kioskih.

V mestecu Santarcangelo di Romagna od leta 1998 organizirajo dogodek „Palio della Piadina“, katerega namen je ohranjati tradicijo, povezano s tem pristnim proizvodom romanjske gastronomije.

V članku, objavljenem 6. julija 2009, je omenjena nagrada za najboljšo piadino („Najboljša piadina: nagrada za najboljši romanjski recept“).

Izdano je bilo tudi sporočilo za javnost za izdajo „Premio Piadina Romagnola, miglior piadina 2010“ („Nagrada Piadina Romagnola za najboljšo piadino za leto 2010“). Med nedavnimi dogodki pa sta tudi:

„Lo Sposalizio della Piadina“ („Piadinska združitev“), ki se je začel leta 2002 v Ceseni z namenom spodbujanja tradicije proizvoda „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“, ter

„Dnevi piadine“, tj. dogodek za predstavitev proizvoda, ki od leta 2010 poteka kot del Festivala vina in hrane regije Emilije-Romanje. Predstavitev zajema dva dneva dogodkov, predstav, koncertov in pokušnje „piadin“ po vsej Romanji.

Sklic na objavo specifikacije

Ministrstvo je z objavo zahtevka za spremembo v zvezi s proizvodom „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ v Uradnem listu Italijanske republike št. 243 z dne 1. oktobra 2020 sprožilo nacionalni postopek ugovora.

Celotno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletnem mestu http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335“

ali

neposredno na domači spletni strani ministrstva za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità“ (v zgornjem desnem kotu zaslona), nato „Prodotti DOP IGP STG“ (na levi strani zaslona) in nazadnje „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 20.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 278/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 278/35

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 278/10)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„SAMOBORSKA ČEŠNJOVKA / SAMOBORSKA ČEŠNOFKA“

EU št.: PGI-HR-02790 – 23.7.2021

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

„Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“

2.   Država članica ali tretja država

Republika Hrvaška

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda [v skladu s Prilogo XI]

Skupina 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.)

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ je dimljena klobasa za kuhanje, ki vsebuje mleto svinjsko, goveje in/ali telečje meso ter svinjsko mast, izvleček svežega česna in belo vino. Klobasi se dodajo mlet črni poper, mleta sladka paprika, zdrobljena pekoča paprika ali vloženi pekoči feferoni, kuhinjska sol in nitritna sol. Klobasa se nadeva v naravno svinjsko črevo, oblikuje v pare in vroče dimi.

Po dimljenju je površina klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ (končni proizvod) značilne svetlo do temno rdečerjave barve. Meso je v prerezu svetlo rožnate barve z vidnimi koščki maščobe. Nadev je v prerezu homogen in kompakten ter se drži črevesa. Tekstura je po dimljenju in ohlajanju mehkejša.

Kemični parametri:

skupni delež mesnih beljakovin v končnem proizvodu je vsaj 16 %.

Končni proizvod vsebuje največ 30 % maščob.

Teža končnega proizvoda je 250–300 g na par ohlajenih klobas.

Klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ se uživa kuhana, dušena ali pečena. Ko je pripravljena za uživanje, ima elastično teksturo in je na ugriz čvrsta ter sočna. Ima okus po kuhani svinjini in je nekoliko začinjena, z blago ter zaokroženo aromo dima, česna in vina.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Približno 55–60 % surovin, uporabljenih za proizvajanje klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“, je obrezkov svinjskega mesa z 20–25 % vidne maščobe ter 20–25 % svinjskih pleč brez prednjih nog z največ 5 % vidne maščobe.

10–15 % surovin sestavlja goveje ali telečje meso (vratovina, pleča brez prednjih nog, stegno brez spodnjega dela noge) in/ali goveji in/ali telečji obrezki z največ 5 % vidne maščobe.

Doda se svinjska mast, ki znaša največ 10 % surovin. Lahko gre za trdno maščobo s prašičjega vratu in/ali hrbta in/ali poltrdno maščobo s prašičjega stegna.

Klobasi „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ se doda še 2–4 % izvlečka svežega česna in suhega belega vina (svež, očiščen in zdrobljen česen, prevret v suhem belem vinu ter vodi, pri čemer se doda enaka količina česna, belega vina in vode). Nazadnje se dodajo še mlet črni poper (0,1–0,3 %), mleta sladka paprika (0,25–0,5 %), zdrobljena pekoča paprika (0,1–0,2 %) ali vloženi pekoči feferoni (0,2–0,5 %), kuhinjska sol (1 %) in nitritna sol (1 %). Uporaba sladkorja je prepovedana.

Klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ se nadeva v naravno svinjsko črevo s premerom 32/34 mm.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ (priprava sestavin in nadeva, polnjenje črevesa z nadevom, stabiliziranje in rdečenje nadeva, dimljenje ter hlajenje) morajo potekati na opredeljenem geografskem območju iz točke 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Kadar se klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ da na maloprodajni trg brez embalaže, mora biti vsak par klobas označen.

Kadar je klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ namenjena v obrate, ki pripravljajo živila z namenom, da jih končni potrošnik zaužije, ni treba posebej označevati vsakega para. Namesto tega se na zgornjo embalažo namesti etiketa, na kateri je poleg predpisanih informacij zapisano število parov v pakiranju.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ se proizvaja znotraj upravnih meja mesta Samobor in sosednjih naselij Beder, Bobovica, Braslovje, Bratelji, Bregana, Breganica, Budinjak, Bukovje Podvrško, Celine Samoborske, Cerje Samoborsko, Domaslovec, Drežnik Podokićki, Dubrava Samoborska, Falašćak, Farkaševec Samoborski, Galgovo, Gradna, Grdanjci, Hrastina Samoborska, Jarušje, Javorek, Kladje, Klake, Klokočevec Samoborski, Konšćica, Kotari, Kostanjevec Podvrški, Lug Samoborski, Mala Jazbina, Mala Rakovica, Mali Lipovec, Manja Vas, Medsave, Molvice, Noršić Selo, Novo Selo Žumberačko, Osredek Žumberački, Osunja, Otruševec, Pavučnjak, Petkov Breg, Podgrađe Podokićko, Podvrh, Poklek, Prekrižje Plešivičko, Rakov Potok, Rude, Samoborski Otok, Savršćak, Selce Žumberačko, Sječevac, Slani Dol, Slapnica, Slavagora, Smerovišće, Stojdraga, Sveti Martin pod Okićem, Šimraki, Šipački Breg, Tisovac Žumberački, Velika Jazbina, Velika Rakovica, Veliki Lipovec, Višnjevec Podvrški, Vratnik Samoborski, Vrbovec Samoborski in Vrhovčak, ki ležijo na severozahodnem Hrvaškem, na vzhodnem pobočju Samoborskega hribovja, ki so del gorovja Žumberak, kjer reka Gradna priteka v nižavje reke Save.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava med klobaso „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ ter geografskim območjem sloni na ugledu, ki ga je klobasa pridobila zaradi znanja in izkušenj proizvajalcev pri izbiranju in pripravi sestavin ter različnih faz proizvodnega postopka, iz katerih izhajata poseben okus in aroma proizvoda (izbor obrezkov mesa, priprava izvlečka svežega česna in vina, špiljenje, priprava lesa za dimljenje).

V družinah iz samoborske regije obstaja dolgoletna tradicija proizvajanja mesnih proizvodov in klobas, zlasti klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“, saj so vsa gospodinjstva krmila prašiče ter po zakolu shranila njihovo meso in klobase. V preteklosti so prebivalci nižinskega dela območja proizvodnje klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ na pobočjih sadili žita, krmne rastline, vinograde ali sadovnjake, številni pašniki pa so zagotavljali ugodne pogoje za vzrejo goveda, prašičev in konjev. Ker je ta regija dobro znana po vinogradništvu in vinarstvu, je bilo vino ena od osnovnih sestavin vsakodnevnega življenja prebivalcev, ki se je uporabljala za proizvodnjo klobas.

Prvi pisni vir, v katerem je omenjena klobasa „češnjovka/češnofka“ [česnova klobasa], je knjiga iz leta 1915 (Samobor: narodni život i običaji [Samobor: ljudsko življenje in običaji], Milan Lang, Zagreb, 1915, str. 105–107), v kateri Milan Lang piše o kakovosti proizvoda ter surovinah in znanju ljudi, ki ga proizvajajo, in ga poimenuje „najboljša klobasa“. Ti viri kažejo na to, da so se gospodinjstva na podeželju začela ukvarjati s proizvodnjo klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ v sezoni kolin, pri čemer so uporabljali le lokalne sestavine, kot so svinjsko meso, vino in česen. Lang navaja, da so klobase večinoma izdelovale ženske.

Klobaso „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ so začeli proizvajati mesarji. Zvonimir Tkalčić-Zvonček, popotnik, a sicer izobražen pisatelj iz mesta Samobor, je za samoborski karneval leta 1934 napisal pesem, v kateri je opisal življenje in delo samoborskih mesarjev, ki so mu dajali hrano, in v kateri omenja tudi klobaso „češnofka“ (Samoborska salamijada 20 godina [Samoborska salamijada – 20 let, Robert Škiljan (urednik), Samobor, 2007, str. 16).

Posebnost klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ so skrbno izbrane in pripravljene visokokakovostne surovine in sestavine, ki se uporabljajo za proizvodnjo klobase.

Sočnost klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ po kuhanju izvira iz izbranih obrezkov svinjskega mesa, v katerih maščoba prepreda mišično tkivo. Ker kakovost klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ zagotavljajo standardizirani obrezki iz različnih delov telesa, mesarski mojster ob razkosavanju trupa loči posebne skupine mišic iz različnih delov telesa (stegno, pleče, vrat in hrbet). Nato si kose ogleda in loči odvečno maščobo od obrezkov. Za pripravo in izbor obrezkov je potrebna kombinacija veščin ter znanja o razkosavanju trupa in kulinaričnih lastnostih mesa, kar je plod večletnih izkušenj. Na kratko, kakovost proizvoda „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ je odvisna od visokokakovostnih obrezkov in ne od pustega, čistega mesa.

Špiljenje je še ena posebna značilnost klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“, ki je odvisna od veščin mesarskega mojstra. Špiljenje je postopek ročnega oblikovanja parov klobas z uporabo lesene paličice. Klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ se s špiljenjem oblikuje v ustrezno obliko, da dim enakomerno prehaja po površini proizvoda in se klobasa enakomerno obarva. Za špiljenje so potrebne bogate izkušnje.

Za značilen blag okus klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ po česnu in vinu poskrbi izvleček svežega česna in suhega belega vina. Mesarski mojstri dobro vedo, kakšnega okusa in vonja je svež česen. Vedo, katero sorto česna je treba izbrati za pripravo izvlečka.

Vloženi pekoči feferoni ali zdrobljena pekoča paprika poskrbijo za nekoliko pekoč okus klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“.

V fazi stabilizacije se sestavine nadeva čvrsteje povežejo med seboj, da ima klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ bolj zaokrožen okus.

Značilen okus klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ se razvije med dimljenjem. Za dimljenje se izberejo zdravi hlodi, ki se jim odstrani lubje. Les se zakuri v prostoru, ločenem od dimnice. Klobase se po fazi rdečenja obesijo v dimnico. Podnje se natrese plast oglja, nanjo pa plast žagovine, nato pa se klobase dimijo v skladu z zahtevami iz specifikacije proizvoda. Klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ postane svetlo do temno rdečerjave barve, kar je odvisno od trajanja in temperature dimljenja.

Pomen klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ v geografskem območju, kjer se proizvaja, in njen ugled najbolje ponazarja festival samoborske češnofke, ki se v mestu Samobor že 10 let odvija med poletnim sejmom (plakat – 10. festival samoborske češnofke). Festival je namenjen predstavitvi in promociji tradicionalne metode proizvodnje ter originalnega recepta za klobaso „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“, kar je omenjeno v številnih člankih (lokalno glasilo Glasnik Samobora i Svete Nedelje, 2. april 2010 in 10. maj 2019).

Samobor je skupaj z okolico turistična destinacija, kjer imajo gostinske storitve ključno vlogo. Klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ je že dolgo bistveni del gastronomske ponudbe v restavracijah, planinskih kočah, na družinskih kmetijah v regiji (Samoborska vinska cesta [Samoborska vinska cesta] – brošura, Združenje samoborske vinske ceste, mesto Samobor, 2017, str. 26 in 33, in jedilni list restavracije Samoborska pivnica) ter na številnih tradicionalnih dogodkih, kot sta dobro znana samoborski karneval in samoborska salamijada.

Članek iz revije Meso iz leta 2009 z naslovom „Samoborska salamijada“ [Samoborska salamijada] opisuje tradicijo proizvodnje česnove klobase, salame in drugih soljenih mesnih proizvodov na območju mesta Samobor. Ugled klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ in njeno povezavo z območjem mesta Samobor razkrivata naslednji povedi: „Samobor je dobro znan po številnih poslasticah in je kot tak eden od krajev z najbogatejšo kulinarično ponudbo. ‚muštarda‘, ‚bermet‘, ‚kremšnite‘, ‚game‘, ‚Samoborska češnjovka‘ ... upravičeno uživajo sloves gastronomskih ikon.“ (Revija Meso, Samoborska salamijada, letnik XI, št. 1, 2009, str. 2–3).

Klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ se pogosto uporablja kot sestavina tradicionalnih jedi. Na portalu Dobar život je na voljo recept za porovo enolončnico s česnovo klobaso, v katerem je zapisano, da je klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ izjemno cenjen proizvod (portal Dobar život, 2015, Porova enolončnica s česnovo klobaso).

Na uradni spletni strani mesta Samobor je klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ v zavihku o gastronomiji območja mesta Samobor predstavljena kot ena od najbolj prepoznavnih gastronomskih specialitet in „še eden od vrhunskih proizvodov iz naše regije, ki že več kot stoletje upravičuje ugled mesta Samobor, ki tako postaja vse bolj priljubljena turistična in gastronomska destinacija“. Ta izjava jasno dokazuje ugled proizvoda in njegovo neločljivo povezanost z regijo mesta Samobor (spletna stran mesta Samobor, Gastronomija, Samoborska salama in česnova klobasa).

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/SPECIFIKACIJA_Samoborska_%C4%8De%C5%A1njovka_.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---