# Službeni list C 214/2022

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 214 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.31. svibnja 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 214

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.31. svibnja 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 214/01 | Obavijest Komisije – Smjernice za planove za oporavak i otpornost u kontekstu plana REPowerEU | 1 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 214/01

Obavijest Komisije – Smjernice za planove za oporavak i otpornost u kontekstu plana REPowerEU

1

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2022/C 214/02 | Obavijest namijenjena osobama i skupini na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća (ZVSP) 2016/1693, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/837, i Uredbom Vijeća (EU) 2016/1686, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2022/836 o uvođenju dodatnih mjera ograničavanja protiv ISIL-a (Daiš) i Al-Qaide te s njima povezanih fizičkih i pravnih osoba, subjekata ili tijela | 34 |
| 2022/C 214/03 | Obavijest ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća (ZVSP) 2016/1693 i Uredbom Vijeća (EU) 2016/1686 o uvođenju dodatnih mjera ograničavanja protiv ISIL-a (Daiš) i Al-Qaide te s njima povezanih fizičkih i pravnih osoba, subjekata ili tijela | 36 |
| 2022/C 214/04 | Obavijest namijenjena osobama i subjektima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća 2013/255/ZVSP i Uredbe Vijeća (EU) br. 36/2012 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Siriji | 38 |
| 2022/C 214/05 | Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene u Odluci Vijeća 2013/255/ZVSP, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/849, i u Uredbi Vijeća (EU) br. 36/2012, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2022/840 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Siriji | 39 |
| | Europska komisija |
| 2022/C 214/06 | Tečajna lista eura — 30. svibnja 2022. | 41 |
| | Revizorski sud |
| 2022/C 214/07 | Tematsko izvješće 9/2022 – Potrošnja sredstava u području klime u okviru proračuna EU-a za razdoblje 2014. – 2020. – prijavljeni iznos veći je od stvarnoga | 42 |
| | Europski nadzornik za zaštitu podataka |
| 2022/C 214/08 | Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prikupljanja, čuvanja i analize dokaza povezanih s genocidom, zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima, u Eurojustu
  (Cjeloviti tekst ovog mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu Europskog nadzornika za zaštitu podataka www.edps.europa.eu) | 43 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

2022/C 214/02

Obavijest namijenjena osobama i skupini na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća (ZVSP) 2016/1693, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/837, i Uredbom Vijeća (EU) 2016/1686, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2022/836 o uvođenju dodatnih mjera ograničavanja protiv ISIL-a (Daiš) i Al-Qaide te s njima povezanih fizičkih i pravnih osoba, subjekata ili tijela

34

2022/C 214/03

Obavijest ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća (ZVSP) 2016/1693 i Uredbom Vijeća (EU) 2016/1686 o uvođenju dodatnih mjera ograničavanja protiv ISIL-a (Daiš) i Al-Qaide te s njima povezanih fizičkih i pravnih osoba, subjekata ili tijela

36

2022/C 214/04

Obavijest namijenjena osobama i subjektima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća 2013/255/ZVSP i Uredbe Vijeća (EU) br. 36/2012 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Siriji

38

2022/C 214/05

Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene u Odluci Vijeća 2013/255/ZVSP, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/849, i u Uredbi Vijeća (EU) br. 36/2012, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2022/840 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Siriji

39

Europska komisija

2022/C 214/06

Tečajna lista eura — 30. svibnja 2022.

41

Revizorski sud

2022/C 214/07

Tematsko izvješće 9/2022 – Potrošnja sredstava u području klime u okviru proračuna EU-a za razdoblje 2014. – 2020. – prijavljeni iznos veći je od stvarnoga

42

Europski nadzornik za zaštitu podataka

2022/C 214/08

Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prikupljanja, čuvanja i analize dokaza povezanih s genocidom, zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima, u Eurojustu
  (Cjeloviti tekst ovog mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu Europskog nadzornika za zaštitu podataka www.edps.europa.eu)

(Cjeloviti tekst ovog mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu Europskog nadzornika za zaštitu podataka www.edps.europa.eu)

43

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 31.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 214/1

---

Obavijest Komisije

Smjernice za planove za oporavak i otpornost u kontekstu plana REPowerEU

(2022/C 214/01)

Od donošenja Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost (1) geopolitički kontekst znatno se promijenio. Ruska invazija na Ukrajinu drastično je utjecala na društvo i gospodarstvo Unije. Zbog tih je nezapamćenih geopolitičkih problema još važnije hitno smanjiti ovisnost EU-a o fosilnim gorivima, posebno onima koja se uvoze iz Rusije, među ostalim potpunom provedbom prijedlogâ iz paketa „Spremni za 55 %” i povećanjem upotrebe obnovljive energije te dodatnim povećanjem energetske učinkovitosti. Radi rješavanja tih pitanja i na zahtjev Europskog vijeća Komisija je 18. svibnja 2022. objavila plan REPowerEU kojim se utvrđuje zajedničko europsko djelovanje u tom području i nadopunjuju mjere koje su poduzete radi sigurnosti opskrbe i skladištenja energije. Konkretno, u planu REPowerEU predlaže se niz mjera za uštedu energije, diversifikaciju opskrbe i ubrzavanje prelaska Europe na čistu energiju.

| — | Ušteda energije može se ostvariti na razini kućanstava, zgrada, prometa i industrije te na razini energetskog sustava povećanjem energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

—

Ušteda energije može se ostvariti na razini kućanstava, zgrada, prometa i industrije te na razini energetskog sustava povećanjem energetske učinkovitosti.

| — | Diversifikacija opskrbe plinom može se postići povećanjem količine uvoza ukapljenog prirodnog plina i uvozom preko plinovoda od neruskih dobavljača te povećanjem proizvodnje biometana i vodika iz obnovljivih ili nefosilnih izvora. |
| --- | --- |

—

Diversifikacija opskrbe plinom može se postići povećanjem količine uvoza ukapljenog prirodnog plina i uvozom preko plinovoda od neruskih dobavljača te povećanjem proizvodnje biometana i vodika iz obnovljivih ili nefosilnih izvora.

| — | Kako bi se ubrzao prelazak Europe na čistu energiju, potrebno je povećati udio obnovljivih izvora energije u kombinaciji izvora energije i poduzeti mjere za rješavanje infrastrukturnih i regulatornih uskih grla te nedostatka radne snage i vještina. |
| --- | --- |

—

Kako bi se ubrzao prelazak Europe na čistu energiju, potrebno je povećati udio obnovljivih izvora energije u kombinaciji izvora energije i poduzeti mjere za rješavanje infrastrukturnih i regulatornih uskih grla te nedostatka radne snage i vještina.

Ta tri skupa mjera podupiru se pametnim kombiniranjem ulaganja i reformi.

Mehanizam za oporavak i otpornost može imati važnu ulogu u mobilizaciji i upotrebi dostupnih resursa na razini Unije i nacionalnoj razini za postizanje ciljeva plana REPowerEU. Kako bi okvir Mehanizma za oporavak i otpornost bio što bolje opremljen za djelotvorno ostvarenje ciljeva plana REPowerEU, Komisija je predložila ciljanu izmjenu Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost kako bi se uzeo u obzir cilj plana REPowerEU („Komisijin Prijedlog uredbe o poglavljima o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost”). Cilj je brzo pružiti potreban okvir kako bi se u najkraćem mogućem roku osigurala mobilizacija ulaganja i reforme kojima se jača energetska otpornost EU-a. U prijedlogu se utvrđuje poseban skup ciljeva plana REPowerEU kojima bi se trebala podupirati ulaganja i reforme koji će se uključiti u postojeće planove za oporavak i otpornost kao dio posebnih poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU. Osim toga, njime se omogućuju posebni izvori financiranja za relevantne mjere.

Načini sastavljanja poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU objašnjeni su u ovim Smjernicama. Smjernice su usmjerene na postupak izmjene postojećih planova, a smjernice iz siječnja 2021 (2). i dalje vrijede za pripremu planova za oporavak i otpornost općenito.

U dijelu I. ovih Smjernica objašnjena je pravna osnova za izmjenu donesenih planova za oporavak i otpornost. Dio II. odnosi se na pripremu i sadržaj poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU. U njemu se navode i informacije koje bi države članice trebale dostaviti Komisiji o razlozima, ciljevima i prirodi izmjena svojih planova za oporavak i otpornost.

Za pripremu izmjena planova za oporavak i otpornost s obzirom na poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU važno je istaknuti sljedeća načela:

| — | države članice trebale bi i dalje biti usredotočene na provedbu postojećih planova za oporavak i otpornost, kako bi omogućile napredak u postizanju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti, s obzirom na njihovu važnost za brži oporavak od gospodarskih posljedica pandemije i povećanje otpornosti, |
| --- | --- |

—

države članice trebale bi i dalje biti usredotočene na provedbu postojećih planova za oporavak i otpornost, kako bi omogućile napredak u postizanju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti, s obzirom na njihovu važnost za brži oporavak od gospodarskih posljedica pandemije i povećanje otpornosti,

| — | stoga bi izmjena planova za oporavak i otpornost trebala biti opravdana i ograničena na situacije navedene u ovim Smjernicama kako bi se omogućilo brzo donošenje i mobilizacija dodatnih ulaganja i reformi, |
| --- | --- |

—

stoga bi izmjena planova za oporavak i otpornost trebala biti opravdana i ograničena na situacije navedene u ovim Smjernicama kako bi se omogućilo brzo donošenje i mobilizacija dodatnih ulaganja i reformi,

| — | ambicije planova za oporavak i otpornost ne bi trebalo smanjivati, posebno ne u pogledu reformi koje se odnose na preporuke za pojedinu zemlju. Dodatna ulaganja i reforme koji se razmatraju za izmijenjene planove za oporavak i otpornost trebali bi biti usmjereni na ciljeve plana REPowerEU. |
| --- | --- |

—

ambicije planova za oporavak i otpornost ne bi trebalo smanjivati, posebno ne u pogledu reformi koje se odnose na preporuke za pojedinu zemlju. Dodatna ulaganja i reforme koji se razmatraju za izmijenjene planove za oporavak i otpornost trebali bi biti usmjereni na ciljeve plana REPowerEU.

Sadržaj

| DIO I.: | OPĆI OKVIR ZA IZMJENU PLANOVA ZA OPORAVAK I OTPORNOST | 3 |
| --- | --- | --- |

DIO I.:

| Uvod | 3 |
| --- | --- |

| I. | Financiranje isključivo za reforme i ulaganja uključene u poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU | 4 |
| --- | --- | --- |

I.

| 1. | Članak 21.a – novi resursi za plan REPowerEU | 4 |
| --- | --- | --- |

1.

| A) | Transferi iz fondova Europske unije na temelju članka 26.a Uredbe o zajedničkim odredbama (EU) 2021/1060 („UZO”) | 4 |
| --- | --- | --- |

A)

| B) | Dodijeljena sredstva iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj | 6 |
| --- | --- | --- |

B)

| II. | Razlozi za izmjenu planova za oporavak i otpornost | 7 |
| --- | --- | --- |

II.

| 1. | Članak 14. stavak 2. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost: revizija plana u svrhu podnošenja zahtjeva za zajam | 7 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Članak 18. stavak 2. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost: ažuriranje plana | 9 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Članak 21. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost: izmjena ili zamjena plana jer plan ili dio plana više nije moguće provesti zbog objektivnih okolnosti. | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Pregled postupaka | 13 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Pregled mogućih izmjena planova | 13 |
| --- | --- | --- |

5.

| DIO II.: | SMJERNICE ZA IZRADU I PRIKAZ DOPUNE | 14 |
| --- | --- | --- |

DIO II.:

| I. | Poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU | 14 |
| --- | --- | --- |

I.

| 1. | Pravna osnova i ciljevi plana REPowerEU | 14 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Sadržaj poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU | 15 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Ocjena poglavlja o planu REPowerEU | 19 |
| --- | --- | --- |

3.

| II. | Opće smjernice za izmjenu planova za oporavak i otpornost | 21 |
| --- | --- | --- |

II.

| 1. | Ciljevi izmjena | 21 |
| --- | --- | --- |

1.

| A) | Sveobuhvatan i primjereno uravnotežen odgovor na gospodarsku i socijalnu situaciju/doprinos za šest stupova | 22 |
| --- | --- | --- |

A)

| B) | Povezanost s preporukama za pojedine zemlje i europskim semestrom | 22 |
| --- | --- | --- |

B)

| C) | Ukupni učinak plana za oporavak i otpornost | 23 |
| --- | --- | --- |

C)

| D) | Koherentnost | 23 |
| --- | --- | --- |

D)

| E) | Rodna ravnopravnost i jednake mogućnosti za sve | 23 |
| --- | --- | --- |

E)

| F) | Prekogranični i višedržavni projekti | 23 |
| --- | --- | --- |

F)

| G) | Državne potpore | 24 |
| --- | --- | --- |

G)

| 2. | Opis promjena | 24 |
| --- | --- | --- |

2.

| A) | Opis reformi i ulaganja | 24 |
| --- | --- | --- |

A)

| B) | Zelena i digitalna dimenzija | 25 |
| --- | --- | --- |

B)

| C) | Praćenje klimatskih mjera i digitalno označivanje | 26 |
| --- | --- | --- |

C)

| D) | Načelo nenanošenja bitne štete | 26 |
| --- | --- | --- |

D)

| E) | Otvorena strateška autonomija | 27 |
| --- | --- | --- |

E)

| F) | Ključne etape, ciljne vrijednosti i vremenski okvir | 28 |
| --- | --- | --- |

F)

| G) | Financiranje i troškovi | 28 |
| --- | --- | --- |

G)

| 3. | Komplementarnost i provedba planova za oporavak i otpornost | 29 |
| --- | --- | --- |

3.

| A) | Usklađenost s drugim inicijativama | 29 |
| --- | --- | --- |

A)

| B) | Komplementarnost financiranja | 29 |
| --- | --- | --- |

B)

| C) | Izbjegavanje dvostrukog financiranja | 29 |
| --- | --- | --- |

C)

| D) | Provedba | 30 |
| --- | --- | --- |

D)

| E) | Postupak savjetovanja | 30 |
| --- | --- | --- |

E)

| F) | Kontrole i revizija | 31 |
| --- | --- | --- |

F)

| G) | Komunikacija | 31 |
| --- | --- | --- |

G)

| PRILOG: | FINANCIJSKI INSTRUMENTI | 32 |
| --- | --- | --- |

PRILOG:

DIO I.

OPĆI OKVIR ZA IZMJENU PLANOVA ZA OPORAVAK I OTPORNOST

Uvod

U skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost i Komisijinim prijedlogom izmjena te uredbe, države članice mogle bi predložiti izmjene prethodno donesenih planova za oporavak i otpornost za sljedeće potrebe:

| — | članak 21.a: kako bi iskoristile novu kategoriju bespovratne financijske potpore za plan REPowerEU, |
| --- | --- |

—

članak 21.a: kako bi iskoristile novu kategoriju bespovratne financijske potpore za plan REPowerEU,

| — | članak 21.b: kako bi iskoristile sredstva iz programâ podijeljenog upravljanja (fondovi u okviru Uredbe o zajedničkim odredbama i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj) za plan REPowerEU, |
| --- | --- |

—

članak 21.b: kako bi iskoristile sredstva iz programâ podijeljenog upravljanja (fondovi u okviru Uredbe o zajedničkim odredbama i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj) za plan REPowerEU,

| — | članak 14. stavak 2.: revizija plana koji se prilaže zahtjevu za potporu u obliku zajma, |
| --- | --- |

—

članak 14. stavak 2.: revizija plana koji se prilaže zahtjevu za potporu u obliku zajma,

| — | članak 18. stavak 2.:ažuriranje plana kako bi se uzeo u obzir ažurirani maksimalni financijski doprinos prema izračunu iz članka 11. stavka 2., |
| --- | --- |

—

članak 18. stavak 2.:ažuriranje plana kako bi se uzeo u obzir ažurirani maksimalni financijski doprinos prema izračunu iz članka 11. stavka 2.,

| — | članak 21.: izmjena plana ili podnošenje novog plana jer plan uključuje relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti koje više nije moguće postići zbog objektivnih okolnosti. |
| --- | --- |

—

članak 21.: izmjena plana ili podnošenje novog plana jer plan uključuje relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti koje više nije moguće postići zbog objektivnih okolnosti.

Države članice potiče se da svoje planove za oporavak i otpornost izmijene na temelju konsolidirane verzije svojeg početnog plana, koja bi trebala uključivati izmjene uvedene u fazi ocjenjivanja i biti u potpunosti usklađena s relevantnim provedbenim odlukama Vijeća. Pozivaju se države članice koje nisu konsolidirale početni plan da to učine prije njegove izmjene. Države članice trebale bi podnijeti izmijenjene planove u obliku dopune svojih konsolidiranih planova.

Svaka izmjena donesenih planova podrazumijeva novo ocjenjivanje u skladu s člankom 19. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Komisija će primijeniti relevantne kriterije za ocjenjivanje na cijeli plan za oporavak i otpornost, a cijelim planom smatra se prethodno doneseni plan za oporavak i otpornost te predložene izmjene.

Komisijinu pozitivnu ocjenu izmijenjenog plana zatim treba odobriti Vijeće donošenjem provedbene odluke Vijeća koju je predložila Komisija u skladu s člankom 20. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Zatim, prema potrebi, slijedi potpisivanje novog ili izmijenjenog sporazuma o financiranju i/ili zajmu između Komisije i dotične države članice te, prije plaćanja, potpisivanje operativnih aranžmana.

Pri podnošenju izmijenjenog plana za oporavak i otpornost dotična država članica trebala bi jasno navesti pravnu osnovu za predložene izmjene plana i obrazloženje koje je obvezno prema odgovarajućim člancima Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Zahtjev za izmjenu plana može se temeljiti na bilo kojoj od navedenih pravnih odredaba ili njihovoj kombinaciji.

Kako bi se postupak izmjene planova optimizirao, države članice pozivaju se da podnesu Komisiji sve predviđene izmjene svojeg plana u okviru jednog zahtjeva. Sporazumi o financiranju i/ili zajmu nakon izmjena plana na temelju kombinacije pravnih osnova (ako uključuju članak 18. stavak 2.) mogu se potpisivati od siječnja 2023.

Države članice pozivaju se da se prije podnošenja izmijenjenih planova za oporavak i otpornost uključe u neformalni dijalog sa službama Komisije. Cilj je tog dijaloga, slično onom prije podnošenja početnih planova za oporavak i otpornost, pomoći državama članicama u pripremi izmjena planova za oporavak i otpornost.

I.   Financiranje isključivo za reforme i ulaganja uključene u poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU

1.   Članak 21.a – novi resursi za plan REPowerEU

Komisijinim Prijedlogom uredbe o poglavljima koja se odnose na plan REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore. Ta se sredstva mogu upotrebljavati samo za financiranje reformi i ulaganja iz poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU iz članka 21.c stavka 1. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, kako je izmijenjena Komisijinim Prijedlogom (vidjeti poseban odjeljak u dijelu II.).

Države članice koje žele iskoristiti ta dodatna sredstva podnose planove za oporavak i otpornost (primjenjivo na države koje još nisu donijele planove) ili izmijenjene planove za oporavak i otpornost u skladu s Komisijinim Prijedlogom uredbe o poglavljima koja se odnose na plan REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost („Komisijin Prijedlog”). Države članice potiču se da podnesu zahtjev što prije nakon 30. lipnja 2022. kako bi se omogućilo brzo korištenje dostupnih sredstava za provedbu hitnih ciljeva plana REPowerEU te kako bi se olakšala isplata te dodatne financijske potpore. Rasporedi plaćanja obroka doprinosa u okviru plana REPowerEU bit će uključeni u rasporede plaćanja obroka doprinosa državama članicama za već prihvaćenu nepovratnu financijsku potporu i zajmove.

A)   Transferi iz fondova Europske unije na temelju članka 26.a Uredbe o zajedničkim odredbama (EU) 2021/1060 („UZO”)

U kontekstu Komisijina Prijedloga predložena je izmjena Uredbe o zajedničkim odredbama kako bi se uvela nova mogućnost prijenosa u Mehanizam za oporavak i otpornost. U skladu s novopredloženim člankom 26.a UZO-a države članice imaju mogućnost prijenosa do 7,5 % nacionalnih dodijeljenih sredstava iz fondova obuhvaćenih Uredbom o zajedničkim odredbama u Mehanizam za oporavak i otpornost (uz 5 % već predviđenih člankom 7. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost). Takvi prijenosi dodatna su opcija uz mogućnost prijenosa sredstava predviđenu člankom 26. UZO-a.

Poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU i fondovi kohezijske politike imaju zajednički cilj podupiranja energetske tranzicije, što znači da se ulaganja u poticanje poboljšanja energetske učinkovitosti i daljnjeg razvoja korištenja obnovljivih izvora energije mogu podupirati u okviru obiju vrsta instrumenata. Kako bi se ojačale sinergije tih politika, državama članicama savjetuje se da financiraju ranija ulaganja u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, koji traje do 2026., i da financiraju kasnija ulaganja u okviru fondova kohezijske politike, kojima se s obzirom na pravilo „N+3” mogu podupirati ulaganja do 2029. Predloženom izmjenom članka 21.b Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost utvrđuje se da će se prijenosima financirati nove mjere iz poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU. U tu će svrhu države članice morati dostaviti (izmijenjeni) plan za oporavak i otpornost koji uključuje poglavlje o planu REPowerEU u kojem se navode reforme i ulaganja koji će se podupirati. Država članica može na temelju članka 26.a prenijeti samo iznos koji je potreban za financiranje troškova novih reformi i ulaganja kako bi se osiguralo da se sredstvima u okviru podijeljenog upravljanja pruža potpora dodatnim mjerama i samo ako je država članica već zatražila prijenose iz tog posebnog fonda do gornje granice od 5 % utvrđene u članku 26.

Ulaganja u infrastrukturu i tehnologije sama po sebi nisu dovoljna da bi se osiguralo smanjenje ovisnosti o fosilnim gorivima. Sredstva bi se trebala namijeniti i za prekvalifikaciju i usavršavanje ljudi kako bi radna snaga stekla dodatne zelene vještine. To je u skladu s ciljem Europskog socijalnog fonda plus, čiji je cilj pružiti potporu državama članicama da stvore kvalificiranu i otpornu radnu snagu koja je spremna za budući svijet rada. S obzirom na navedeno sredstva prenesena iz Europskog socijalnog fonda plus trebala bi pridonijeti mjerama potpore za prekvalifikaciju i usavršavanje radne snage. Komisija će ocijeniti pružaju li mjere iz poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU znatan doprinos prekvalifikaciji radne snage u cilju stjecanja zelenih vještina.

Države članice mogu zatražiti takve prijenose u okviru svojih sporazuma o partnerstvu ili izmjena programa. Za zahtjeve za prijenos koji su podneseni u okviru izmjena programa mogu se prenijeti samo sredstva za buduće kalendarske godine. No to ne utječe na ukupni iznos koji se može prenijeti, a koji iznosi do 7,5 % početnih nacionalnih dodijeljenih sredstava.

Države članice trebale bi s Komisijom dogovoriti najbolju opciju na temelju napretka svojih sporazuma o partnerstvu i programa.

Ako je sporazum o partnerstvu već donesen, a jedan ili više programa još nisu doneseni, može se zatražiti samostalni prijenos obavješćivanjem Komisije o reviziji ograničenog skupa informacija iz sporazuma o partnerstvu (članak 11. stavak 1. točke (c), (e) i (h) Uredbe o zajedničkim odredbama odnosi se na iznose koje treba prenijeti i obrazloženje, raščlambu sredstava prema kategoriji regije te popis planiranih programa s dodijeljenim financijskim sredstvima po fondovima i odgovarajući nacionalni doprinos po kategoriji regije).

Ako je program već donesen, a potrebno ga je izmijeniti kako bi obuhvaćao takav prijenos, slijedit će se pojednostavnjeni postupak donošenja. Naime, suprotno uobičajenom postupku utvrđenom u članku 40. stavka 2. UZO-a, o izmjeni će se provesti savjetovanje s odborom za praćenje, ali njegova prethodna suglasnost nije potrebna.

Nadalje, Komisija će odobriti izmjenu programa u roku od mjesec dana od njezina podnošenja.

Sredstva po državi članici za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.

| Država članica | Početna dodijeljena sredstva 2021.–2027. (milijuni EUR) | Ukupna nacionalna dodijeljena sredstva | Čl. 26.a – Maksimalni prijenos (7,5 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| EFRR | ESF+ | Kohezijski fond | EFPRA | | |
| BE | 1 152 | 1 168 | 0 | 40 | 2 361 | 202 |
| BG | 5 741 | 2 625 | 1 266 | 85 | 9 718 | 732 |
| CZ | 10 426 | 2 701 | 6 365 | 30 | 19 523 | 1 485 |
| DK | 141 | 120 | 0 | 201 | 462 | 38 |
| DE | 10 913 | 6 527 | 0 | 212 | 17 652 | 1 384 |
| EE | 1 693 | 503 | 820 | 97 | 3 113 | 230 |
| IE | 396 | 508 | 0 | 142 | 1 046 | 89 |
| EL | 11 452 | 5 845 | 3 023 | 375 | 20 695 | 1 533 |
| ES | 23 540 | 11 153 | 0 | 1 120 | 35 814 | 2 654 |
| FR | 9 070 | 6 675 | 0 | 567 | 16 312 | 1 263 |
| HR | 5 356 | 1 983 | 1 182 | 244 | 8 764 | 653 |
| IT | 26 615 | 14 535 | 0 | 518 | 41 668 | 3 157 |
| CY | 467 | 222 | 178 | 38 | 906 | 67 |
| LV | 2 493 | 711 | 1 039 | 135 | 4 378 | 321 |
| LT | 3 464 | 1 136 | 1 419 | 61 | 6 081 | 457 |
| LU | 15 | 15 | 0 | 0 | 30 | 4 |
| HU | 13 360 | 5 507 | 2 602 | 38 | 21 507 | 1 629 |
| MT | 474 | 124 | 165 | 22 | 786 | 59 |
| NL | 506 | 414 | 0 | 98 | 1 018 | 97 |
| AT | 537 | 394 | 0 | 7 | 938 | 86 |
| PL | 47 417 | 14 913 | 9 283 | 512 | 72 125 | 5 413 |
| PT | 11 497 | 7 497 | 3 399 | 379 | 22 771 | 1 689 |
| RO | 17 070 | 8 239 | 3 538 | 162 | 29 009 | 2 191 |
| SI | 1 538 | 727 | 718 | 24 | 3 007 | 229 |
| SK | 8 117 | 2 404 | 1 613 | 15 | 12 150 | 926 |
| FI | 888 | 605 | 0 | 72 | 1 564 | 124 |
| SE | 863 | 707 | 0 | 116 | 1 685 | 144 |
| EU27 | 215 021 | 97 958 | 36 610 | 5 310 | 355 083 | 26 869 |

Država članica

Početna dodijeljena sredstva 2021.–2027. (milijuni EUR)

Ukupna nacionalna dodijeljena sredstva

Čl. 26.a – Maksimalni prijenos (7,5 %)

EFRR

ESF+

Kohezijski fond

EFPRA

BE

1 152

1 168

0

40

2 361

202

BG

5 741

2 625

1 266

85

9 718

732

CZ

10 426

2 701

6 365

30

19 523

1 485

DK

141

120

0

201

462

38

DE

10 913

6 527

0

212

17 652

1 384

EE

1 693

503

820

97

3 113

230

IE

396

508

0

142

1 046

89

EL

11 452

5 845

3 023

375

20 695

1 533

ES

23 540

11 153

0

1 120

35 814

2 654

FR

9 070

6 675

0

567

16 312

1 263

HR

5 356

1 983

1 182

244

8 764

653

IT

26 615

14 535

0

518

41 668

3 157

CY

467

222

178

38

906

67

LV

2 493

711

1 039

135

4 378

321

LT

3 464

1 136

1 419

61

6 081

457

LU

15

15

0

0

30

4

HU

13 360

5 507

2 602

38

21 507

1 629

MT

474

124

165

22

786

59

NL

506

414

0

98

1 018

97

AT

537

394

0

7

938

86

PL

47 417

14 913

9 283

512

72 125

5 413

PT

11 497

7 497

3 399

379

22 771

1 689

RO

17 070

8 239

3 538

162

29 009

2 191

SI

1 538

727

718

24

3 007

229

SK

8 117

2 404

1 613

15

12 150

926

FI

888

605

0

72

1 564

124

SE

863

707

0

116

1 685

144

EU27

215 021

97 958

36 610

5 310

355 083

26 869

B)   Dodijeljena sredstva iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj

U skladu s Komisijinim Prijedlogom uredbe o poglavljima o planu REPowerEU države članice imaju mogućnost prenijeti dio sredstava dodijeljenih iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) u Mehanizam za oporavak i otpornost. U Uredbu (EU) 2021/2115 o strateškim planovima u okviru ZPP-a dodat će se poseban članak kako bi se uvela nova mogućnost prijenosa u Mehanizam za oporavak i otpornost. Države članice mogu odlučiti dodijeliti do 12,5 % početno dodijeljenih sredstava iz EPFRR-a za reforme i ulaganja uključene u poglavlja o planu REPowerEU. Države članice trebale bi iskoristiti ta dodijeljena sredstva u skladu s predloženom izmjenom Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost radi potpore mjerama za ulaganja u poljoprivredna gospodarstva u korist poljoprivrednika ili skupina poljoprivrednika, povećanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i održivog biometana, tj. proizvedenog iz organskog otpada, poljoprivrednih i šumskih ostataka te za povećanje energetske učinkovitosti smanjenjem upotrebe sintetskih gnojiva.

Kako bi mogle iskoristiti sredstva dodijeljena iz EPFRR-a, države članice dužne su dostaviti (izmijenjeni) plan za oporavak i otpornost, koji uključuje poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU i u kojem su navedene reforme i ulaganja koji se podupiru dodijeljenim sredstvima.

Države članice mogu zatražiti takvu dodjelu u okviru svojih strateških planova u okviru ZPP-a ili svojih izmjena. U tom bi smislu države članice trebale s Komisijom dogovoriti najbolju opciju na temelju napretka strateških planova u okviru ZPP-a. Takva se izmjena ne računa u najveći broj zahtjeva za izmjenu predviđen člankom 119. Stavkom 7.

Sredstva dodijeljena u skladu s člankom 81.a Uredbe o strateškim planovima u okviru ZPP-a trebala bi se utrošiti na mjere koje su kompatibilne i u sinergiji sa strateškim okvirom države članice za potporu poljoprivredi i ruralnim područjima te su usklađene s ciljevima strateških planova u okviru ZPP-a. Pri pripremi poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost trebalo bi se savjetovati s dionicima u postupku strateških planova u okviru ZPP-a. Predlaže se da se u postupak uključe ministarstva poljoprivrede i/ili upravljačka tijela zadužena za provedbu EPFRR-a jer imaju izravno iskustvo s tim projektima u okviru EPFRR-a.

Ako je strateški plan u okviru ZPP-a već donesen i potrebno ga je izmijeniti kako bi obuhvaćao takav prijenos, slijedit će se pojednostavnjeni postupak donošenja. Naime, suprotno uobičajenom postupku utvrđenom u članku 119. stavku 6. Uredbe (EU) 2021/2115 o strateškim planovima u okviru ZPP-a, Komisija odobrava ili odbija izmijenjeni strateški plan u okviru ZPP-a najkasnije mjesec dana nakon što je primila zahtjev. Tim kratkim rokovima za Komisijino odobrenje nastoji se osigurati da se provedbeni postupak u okviru strateškog planiranja ZPP-a nastavi prema planu i da se poljoprivrednicima pruži brza potpora u okviru ZPP-a i poglavlja Mehanizma za oporavak i otpornost koje se odnosi na plan REPowerEU.

Nadalje, financijska sredstva dodijeljena Mehanizmu za oporavak i otpornost bit će uključena u dodjelu minimalnih sredstava za intervencije koje se odnose na specifične ciljeve u području okoliša i klime iz članka 93. Uredbe o strateškim planovima u okviru ZPP-a.

| | Početna dodijeljena sredstva iz EPFRR-a (2023.–2027.) | Čl. 81.a – maksimalni prijenos 12,5 % |
| --- | --- | --- |
| BE | 414 | 51 |
| BG | 1 410 | 176 |
| CZ | 1 296 | 161 |
| DK | 380 | 47 |
| DE | 5 461 | 682 |
| EE | 440 | 55 |
| IE | 1 558 | 194 |
| EL | 2 785 | 348 |
| ES | 5 402 | 675 |
| FR | 7 297 | 912 |
| HR | 1 486 | 185 |
| IT | 6 750 | 843 |
| CY | 119 | 14 |
| LV | 587 | 73 |
| LT | 977 | 122 |
| LU | 62 | 7 |
| HU | 2 084 | 260 |
| MT | 100 | 12 |
| NL | 366 | 45 |
| AT | 2 600 | 325 |
| PL | 6 600 | 825 |
| PT | 2 703 | 337 |
| RO | 4 835 | 604 |
| SI | 551 | 68 |
| SK | 1 295 | 161 |
| FI | 1 772 | 221 |
| SE | 1 059 | 132 |
| EU27 | 60 393 | 7 549 |

Početna dodijeljena sredstva iz EPFRR-a (2023.–2027.)

Čl. 81.a – maksimalni prijenos 12,5 %

BE

414

51

BG

1 410

176

CZ

1 296

161

DK

380

47

DE

5 461

682

EE

440

55

IE

1 558

194

EL

2 785

348

ES

5 402

675

FR

7 297

912

HR

1 486

185

IT

6 750

843

CY

119

14

LV

587

73

LT

977

122

LU

62

7

HU

2 084

260

MT

100

12

NL

366

45

AT

2 600

325

PL

6 600

825

PT

2 703

337

RO

4 835

604

SI

551

68

SK

1 295

161

FI

1 772

221

SE

1 059

132

EU27

60 393

7 549

II.   Razlozi za izmjenu planova za oporavak i otpornost

1.   Članak 14. stavak 2. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost: revizija plana u svrhu podnošenja zahtjeva za zajam

Za potporu novim reformama i ulaganjima predloženima u izmijenjenim planovima države članice i dalje mogu iskoristiti financijska sredstva po vrlo povoljnim uvjetima financiranja zajmova u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. Države članice posebno se potiče da iskoriste taj znatan izvor financijskih sredstava koje Komisija može dodijeliti do kraja 2023. za financiranje dodatnih reformi i ulaganja kojima se ubrzava provedba ciljeva plana REPowerEU.

Krajnji rok za podnošenje svih zahtjeva za potporu u obliku zajma, uključujući one koji se dodjeljuju na temelju članka 14. stavka 6. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, je 31. kolovoza 2023., kako je utvrđeno u članku 14. stavku 2. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost.

A)   Ocjenjivanje zahtjeva za potporu u obliku zajma

U skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost potpora u obliku zajma može se dodijeliti do 31. prosinca 2023. U skladu s time svi bi sporazumi o zajmu trebali stupiti na snagu do 31. prosinca 2023. Stoga bi prije tog datuma Komisija i dotične države članice trebale potpisati sporazume o zajmu te bi Komisija trebala dobiti pravna mišljenja kojima se potvrđuje da su ispunjeni svi ustavni i pravni zahtjevi povezani sa stupanjem na snagu tih sporazuma.

Zahtjev za potporu u obliku zajma trebao bi biti pomno obrazložen i, među ostalim, sadržavati:

| — | obrazloženje većih financijskih potreba, |
| --- | --- |

—

obrazloženje većih financijskih potreba,

| — | popis dodatnih reformi i ulaganja s odgovarajućim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima, |
| --- | --- |

—

popis dodatnih reformi i ulaganja s odgovarajućim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima,

| — | procjene troškova za revidirane planove za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

—

procjene troškova za revidirane planove za oporavak i otpornost.

Veće financijske potrebe mogu nastati kad:

| — | dotična država članica predloži dodatne reforme i ulaganja, |
| --- | --- |

—

dotična država članica predloži dodatne reforme i ulaganja,

| — | dotična država članica zbog smanjenja svojeg maksimalnog financijskog doprinosa izmijeni svoj plan za oporavak i otpornost s ciljem da neke mjere preusmjeri s bespovratnih sredstava na zajmove da se ne bi smanjila ukupna ambicija plana. |
| --- | --- |

—

dotična država članica zbog smanjenja svojeg maksimalnog financijskog doprinosa izmijeni svoj plan za oporavak i otpornost s ciljem da neke mjere preusmjeri s bespovratnih sredstava na zajmove da se ne bi smanjila ukupna ambicija plana.

Ako država članica zatraži zajam samo za financiranje mjera kojima se provode ciljevi plana REPowerEU, navedene informacije trebalo bi uključiti u poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU (vidjeti dio II. odjeljak I. o poglavlju koje se odnosi na plan REPowerEU).

Na temelju tih informacija Komisija će ocijeniti zahtjeve za potporu u obliku zajma pojedinačno za svaku državu članicu. Komisija će pri ocjenjivanju razmotriti doprinos dodatnog financiranja ciljevima Mehanizma za oporavak i otpornost te, osobito, svladavaju li se dodatnim mjerama koje će se podupirati zajmovima izazovi utvrđeni u preporukama za pojedine zemlje za 2022. i ciljevima plana REPowerEU.

B)   Iznimne okolnosti na temelju članka 14. stavka 6. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost

U iznimnim okolnostima i ovisno o raspoloživosti sredstava iznos potpore u obliku zajma može se povećati za više od 6,8 % BND-a u skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Na temelju Komisijina Prijedloga pri primjeni tog članka Komisija i Vijeće razmatraju potrebe države članice koja podnosi zahtjev i zahtjeve za potporu u obliku zajma u skladu s ovom Uredbom koje su druge države članice već podnijele ili će podnijeti, primjenjujući pritom načela jednakog postupanja, solidarnosti, proporcionalnosti i transparentnosti, slično praksi koju Komisija primjenjuje kada državama članicama raspodjeljuje ukupan iznos zajmova raspoloživ u okviru instrumenta SURE.

Kako bi se olakšala pravilna obrada zahtjeva za potporu u obliku zajma iznad 6,8 %, države članice pozivaju se da što prije, a najkasnije 30 dana nakon stupanja na snagu Uredbe o poglavljima koja se odnose na plan REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost, priopće svoju namjeru uzimanja zajma.

C)   Dodatni podaci o zajmovima

Uvjeti financiranja za zajmove u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost vrlo su povoljni jer izdanja EU-a imaju visok rejting i za njima postoji velika potražnja ulagatelja. Sporazumima o zajmu sklopljenima između država članica i Komisije propisano je da će amortizirana otplata glavnice početi tek nakon razdoblja odgode od 10 godina, što državama članicama omogućuje da prije početka otplate ostvare korist od rasta potaknutog reformama i ulaganjima. Nakon početnog razdoblja odgode države članice morat će godišnje otplaćivati 5 % isplaćenog iznosa. Ti će se uvjeti provoditi na isti način za sve države članice koje dobiju zajam u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost.

Komisija je u srpnju 2021. objavila Odluku kojom se utvrđuje na koji se način troškovi nastali za skup sredstava instrumenta NextGenerationEU dodjeljuju državama članicama koje dobivaju zajmove u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost (3). Relevantni troškovi dodjeljuju se državama članicama koje su se zadužile na temelju njihova relativnog udjela primljene financijske potpore. Tom metodologijom za raspodjelu troškova i njezinom provedbom osigurat će se objektivna, pravedna i jasno dokumentirana osnova za izračun i raspodjelu pripadajućeg udjela troškova državama članicama koje dobivaju zajmove u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. Prednosti tih povoljnih uvjeta financiranja prenose se državama članicama koje dobivaju zajmove iz Mehanizma za oporavak i otpornost (4).

2.   Članak 18. stavak 2. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost: ažuriranje plana

U skladu s člankom 18. stavkom 2. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost države članice mogu i ažurirati svoje planove za oporavak i otpornost kako bi se uzeo u obzir ažurirani maksimalni financijski doprinos prema izračunu iz članka 11. stavka 2. Komisija će ažurirati konačni maksimalni doprinos do 30. lipnja 2022. Nakon ažuriranja države članice imat će mogućnost dostaviti ažurirani plan u skladu s člankom 18. stavkom 2. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Načini ažuriranja planova i očekivani opseg izmjena ovise o prirodi promjene konačne dodjele (tj. o korekciji naviše ili naniže).

Kako bi se uzelo u obzir ažuriranje maksimalnog financijskog doprinosa i zakonito dodijelio iznos koji odgovara 30 % financijskog doprinosa izračunanog u skladu s Prilogom III. Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost, sporazum o financiranju trebalo bi izmijeniti 2023. Važno je napomenuti da se sva sredstva moraju dodijeliti do 31. prosinca 2023. Stoga bi pri pripremi zahtjeva za ažuriranje svojih planova države članice trebale predvidjeti dovoljno vremena za Komisijinu ocjenu i postupak odobravanja Vijeća.

Neovisno o tome odluči li država članica izmijeniti plan za oporavak i otpornost, novi maksimalni financijski doprinos morat će se uključiti u novu provedbenu odluku Vijeća, pri čemu će se profil plaćanja prilagoditi kako bi se uzele u obzir promjene maksimalnog financijskog doprinosa. Točne načine prilagodbe profila plaćanja države članice i Komisija morat će bilateralno utvrditi.

A)   Korekcija naviše

Države članice kojima je odobren veći maksimalni financijski doprinos snažno se potiče da u potpunosti iskoriste raspoloživa dodatna financijska sredstva predlaganjem relevantnih novih reformi i ulaganja ili proširenjem već predviđenih reformi i ulaganja. Važno je napomenuti da bi novopredložene mjere trebale pridonositi ciljevima plana REPowerEU. Kako bi se iskoristio puni maksimalni financijski doprinos, procijenjeni troškovi tih novih reformi i ulaganja s odgovarajućim dodatnim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima trebali bi barem odgovarati razlici između procijenjenih troškova prethodno donesenog plana za oporavak i otpornost i novog maksimalnog financijskog doprinosa.

Važno je napomenuti da se, s obzirom na to da se Mehanizam za oporavak i otpornost temelji na uspješnosti, dodatni iznos koji proizlazi iz korekcije financijskog doprinosa naviše ne može upotrijebiti da bi se nadoknadilo povećanje procijenjenih troškova mjera uključenih u već donesene planove za oporavak i otpornost. Ocjena procjene troškova provedena je u okviru ocjene početnih planova za oporavak i otpornost. Nadalje, ako država članica odluči da neće iskoristiti povećanje maksimalnog financijskog doprinosa, nije potrebno ažurirati plan ni provedbenu odluku Vijeća.

Naposljetku, nekoliko je država članica pripremilo svoje izvorne planove za oporavak i otpornost s procijenjenim ukupnim troškovima koji premašuju početni maksimalni financijski doprinos jer su očekivale korekciju naviše tog doprinosa. Ako su njihovi ažurirani doprinosi i dalje u okviru procijenjenih ukupnih troškova već odobrenih planova za oporavak i otpornost, te države članice mogu iskoristiti dodatna financijska sredstva bez ažuriranja planova za oporavak i otpornost.

B)   Korekcija naniže

Čak i ako se njihov konačan maksimalni financijski doprinos smanji, države članice potiču se da nastave provoditi donesene planove za oporavak i otpornost oslanjajući se na alternativne izvore financiranja. S obzirom na važnost reformi i ulaganja uključenih u planove za oporavak i otpornost za svladavanje izazova s kojima se suočavaju države članice, njihova bi provedba trebala ostati jedan od glavnih prioriteta. Ako država članica ipak želi prilagoditi plan ulaganja ili reformi svojeg plana za oporavak i otpornost, ona mora podnijeti ažurirani plan.

Korekcija konačnog maksimalnog financijskog doprinosa naniže ne opravdava smanjenje reformi ili njihovo uklanjanje iz planova. Zapravo reforme imaju malo povezanih troškova ili ih uopće nemaju te kao takve nisu povezane s iznosom maksimalnog financijskog doprinosa. Nadalje, revidirani plan i dalje treba ispunjavati sve kriterije za ocjenjivanje, a osobito obuhvatiti sve ili znatan dio preporuka za pojedinu zemlju.

Kako bi se nadoknadio smanjeni maksimalni financijski doprinos i postigli ciljevi plana REPowerEU, države članice s korekcijom naniže potiče se da, uz oslanjanje na nacionalna sredstva, iskoriste sljedeće mogućnosti:

| — | zahtjev za potporu u obliku zajma u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, |
| --- | --- |

—

zahtjev za potporu u obliku zajma u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost,

| — | prijenosi iz kohezijske politike kako je utvrđeno u članku 26. Uredbe o zajedničkim odredbama i članku 7. stavku 1. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, |
| --- | --- |

—

prijenosi iz kohezijske politike kako je utvrđeno u članku 26. Uredbe o zajedničkim odredbama i članku 7. stavku 1. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost,

| — | preusmjeravanje ulaganja koja će biti provedena do kraja 2023. iz Mehanizma za oporavak i otpornost u europske strukturne i investicijske fondove za programsko razdoblje 2014.–2020., među ostalim u okviru inicijative REACT-EU, u skladu s pravilom „N+3”, |
| --- | --- |

—

preusmjeravanje ulaganja koja će biti provedena do kraja 2023. iz Mehanizma za oporavak i otpornost u europske strukturne i investicijske fondove za programsko razdoblje 2014.–2020., među ostalim u okviru inicijative REACT-EU, u skladu s pravilom „N+3”,

| — | preusmjeravanje nekih ulaganja planiranih u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost u programe kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027. |
| --- | --- |

—

preusmjeravanje nekih ulaganja planiranih u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost u programe kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027.

Zajmovi za nadoknadu korekcije naniže

Kako je prethodno navedeno, države članice mogu zatražiti zajmove do 31. kolovoza 2023. Jedna je od mogućnosti za nadoknadu smanjenog maksimalnog financijskog doprinosa i postizanje novih ciljeva plana REPowerEU da dotična država članica uzme zajam. U tom se scenariju primjenjuju uvjeti iz članka 14. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Država članica trebala bi u revidiranom planu za oporavak i otpornost jasno navesti koje se reforme i ulaganja preusmjeravaju s financijskog doprinosa (tj. bespovratnih sredstava) na zajmove.

Prijenosi iz fondova obuhvaćenih Uredbom o zajedničkim odredbama u Mehanizam za oporavak i otpornost u skladu s člankom 26. Uredbe o zajedničkim odredbama

Člankom 7. stavkom 1. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost državama članicama omogućeno je da sredstva dodijeljena u okviru podijeljenog upravljanja prenesu u Mehanizam za oporavak i otpornost, konkretno putem fondova obuhvaćenih Uredbom o zajedničkim odredbama. U skladu s člankom 26. Uredbe o zajedničkim odredbama (UZO, Uredba (EU) 2021/1060) do 5 % sredstava iz fondova obuhvaćenih Uredbom o zajedničkim odredbama za proračunsko razdoblje 2021.–2027. može se prenijeti u druge instrumente EU-a isključivo u korist dotičnih država članica, što znači da već izvršeni prijenosi u druge instrumente (npr. Erasmus+) smanjuju maksimalni iznos koji se može prenijeti u Mehanizam za oporavak i otpornost. Ta bi odredba mogla omogućiti državama članicama da povećaju sredstva koja su im dostupna u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, čime bi se mogla nadoknaditi korekcija konačnog maksimalnog financijskog doprinosa naniže.

Države članice mogu zatražiti takve prijenose u okviru svojih sporazuma o partnerstvu ili u okviru izmjena programa odnosno, ako je sporazum o partnerstvu odobren, a jedan ili više programa još nisu doneseni, obavješćivanjem o reviziji određenih ograničenih informacija u okviru sporazuma o partnerstvu. Države članice koje žele iskoristiti tu mogućnost trebale bi raspraviti s Komisijom za što se odlučiti na temelju napretka njihova sporazuma o partnerstvu i njihovih programa. Na temelju članka 26. stavka 3. UZO-a, zahtjevi za takav prijenos na temelju izmjene programa propisno se obrazlažu s obzirom na komplementarnost i učinak koji treba postići.

U obrazloženju koje je potrebno dostaviti za takav prijenos države članice mogu se osloniti na činjenicu da bi, općenito, reforme i ulaganja u okviru planova za oporavak i otpornost, koje će takvi prijenosi omogućiti, trebali i pozitivno pridonijeti postizanju ciljeva kohezijske politike. Na primjer, mnogi planovi za oporavak i otpornost uključuju reforme za poboljšanje djelotvornosti javne uprave ili reforme javne nabave koje će pomoći povećati djelotvornost ulaganja država članica u okviru fondova kohezijske politike.

Ta mogućnost prijenosa do 5 % na temelju članka 26. UZO-a može se iskoristiti za nadoknadu smanjenja dodjele u pogledu bilo koje mjere iz postojećeg plana za oporavak i otpornost. Može se upotrijebiti i za reforme i ulaganja iz poglavlja koja se odnosi na plan REPowerEU. To treba razlikovati od mogućnosti prijenosa do 7,5 % u skladu s novopredloženim člankom 26.a Uredbe o zajedničkim odredbama ako se prenesena sredstva mogu upotrijebiti isključivo za reforme i ulaganja uključena u poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU i koja se mogu zatražiti samo ako je država članica već zatražila prijenose iz tog posebnog fonda do gornje granice od 5 % utvrđene u članku 26. Uredbe o zajedničkim odredbama.

Preusmjeravanje nekih ulaganja planiranih u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost u programe za razdoblje 2014.–2020.

Države članice čiji će se maksimalni financijski doprinos iz Mehanizma za oporavak i otpornost smanjiti i koje imaju neiskorištena kohezijska sredstva mogu dio svojih ulaganja iz plana za oporavak i otpornost preusmjeriti u kohezijske programe za razdoblje 2014.–2020. Konkretno, s obzirom na dodatna sredstva predviđena u okviru inicijative REACT EU, mnoge države članice i dalje mogu dodavati nove projekte u programe ako su oni u skladu s prioritetima postojećih programa kako bi se osigurala potpuna apsorpcija sredstava. Osim toga, ta ulaganja moraju biti u skladu s pravilima kohezijske politike, uključujući pravila o prihvatljivosti koja se odnose na zakonitost i pravilnost. Projekti moraju biti dovršeni i funkcionalni u trenutku zaključenja programa, odnosno 15. veljače 2025. Važno je napomenuti da ulaganja koja su preusmjerena iz plana za oporavak i otpornost u kohezijske programe ne bi trebala biti povezana s ključnim etapama i ciljnim vrijednostima uključenima u prethodno podnesen zahtjev za plaćanje.

Mora se poštovati krajnji rok za prihvatljive rashode u okviru kohezijskih programa za razdoblje 2014.–2020., a to je 31. prosinca 2023. To u praksi znači da će se ulaganja u okviru programâ za razdoblje 2014.–2020. nadoknaditi ako su prihvatljivi rashodi nastali prije kraja 2023. U tom kontekstu, svaki zahtjev za plaćanje podnesen Komisiji u okviru programâ može se odnositi na bilo koju fazu provedbe određenog ulaganja, uključujući početnu fazu. No operacije moraju biti dovršene u trenutku zaključenja, osim ako se postupno uvode u kohezijsku politiku za razdoblje 2021.–2027. Ulaganja u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost koja su u ranoj fazi provedbe (npr. objava poziva na podnošenje prijedloga ili odabir korisnika) vjerojatno neće biti dovoljno razvijena da se preusmjere u programe za razdoblje 2014.–2020. Države članice pozivaju se da se usredotoče na ona ulaganja u kojima su završene rane faze provedbe i u kojima je počela konkretna provedba, koja uključuje plaćanja relevantnim korisnicima ili ugovarateljima.

Preusmjeravanje nekih ulaganja planiranih u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost u kohezijske programe za razdoblje 2021.–2027.

Programi kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027. nude dovoljno prostora u financijskom i vremenskom smislu da se njima obuhvate ulaganja prvotno planiranih u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. U tom kontekstu treba imati na umu sljedeća pravila:

| — | preneseni projekti moraju biti u skladu s pravilima kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027 koja se odnose na prihvatljivost i drugim njezinim pravilima te biti obuhvaćeni područjem primjene programa u okviru kojeg će se financirati, |
| --- | --- |

—

preneseni projekti moraju biti u skladu s pravilima kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027 koja se odnose na prihvatljivost i drugim njezinim pravilima te biti obuhvaćeni područjem primjene programa u okviru kojeg će se financirati,

| — | takvi prijenosi ne smiju dovesti do neispunjavanja zahtjeva u pogledu tematske koncentracije ili klimatskih ciljeva u okviru kohezijske politike, |
| --- | --- |

—

takvi prijenosi ne smiju dovesti do neispunjavanja zahtjeva u pogledu tematske koncentracije ili klimatskih ciljeva u okviru kohezijske politike,

| — | prema članku 63. stavku 6. Uredbe 2021/1060 (Uredba o zajedničkim odredbama, UZO), operacije se ne odabiru za potporu fondova ako su fizički završene ili u cijelosti provedene prije podnošenja zahtjeva za financiranje u okviru programa, neovisno o tome jesu li izvršena sva povezana plaćanja. |
| --- | --- |

—

prema članku 63. stavku 6. Uredbe 2021/1060 (Uredba o zajedničkim odredbama, UZO), operacije se ne odabiru za potporu fondova ako su fizički završene ili u cijelosti provedene prije podnošenja zahtjeva za financiranje u okviru programa, neovisno o tome jesu li izvršena sva povezana plaćanja.

3.   Članak 21. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost: izmjena ili zamjena plana jer plan ili dio plana više nije moguće provesti zbog objektivnih okolnosti.

Ako zbog objektivnih okolnosti država članica više ne može ostvariti jednu ili više ključnih etapa ili ciljnih vrijednosti, ona može Komisiji dostaviti obrazloženi zahtjev za izmjenu svojeg plana za oporavak i otpornost. Komisija će svaki obrazloženi zahtjev ocjenjivati zasebno. Države članice pozivaju se da prije službenog podnošenja stupe u neformalni dijalog sa službama Komisije, prije svega kako bi se postigao zajednički dogovor o praktičnim aspektima tog postupka.

Pri predlaganju izmjene ili dostavljanju novog plana na temelju članka 21. države članice trebale bi obrazložiti sljedeća tri elementa:

| 1) | konkretne mjere koje se više ne mogu ostvariti, |
| --- | --- |

1)

konkretne mjere koje se više ne mogu ostvariti,

| 2) | objektivne okolnosti, |
| --- | --- |

2)

objektivne okolnosti,

| 3) | izravnu povezanost predloženih promjena i objektivnih okolnosti. |
| --- | --- |

3)

izravnu povezanost predloženih promjena i objektivnih okolnosti.

Prvo, država članica trebala bi obrazložiti zašto se doneseni Mehanizam za oporavak i otpornost više ne može provesti:

| — | djelomično ili u potpunosti, |
| --- | --- |

—

djelomično ili u potpunosti,

| — | u vremenskom okviru Mehanizma za oporavak i otpornost (do 2026.) ili uopće, čak ni sa zakašnjenjem. |
| --- | --- |

—

u vremenskom okviru Mehanizma za oporavak i otpornost (do 2026.) ili uopće, čak ni sa zakašnjenjem.

Drugo, dotična država članica trebala bi obrazložiti kako nemogućnost provedbe (dijela) plana proizlazi iz objektivnih okolnosti. Bitno je da se relevantne objektivne okolnosti dobro potkrijepe dokazima i dokumentiraju. Pri ocjenjivanju obrazloženja države članice Komisija će posebno uzeti u obzir:

| — | predvidljivost okolnosti: jesu li objektivne okolnosti bile prisutne ili su se mogle razumno predvidjeti u trenutku donošenja plana za oporavak i otpornost, |
| --- | --- |

—

predvidljivost okolnosti: jesu li objektivne okolnosti bile prisutne ili su se mogle razumno predvidjeti u trenutku donošenja plana za oporavak i otpornost,

| — | dostupnost alternativnih rješenja: postoje li alternativne mjere koje bi dotična država članica mogla razumno poduzeti kako bi ipak provela relevantne mjere bez njihove izmjene, |
| --- | --- |

—

dostupnost alternativnih rješenja: postoje li alternativne mjere koje bi dotična država članica mogla razumno poduzeti kako bi ipak provela relevantne mjere bez njihove izmjene,

| — | odgovornost države članice: je li dotična država članica prvenstveno odgovorna za nastanak objektivnih okolnosti na koje se poziva. |
| --- | --- |

—

odgovornost države članice: je li dotična država članica prvenstveno odgovorna za nastanak objektivnih okolnosti na koje se poziva.

Treće, dotična država članica trebala bi dostaviti popis mjera koje treba izmijeniti, opis točnih predloženih promjena i objašnjenje izravne povezanosti predloženih promjena i učinka objektivnih okolnosti na koje se poziva kako bi opravdala izmjenu.

Predložene promjene ne bi trebale utjecati na razinu ambicije početnog plana. Nadalje, mjere koje zamjenjuju mjere koje se smatraju neostvarivima trebale bi pridonositi, u mjeri u kojoj je to moguće, ciljevima plana REPowerEU (npr. prelazak s plinskih bojlera na toplinske crpke).

Zahtjev povezan s rastom cijena konkretnih ulaganja

Prvo, valja podsjetiti da je Mehanizam za oporavak i otpornost instrument koji se temelji na uspješnosti. Troškove plana procijenile su države članice te su one dobile maksimalan iznos dodijeljenih sredstava bespovratne potpore ako su ti troškovi bili jednaki tom maksimalnom iznosu ili veći od njega.

Drugo, treba isto tako istaknuti da su države članice u svoje troškove u određenoj mjeri uključile inflaciju i svoja očekivanja za buduću inflaciju. Pretpostavke o inflaciji, ako su ih države članice navele, obično su se primjenjivale za svaku mjeru pojedinačno. Komisija je ocijenila te pretpostavke u okviru ocjene vjerodostojnosti i opravdanosti procijenjenih troškova nakon vrlo detaljne razmjene informacija s državama članicama o pretpostavkama upotrijebljenima za svaku reformu i ulaganje.

Međutim, ruska agresija na Ukrajinu drastično je utjecala na cijene energije, građevinskog materijala i energije. To je dodatno opteretilo globalne lance opskrbe. Ozbiljnost tih događaja nije se mogla predvidjeti u trenutku uspostave Mehanizma niti u trenutku kada je većina država članica dostavila svoje planove za oporavak i otpornost. Ta kretanja mogu izravno utjecati na provedbu određenih ulaganja iz planova za oporavak i otpornost te se na njih može pozvati kao na objektivne okolnosti, na kojima se temelji zahtjev na temelju članka 21.

Ako se zbog znatnog povećanja troškova za određenu mjeru povezana ključna etapa ili ciljna vrijednost više ne može ostvariti, država članica može zatražiti izmjenu povezane ključne etape ili ciljne vrijednosti. Zahtjev bi trebalo podrobno obrazložiti. Države članice trebale bi dostaviti dokaze o izravnom učinku na mjere koje žele revidirati. Tim povećanjem troškova ne bi se mogla opravdati ni izmjena ulaganja na koja ne utječu izravno cijene sirovina (npr. kupnja medicinske opreme ili bespovratna sredstva za istraživanje za studije o socijalnom stanovanju) ili znatna ograničenja u lancu opskrbe.

Taj porast cijena ne može biti objektivna okolnost za reviziju reformi jer reforme općenito ne ovise o troškovima. Osim toga, nijedan zahtjev za izmjene ne bi smio ugroziti opću provedbu planova za oporavak i otpornost.

4.   Pregled postupaka

U tablici u nastavku prikazan je pregled postupaka koji se primjenjuju na sve odgovarajuće prethodno opisane scenarije.

| | Scenarij | Potreba za izmijenjenim planom za oporavak i otpornost ili dopunom |
| --- | --- | --- |
| Dodatna financijska sredstva za REPowerEU | Država članica prenosi sredstva u skladu s člankom 26. i člankom 26.a UZO-a ili člankom 81.a Uredbe o strateškim planovima u okviru ZPP-a. | Da |
| Država članica želi iskoristiti doprinos na temelju plana REPowerEU iz članka 21.a Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. | Da |
| Ažuriranje maksimalnog financijskog doprinosa naviše | Povećanje maksimalnog financijskog doprinosa iznad procijenjenih troškova prethodno donesenog plana za oporavak i otpornost; država članica želi ga iskoristiti. | Da |
| Povećanje maksimalnog financijskog doprinosa u okviru procijenjenih troškova prethodno donesenog plana za oporavak i otpornost; država članica želi ga iskoristiti. | Ne |
| Država članica ne želi iskoristiti povećanje. | Ne |
| Ažuriranje maksimalnog financijskog doprinosa naniže | Država članica nadoknađuje smanjenje nacionalnim sredstvima. | Ne |
| Država članica želi ažurirati plan kako bi ga uskladila s manjim maksimalnim financijskim doprinosom. | Da |
| Država članica uzima zajam kako bi nadoknadila smanjenje. | Da |
| Država članica nadoknađuje smanjenje prijenosom (najviše 5 %) iz fondova obuhvaćenih Uredbom o zajedničkim odredbama za razdoblje 2021.–2027. (članak 26. UZO-a). | Da |
| Država članica nadoknađuje smanjenje premještanjem niza ulaganja iz kohezijskih programa za razdoblje 2014.–2020. | Da |

Scenarij

Potreba za izmijenjenim planom za oporavak i otpornost ili dopunom

Dodatna financijska sredstva za REPowerEU

Država članica prenosi sredstva u skladu s člankom 26. i člankom 26.a UZO-a ili člankom 81.a Uredbe o strateškim planovima u okviru ZPP-a.

Da

Država članica želi iskoristiti doprinos na temelju plana REPowerEU iz članka 21.a Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost.

Da

Ažuriranje maksimalnog financijskog doprinosa naviše

Povećanje maksimalnog financijskog doprinosa iznad procijenjenih troškova prethodno donesenog plana za oporavak i otpornost; država članica želi ga iskoristiti.

Da

Povećanje maksimalnog financijskog doprinosa u okviru procijenjenih troškova prethodno donesenog plana za oporavak i otpornost; država članica želi ga iskoristiti.

Ne

Država članica ne želi iskoristiti povećanje.

Ne

Ažuriranje maksimalnog financijskog doprinosa naniže

Država članica nadoknađuje smanjenje nacionalnim sredstvima.

Ne

Država članica želi ažurirati plan kako bi ga uskladila s manjim maksimalnim financijskim doprinosom.

Da

Država članica uzima zajam kako bi nadoknadila smanjenje.

Da

Država članica nadoknađuje smanjenje prijenosom (najviše 5 %) iz fondova obuhvaćenih Uredbom o zajedničkim odredbama za razdoblje 2021.–2027. (članak 26. UZO-a).

Da

Država članica nadoknađuje smanjenje premještanjem niza ulaganja iz kohezijskih programa za razdoblje 2014.–2020.

Da

5.   Pregled mogućih izmjena planova

Očekuje se da će se izmjene početnih planova u nekim slučajevima temeljiti na najmanje dvije, a ponekad i tri pravne osnove, podnesene u jednoj dopuni. U tablici u nastavku sažet je primjenjivi postupak. Treba napomenuti da će se u svakom scenariju u nastavku primjenjivati i obveza podnošenja poglavlja koje se odnosi na plana REPowerEU u skladu s člankom 21.c Komisijina Prijedloga.

| Scenarij | Pravna osnova Mehanizma za oporavak i otpornost |
| --- | --- |
| Država članica predlaže dodatne mjere za postizanje ciljeva plana REPowerEU i korištenje doprinosa iz članka 21.a Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. | Članak 18. |
| Država članica predlaže dodatne mjere za postizanje ciljeva plana REPowerEU i korištenje dodatne potpore u obliku zajma. | Članak 14. |
| Država članica predlaže dodatne mjere za postizanje ciljeva plana REPowerEU i prenosi sredstva Unije u skladu s člankom 26. i člankom 26.a Uredbe o zajedničkim odredbama i člankom 81.a Uredbe o strateškim planovima u okviru ZPP-a. | Članak 18. |
| Država članica predlaže dodatne mjere za postizanje ciljeva plana REPowerEU te ostvarivanje koristi od korekcije maksimalnog financijskog doprinosa naviše i dodatne potpore u obliku zajma. | Članci 14., 18. |
| Država članica mijenja plan za oporavak i otpornost kako bi zatražila zajam za:






  — | nadoknadu korekcije maksimalnog financijskog doprinosa naniže, |

Scenarij

Pravna osnova Mehanizma za oporavak i otpornost

Država članica predlaže dodatne mjere za postizanje ciljeva plana REPowerEU i korištenje doprinosa iz članka 21.a Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost.

Članak 18.

Država članica predlaže dodatne mjere za postizanje ciljeva plana REPowerEU i korištenje dodatne potpore u obliku zajma.

Članak 14.

Država članica predlaže dodatne mjere za postizanje ciljeva plana REPowerEU i prenosi sredstva Unije u skladu s člankom 26. i člankom 26.a Uredbe o zajedničkim odredbama i člankom 81.a Uredbe o strateškim planovima u okviru ZPP-a.

Članak 18.

Država članica predlaže dodatne mjere za postizanje ciljeva plana REPowerEU te ostvarivanje koristi od korekcije maksimalnog financijskog doprinosa naviše i dodatne potpore u obliku zajma.

Članci 14., 18.

Država članica mijenja plan za oporavak i otpornost kako bi zatražila zajam za:

—

nadoknadu korekcije maksimalnog financijskog doprinosa naniže,

| — | i financiranje dodatnih mjera za postizanje ciljeva plana REPowerEU. |
| --- | --- |

—

i financiranje dodatnih mjera za postizanje ciljeva plana REPowerEU.

Članci 14., 18.

Država članica mijenja plan za oporavak i otpornost predlaganjem dodatnih mjera kojima se postižu ciljevi plana REPowerEU i time:

| — | iskorištava korekciju maksimalnog financijskog doprinosa naviše, |
| --- | --- |

—

iskorištava korekciju maksimalnog financijskog doprinosa naviše,

| — | odgovara na objektivnu promjenu okolnosti koja onemogućava provedbu nekih mjera. |
| --- | --- |

—

odgovara na objektivnu promjenu okolnosti koja onemogućava provedbu nekih mjera.

Članci 18., 21.

Država članica mijenja plan za oporavak i otpornost predlaganjem dodatnih mjera za postizanje ciljeva plana REPowerEU i zamjenom postojećih kako bi:

| — | iskoristila dodatnu potporu u obliku zajma, |
| --- | --- |

—

iskoristila dodatnu potporu u obliku zajma,

| — | uzela u obzir objektivnu promjenu okolnosti koja onemogućava provedbu nekih mjera. |
| --- | --- |

—

uzela u obzir objektivnu promjenu okolnosti koja onemogućava provedbu nekih mjera.

Članci 14., 21.

Država članica mijenja plan za oporavak i otpornost predlaganjem dodatnih mjera za postizanje ciljeva plana REPowerEU i zamjenom postojećih kako bi:

| — | iskoristila korekciju maksimalnog financijskog doprinosa naviše, |
| --- | --- |

—

iskoristila korekciju maksimalnog financijskog doprinosa naviše,

| — | iskoristila dodatnu potporu u obliku zajma, |
| --- | --- |

—

iskoristila dodatnu potporu u obliku zajma,

| — | odgovorila na objektivnu promjenu okolnosti koja onemogućava provedbu nekih mjera. |
| --- | --- |

—

odgovorila na objektivnu promjenu okolnosti koja onemogućava provedbu nekih mjera.

Članci 14., 18., 21.

Država članica mijenja plan za oporavak i otpornost kako bi uzela u obzir objektivnu promjenu okolnosti koja je onemogućava u provedbi nekih mjera prilagodbom zahvaćenih mjera novim izazovima.

Članak 21.

DIO II.

SMJERNICE ZA IZRADU I PRIKAZ DOPUNE

U ovom su odjeljku navedene opće smjernice za izradu i prikaz dopune donesenom planu za oporavak i otpornost, uključujući pripremu poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU. U cijelom ovom dijelu pojam „izmjena” upotrebljava se za sve promjene donesenog plana za oporavak i otpornost, neovisno o pravnoj osnovi. Pri izmjeni svojih planova države članice trebale bi dostaviti dokaze povezane s kriterijima za ocjenjivanje utvrđenima u Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost te ažurirane informacije iz članaka 18. i 21.c Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost.

Opseg novih dostavljenih informacija trebao bi biti razmjeran promjenama predloženima u dopuni. Ako predložene promjene ne utječu na odjeljak, nije potrebno ispuniti povezani dio predloška. Podnošenje poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU može se usporediti s dodatnom komponentom za te namjenske reforme i ulaganja. Neće biti potrebno restrukturirati već doneseni plan i trebalo bi izbjegavati ponavljanja. Objašnjenja povezana s postojećim mjerama koje se podupiru iz Mehanizma za oporavak i otpornost te mjerama koje nisu obuhvaćene Mehanizmom za oporavak i otpornost mogu se ograničiti na nužni minimum kako je dodatno pojašnjeno u nastavku.

Dio II. podijeljen je u dva glavna odjeljka: prvi sadržava smjernice za pripremu poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU, a drugi smjernice za informacije koje bi trebalo dostaviti u okviru opće izmjene planova za oporavak i otpornost.

I.   Poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU

1.   Pravna osnova i ciljevi plana REPowerEU

Komisijinim prijedlogom uredbe o poglavljima koja se odnose na plan REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost odgovarajući se pravni okvir nastoji bolje prilagoditi ostvarivanju ciljeva plana REPowerEU. U članku 21.c stavku 1., kako je predložen, utvrđuje se skup ciljeva plana REPowerEU.

Kako bi se postigli ciljevi plana REPowerEU, države članice koje odluče izmijeniti svoje planove za oporavak i otpornost istodobno dostavljaju poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU. Dostavljanje poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU može se kombinirati s drugim vrstama izmjena plana za oporavak i otpornost, kako je objašnjeno u dijelu I.

Poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU trebalo bi sadržavati kratak pregled svih reformi i ulaganja koje država članica treba provesti kako bi ispunila ciljeve plana REPowerEU. U praksi poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU može biti posebna komponenta plana za oporavak i otpornost. Osim uključivanja poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU kao posebne komponente plana za oporavak i otpornost, izmjeni plana za oporavak i otpornost trebalo bi priložiti i druge informacije koje se zahtijevaju člancima 18. i 21.c, kako su predloženi, koje su navedene u odjeljcima I.2. i II. u nastavku.

2.   Sadržaj poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU

A)   Reforme i ulaganja koji se financiraju iz Mehanizma za oporavak i otpornost uključeni u poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU

Države članice trebale bi u svojem poglavlju koje se odnosi na plan REPowerEU predložiti reforme i ulaganja kojima se pridonosi ciljevima plana REPowerEU. U tom pogledu treba podsjetiti da bi reforme i ulaganja trebali pridonositi uspješnom svladavanju svih ili znatnog dijela izazova utvrđenih u relevantnim preporukama za pojedinu zemlju, uključujući preporuke za pojedinu zemlju koje će se donijeti u okviru ciklusa semestra 2022., koje se, među ostalim, odnose na energetske izazove s kojima se države članice suočavaju.

Samo su reforme i ulaganja koji pridonose ciljevima plana REPowerEU prihvatljivi za financiranje predviđeno člancima 21.a i 21.b. Države članice potiče se i da podupru te mjere zajmovima u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost u skladu s člankom 14. Reforme i ulaganja uključeni u poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU, kako je navedeno u članku 21.c stavku 1. Komisijina Prijedloga, odnose se na reforme i ulaganja koji prethodno nisu bili uključeni u plan za oporavak i otpornost države članice (kako je navedeno u članku 21.c stavku 2. točki (a)) i koji su osmišljeni za postizanje ciljeva plana REPowerEU.

U poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU mogu se u ograničenim okolnostima uključiti mjere koje su prethodno bile dio planova za oporavak i otpornost, ali te bi mjere trebalo proširiti toliko da se mogu smatrati „novim” mjerama. Za dodatno financiranje prihvatljiva su samo ulaganja kod kojih promjene dovode do znatnog poboljšanja koje se odražava u definiciji i razini ključnih etapa i ciljnih vrijednosti, a time i veće uspješnosti u smislu kvantificiranih ušteda energije ili ušteda u potrošnji fosilnih goriva. Na primjer, država članica mogla bi zadržati mjeru u postojećoj komponenti, ali znatno povećati cilj u okviru poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU kako bi iskoristila nova dostupna sredstva (npr. povećanje kapaciteta proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora s 1 000 MW na 1 300 MW prikazalo bi se kao povećanje od 300 MW).

Pri sastavljanju poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU države članice trebale bi se pobrinuti da su reforme i ulaganja uključena u ta poglavlja popraćena odgovarajućim skupom ključnih etapa i ciljnih vrijednosti.

Kao izraz solidarnosti u pogledu sigurnosti opskrbe, u poglavljima koja se odnose na plan REPowerEU trebalo bi utvrditi ulaganja i reforme za diversifikaciju opskrbe s odmakom od Rusije i kratkoročno smanjenje potražnje za plinom. U tu bi svrhu njihov opseg trebao biti prilagođen kako bi se odgovorilo na regionalne i nacionalne potrebe na troškovno učinkovit način i uzeo u obzir pregled EU-a o kratkoročnoj pripravnosti na poremećaje u opskrbi plinom koji je državama članicama stavljen na raspolaganje.

Primjeri ulaganja koja se mogu uključiti u poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU

Nekoliko je vrsta ulaganja kojima se pridonosi ciljevima plana REPowerEU-a koje bi se mogle poduprijeti u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. Kad je riječ o ulaganjima u plinsku infrastrukturu, važno je da su ona u skladu s rezultatima procjene potreba za dodatnom energetskom infrastrukturom kako je utvrđeno u Komunikaciji Komisije o REPowerEU od 8. ožujka 2022. (COM(2022) 108 final) i raspravama s državama članicama u regionalnim skupinama na visokoj razini koje djeluju u kontekstu politike TEN-E. Konkretno, ta se ulaganja mogu odnositi na:

| — | povećanje održivih proizvodnih kapaciteta biometana i vodika iz nefosilnih izvora, |
| --- | --- |

—

povećanje održivih proizvodnih kapaciteta biometana i vodika iz nefosilnih izvora,

| — | nastojanje da se smanji potrošnja energije i fosilnih goriva (energetska razboritost), |
| --- | --- |

—

nastojanje da se smanji potrošnja energije i fosilnih goriva (energetska razboritost),

| — | ubrzavanje uvođenja vodika iz obnovljivih ili nefosilnih izvora u sektore koje je teško dekarbonizirati olakšavanjem prelaska tehnologije na procese i primjene koji se temelje na vodiku, |
| --- | --- |

—

ubrzavanje uvođenja vodika iz obnovljivih ili nefosilnih izvora u sektore koje je teško dekarbonizirati olakšavanjem prelaska tehnologije na procese i primjene koji se temelje na vodiku,

| — | infrastrukturu za vodik, uključujući plinovode, skladišne i lučke terminale, |
| --- | --- |

—

infrastrukturu za vodik, uključujući plinovode, skladišne i lučke terminale,

| — | mjere energetske učinkovitosti i dekarbonizacije u industrijskim sektorima, posebno u toplinskim procesima, sustavima upravljanja potražnjom energije i upravljanju potrošnjom, |
| --- | --- |

—

mjere energetske učinkovitosti i dekarbonizacije u industrijskim sektorima, posebno u toplinskim procesima, sustavima upravljanja potražnjom energije i upravljanju potrošnjom,

| — | programe obnove i tehnologije kojima se povećava energetska učinkovitost zgrada i dekarbonizacija topline, kao što su uvođenje toplinskih crpki, centralizirano grijanje iz obnovljivih izvora, krovni fotonaponski sustavi , skladištenje energije, pametni termostati i vrhunska izolacija, |
| --- | --- |

—

programe obnove i tehnologije kojima se povećava energetska učinkovitost zgrada i dekarbonizacija topline, kao što su uvođenje toplinskih crpki, centralizirano grijanje iz obnovljivih izvora, krovni fotonaponski sustavi , skladištenje energije, pametni termostati i vrhunska izolacija,

| — | programe za promicanje revizije energetske učinkovitosti i savjetovanja za kućanstva i poduzeća, |
| --- | --- |

—

programe za promicanje revizije energetske učinkovitosti i savjetovanja za kućanstva i poduzeća,

| — | elektrifikaciju industrijskih procesa i nadomjesnih tehnologija za upotrebu plina u industrijskim primjenama topline (osobito toplinu niske temperature), pare i sirovina, |
| --- | --- |

—

elektrifikaciju industrijskih procesa i nadomjesnih tehnologija za upotrebu plina u industrijskim primjenama topline (osobito toplinu niske temperature), pare i sirovina,

| — | objekte za skladištenje energije i objekte za skladištenje plina, |
| --- | --- |

—

objekte za skladištenje energije i objekte za skladištenje plina,

| — | kapacitet proizvodnje iz obnovljivih izvora energije, |
| --- | --- |

—

kapacitet proizvodnje iz obnovljivih izvora energije,

| — | razvoj nacionalnog sustava za distribuciju i prijenos električne energije, |
| --- | --- |

—

razvoj nacionalnog sustava za distribuciju i prijenos električne energije,

| — | izgradnju interkonekcijskih vodova za električnu energiju, |
| --- | --- |

—

izgradnju interkonekcijskih vodova za električnu energiju,

| — | infrastrukturu i postrojenja koji omogućuju diversifikaciju opskrbe država članica plinom, uključujući terminale za UPP (kao što su plutajuće jedinice za skladištenje i uplinjavanje UPP-a), plinovode i skladišta plina te njihovu kibersigurnost, |
| --- | --- |

—

infrastrukturu i postrojenja koji omogućuju diversifikaciju opskrbe država članica plinom, uključujući terminale za UPP (kao što su plutajuće jedinice za skladištenje i uplinjavanje UPP-a), plinovode i skladišta plina te njihovu kibersigurnost,

| — | razvoj lanaca vrijednosti ključnih materijala, tehnoloških komponenti i opreme povezanih sa zelenom tranzicijom, |
| --- | --- |

—

razvoj lanaca vrijednosti ključnih materijala, tehnoloških komponenti i opreme povezanih sa zelenom tranzicijom,

| — | prekvalifikaciju i usavršavanje kako bi se olakšala preraspodjela na nova radna mjesta, posebno u području proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i drugim sektorima zelenoga gospodarstva, |
| --- | --- |

—

prekvalifikaciju i usavršavanje kako bi se olakšala preraspodjela na nova radna mjesta, posebno u području proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i drugim sektorima zelenoga gospodarstva,

| — | potporu elektrifikaciji prometne infrastrukture, uključujući željeznicu, i uvođenju alternativnih infrastruktura za opskrbu gorivom i punjenje koje opskrbljuju vozila električnom energijom ili vodikom za potrebe prijevoza. |
| --- | --- |

—

potporu elektrifikaciji prometne infrastrukture, uključujući željeznicu, i uvođenju alternativnih infrastruktura za opskrbu gorivom i punjenje koje opskrbljuju vozila električnom energijom ili vodikom za potrebe prijevoza.

| — | vozila javnog prijevoza s nultim emisijama, koja imaju znatan i izravan učinak u smislu smanjenja potražnje za fosilnim gorivima. |
| --- | --- |

—

vozila javnog prijevoza s nultim emisijama, koja imaju znatan i izravan učinak u smislu smanjenja potražnje za fosilnim gorivima.

Kad je riječ o mjerama kojima se pridonosi sigurnosti opskrbe, kao što su energetska infrastruktura i postrojenja, interkonekcijski vodovi ili proizvodni kapaciteti, države članice pozivaju se da vode računa o dimenziji kibersigurnosti projekata kako bi se što je moguće više smanjili potencijalni rizici od poremećaja u energetskom sektoru.

Primjeri reformi koje se mogu uključiti u poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU

Nadalje, postoje različite vrste reformi koje bi države članice mogle razmotriti kako bi maksimalno povećale učinak ulaganja provedenih u kontekstu plana REPowerEU. Među njima su:

| — | reforme kojima se ubrzavaju postupci izdavanja dozvola za projekte u području obnovljivih izvora energije i skraćuje vrijeme potrebno za njihovo uvođenje, kao i reforme povezane s poboljšanjima mrežne infrastrukture, popraćene potrebnim pojačanjima administracije kako bi se riješio nagli porast broja zahtjeva za izdavanje dozvola, |
| --- | --- |

—

reforme kojima se ubrzavaju postupci izdavanja dozvola za projekte u području obnovljivih izvora energije i skraćuje vrijeme potrebno za njihovo uvođenje, kao i reforme povezane s poboljšanjima mrežne infrastrukture, popraćene potrebnim pojačanjima administracije kako bi se riješio nagli porast broja zahtjeva za izdavanje dozvola,

| — | transparentni rasporedi ažuriranja distribucijskih mreža i dražbi energije iz obnovljivih izvora, |
| --- | --- |

—

transparentni rasporedi ažuriranja distribucijskih mreža i dražbi energije iz obnovljivih izvora,

| — | programi osiguranja od rizika i smanjenja rizika za ulaganja u projekte grijanja iz obnovljivih izvora i razvoja/modernizacije centraliziranog grijanja, planirani programi zamjene sustava grijanja na fosilna goriva tehnologijama s energijom iz obnovljivih izvora, porezni poticaji za poduzeća i potrošače da prijeđu s grijanja temeljenog na fosilnim gorivima prešlo na niskougljične opcije (toplina iz obnovljivih izvora, centralizirano grijanje koje se temelji na obnovljivim izvorima energije, upotreba industrijskih mreža za otpadnu toplinu i hlađenje) i uvođenje lokalnih kapaciteta za obnovljive izvore energije (5), |
| --- | --- |

—

programi osiguranja od rizika i smanjenja rizika za ulaganja u projekte grijanja iz obnovljivih izvora i razvoja/modernizacije centraliziranog grijanja, planirani programi zamjene sustava grijanja na fosilna goriva tehnologijama s energijom iz obnovljivih izvora, porezni poticaji za poduzeća i potrošače da prijeđu s grijanja temeljenog na fosilnim gorivima prešlo na niskougljične opcije (toplina iz obnovljivih izvora, centralizirano grijanje koje se temelji na obnovljivim izvorima energije, upotreba industrijskih mreža za otpadnu toplinu i hlađenje) i uvođenje lokalnih kapaciteta za obnovljive izvore energije (5),

| — | poticaji za promicanje otvaranja kvalitetnih radnih mjesta u proizvodnji energije iz obnovljivih izvora i drugim sektorima zelenoga gospodarstva, uključujući ciljane i dobro osmišljene poticaje za zapošljavanje i tranziciju (6), |
| --- | --- |

—

poticaji za promicanje otvaranja kvalitetnih radnih mjesta u proizvodnji energije iz obnovljivih izvora i drugim sektorima zelenoga gospodarstva, uključujući ciljane i dobro osmišljene poticaje za zapošljavanje i tranziciju (6),

| — | reforme za povećanje fleksibilnosti elektroenergetskog sustava, omogućivanje sudjelovanja resursa na strani potrošnje na tržištima električne energije i razvoj poticaja za upravljanje potrošnjom, uključujući skladištenje energije, |
| --- | --- |

—

reforme za povećanje fleksibilnosti elektroenergetskog sustava, omogućivanje sudjelovanja resursa na strani potrošnje na tržištima električne energije i razvoj poticaja za upravljanje potrošnjom, uključujući skladištenje energije,

| — | poticaji za usavršavanje postojeće radne snage i osposobljavanje kvalificiranih stručnjaka u građevinskom sektoru, kao što su instalateri grijanja u kojem se koriste obnovljivi izvori, |
| --- | --- |

—

poticaji za usavršavanje postojeće radne snage i osposobljavanje kvalificiranih stručnjaka u građevinskom sektoru, kao što su instalateri grijanja u kojem se koriste obnovljivi izvori,

| — | osmišljavanje odgovarajućeg zakonodavnog okvira za vodik iz obnovljivih ili nefosilnih izvora, njegov prijevoz i skladištenje, |
| --- | --- |

—

osmišljavanje odgovarajućeg zakonodavnog okvira za vodik iz obnovljivih ili nefosilnih izvora, njegov prijevoz i skladištenje,

| — | poticaji za uvođenje alternativne infrastrukture za opskrbu gorivom i punjenje vozila električnom energijom ili vodikom za potrebe prijevoza, |
| --- | --- |

—

poticaji za uvođenje alternativne infrastrukture za opskrbu gorivom i punjenje vozila električnom energijom ili vodikom za potrebe prijevoza,

| — | razvoj prikupljanja informacija i predviđanja o tržištu rada i vještinama te prilagodba kurikuluma za obrazovanje i osposobljavanje potrebama zelene tranzicije. |
| --- | --- |

—

razvoj prikupljanja informacija i predviđanja o tržištu rada i vještinama te prilagodba kurikuluma za obrazovanje i osposobljavanje potrebama zelene tranzicije.

Prekogranični i višedržavni projekti kojima se podupiru ciljevi plana REPowerEU

Države članice snažno se potiču na razvoj i jačanje prekograničnih inicijativa. Projekti od zajedničkog interesa, odabrani u okviru politike transeuropskih energetskih mreža (TEN-E), prihvatljivi su za potporu iz Instrumenta za povezivanje Europe. Uz projekte od zajedničkog interesa, Instrumentom za povezivanje Europe podupiru se i prekogranični projekti u području energije iz obnovljivih izvora, koje je razvilo više država članica na temelju mehanizama suradnje utvrđenih u Direktivi o energiji iz obnovljivih izvora. Ti projekti već pridonose ciljevima plana REPowerEU pružanjem alternative fosilnim gorivima koja se temelji na energije iz obnovljivih izvora, smanjenjem ovisnosti o uvozu i boljim iskorištavanjem europskog potencijala u području obnovljivih izvora energije.

Pri razmatranju predloženih mjera za dodatnu financijsku potporu iz plana REPowerEU u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost države članice trebale bi dati prednost projektima koji se ne financiraju iz CEF-a. Države članice posebno se potiču da razmotre mogućnost financiranja iz Mehanizma za oporavak i otpornost za dodatne plinske projekte utvrđene procjenom infrastrukturnih potreba provedenom za potrebe plana REPowerEU. Na primjer, Mehanizam za oporavak i otpornost može imati ključnu ulogu u postizanju ambicije država članica da dodatno razviju ključne lance vrijednosti, posebno u prekograničnom prijenosu energije, području vodika iz obnovljivih ili nefosilnih izvora i opskrbi kritičnim sirovinama.

B)   Mjere kojima se pridonosi planu REPowerEU koje su već uključene u planove za oporavak i otpornost

Kako bi poglavlja REPowerEU bila iscrpna i samostalna, trebala bi sadržavati i opis načina na koji mjere koje su već uključene u donesene planove za oporavak i otpornost pridonose ciljevima plana REPowerEU (članak 21.c stavak 2. točka (a) Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost kako je izmijenjena Komisijinom Prijedlogom).

Poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU trebala bi sadržavati popis tih mjera i kratko objašnjenje njihova doprinosa ciljevima plana REPowerEU. Cilj nije premjestiti mjere iz postojećih komponenata u poglavlje koje se odnosi na REPowerEU, izbjeći restrukturiranje cijelog plana za oporavak i otpornost te potencijalno utjecati na njegovu ravnotežu i usklađenost, već objasniti doprinose postojećih mjera ciljevima plana REPowerEU.

U tu svrhu potrebno je upotrebljavati sljedeću tablicu:

| Referentni broj u FENIX-u | Naziv mjere | Doprinos ciljevima plana REPowerEU | Očekivano smanjenje uvoza fosilnih goriva |
| --- | --- | --- | --- |
| CX.RX | Reforma zelenog oporezivanja | Pružanjem poticaja poduzećima i pojedincima za prelazak na vozila s nultim i niskim emisijama postići će se manja potrošnja fosilnih goriva i time smanjiti ovisnost o stranom uvozu tih goriva. | |
| CY.IY | Obnova zgrada | Obnova X milijuna kvadratnih metara u cilju povećanja uštede energije za najmanje 30 %. | |
| CZ.IZ | Odobalne vjetroelektrane | Instaliranje odobalnih vjetroelektrana kapaciteta 500 MW | |

Referentni broj u FENIX-u

Naziv mjere

Doprinos ciljevima plana REPowerEU

Očekivano smanjenje uvoza fosilnih goriva

CX.RX

Reforma zelenog oporezivanja

Pružanjem poticaja poduzećima i pojedincima za prelazak na vozila s nultim i niskim emisijama postići će se manja potrošnja fosilnih goriva i time smanjiti ovisnost o stranom uvozu tih goriva.

CY.IY

Obnova zgrada

Obnova X milijuna kvadratnih metara u cilju povećanja uštede energije za najmanje 30 %.

CZ.IZ

Odobalne vjetroelektrane

Instaliranje odobalnih vjetroelektrana kapaciteta 500 MW

C)   Mjere iz plana REPowerEU koje se financiraju iz drugih izvora osim Mehanizma za oporavak i otpornost

Kako bi se u poglavlju o planu REPowerEU pružila sveobuhvatna slika svih mjera kojima će se pridonijeti ciljevima plana REPowerEU-a, ovo poglavlje trebalo bi uključivati i važne mjere koje se financiraju iz drugih izvora, na nacionalnoj razini ili na razini Unije, koji isto tako pridonose ciljevima plana REPowerEU. Važno je napomenuti da se te mjere neće uzeti u obzir pri određivanju raspoloživih financijskih sredstava u okviru plana za oporavak i otpornost. Te mjere nisu obuhvaćene ni zahtjevima za reviziju i kontrolu utvrđenima Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost.

Praćenje mjera plana REPowerEU koje se ne financiraju iz Mehanizma za oporavak i otpornost provodit će se prvenstveno u okviru europskog semestra. Za svaku mjeru plana REPowerEU koja se financira iz drugih izvora, osim iz Mehanizma za oporavak i otpornost, države članice trebale bi u poglavlje o planu REPowerEU uključiti sljedeće informacije:

| — | naziv mjere, |
| --- | --- |

—

naziv mjere,

| — | procijenjene troškove i izvore financiranja, |
| --- | --- |

—

procijenjene troškove i izvore financiranja,

| — | cilj mjere i povezanost s ciljevima plana REPowerEU, |
| --- | --- |

—

cilj mjere i povezanost s ciljevima plana REPowerEU,

| — | načine provedbe, |
| --- | --- |

—

načine provedbe,

| — | glavne korake i povezani kalendar provedbe, |
| --- | --- |

—

glavne korake i povezani kalendar provedbe,

| — | procijenjeni učinak mjere, npr. uštede/diversifikacije izvora uvoza plina, ukupne uštede energije, instalirani kapaciteti za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, očekivano smanjenje emisija stakleničkih plinova, |
| --- | --- |

—

procijenjeni učinak mjere, npr. uštede/diversifikacije izvora uvoza plina, ukupne uštede energije, instalirani kapaciteti za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, očekivano smanjenje emisija stakleničkih plinova,

| — | upućivanje na mjere u okviru plana za oporavak i otpornost koje dopunjuje ili kojima se dopunjuje (ako postoje). |
| --- | --- |

—

upućivanje na mjere u okviru plana za oporavak i otpornost koje dopunjuje ili kojima se dopunjuje (ako postoje).

Države članice trebale bi pokazati komplementarnost mjera uključenih u njihovo poglavlje o planu REPowerEU. Posebno bi trebale objasniti kako se mjere međusobno jačaju.

Osim opisa svih mjera navedenih u prethodnim odjeljcima, u poglavljima o planu REPowerEU trebalo bi objasniti kako je kombinacija svih tih mjera koherentna, djelotvorna i razmjerna za postizanje ciljeva plana REPowerEU (članak 21.c stavak 2. točka (c) Komisijina Prijedloga izmjene Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost).

| — | od država članica očekuje se da kao odgovor na zahtjev usklađenosti navedu razloge za dodavanje mjera iz poglavlja o planu REPowerEU već postojećim ili planiranim mjerama. Trebale bi objasniti zašto se tim mjerama popunjavaju preostale praznine na nacionalnoj razini i/ili razini EU-a, koje prethodne mjere nisu još popunile; |
| --- | --- |

—

od država članica očekuje se da kao odgovor na zahtjev usklađenosti navedu razloge za dodavanje mjera iz poglavlja o planu REPowerEU već postojećim ili planiranim mjerama. Trebale bi objasniti zašto se tim mjerama popunjavaju preostale praznine na nacionalnoj razini i/ili razini EU-a, koje prethodne mjere nisu još popunile;

| — | kad je riječ o kriteriju djelotvornosti, trebalo bi obrazložiti zašto i kako su mjere plana REPowerEU općenito prikladne za navedene svrhe, |
| --- | --- |

—

kad je riječ o kriteriju djelotvornosti, trebalo bi obrazložiti zašto i kako su mjere plana REPowerEU općenito prikladne za navedene svrhe,

| — | kako bi pružile zadovoljavajući argument o proporcionalnosti, države članice trebale bi opisati kako su mjere uključene u poglavlje o planu REPowerEU razmjerne onome što je potrebno za postizanje ciljeva plana REPowerEU i kako se uravnoteživanjem legitimnih interesa podupiru predmetne mjere. |
| --- | --- |

—

kako bi pružile zadovoljavajući argument o proporcionalnosti, države članice trebale bi opisati kako su mjere uključene u poglavlje o planu REPowerEU razmjerne onome što je potrebno za postizanje ciljeva plana REPowerEU i kako se uravnoteživanjem legitimnih interesa podupiru predmetne mjere.

Države članice trebale bi dostaviti kvantitativnu analizu doprinosa svojih mjera iz plana REPowerEU cilju utvrđenom u planu REPowerEU.

3.   Ocjena poglavlja o planu REPowerEU

Kako je navedeno u članku 21.c stavku 4. Prijedloga izmjene Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, druge odredbe te uredbe primjenjuju se mutatis mutandis na reforme i ulaganja iz poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU, osim ako je predviđeno drukčije. U skladu s tim, reforme i ulaganja koji su obuhvaćeni poglavljem koje se odnosi na plan REPowerEU i koji se financiraju iz Mehanizma za oporavak i otpornost sastavni su dio planova za oporavak i otpornost. Trebali bi ispunjavati sve uvjete iz članka 18. i na njih se primjenjuju svi kriteriji za ocjenjivanje utvrđeni u članku 19. i Prilogu V., osim ako je navedeno drukčije, osobito u pogledu digitalnog označivanja u skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (f) Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost i odjeljkom 2.6. njezina Priloga V.

A)   Izuzeće od obveze pridonošenja digitalnom cilju od 20 %

Ne dovodeći u pitanje prethodno navedeno, u skladu s člankom 21.c stavkom 3. Prijedloga izmjene Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, na reforme i ulaganja iz poglavlja o planu REPowerEU koji će se financirati u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost primjenjivat će se metoda digitalnog označivanja utvrđena u članku 19. stavku 3. točki (f) Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost i njezinu Prilogu VII., no potpora mjerama u okviru poglavlja o planu REPowerEU neće se uzeti u obzir pri izračunu je li ostvaren digitalni cilj od 20 %. S obzirom na nezapamćenu hitnost i važnost energetskih izazova s kojima se Unija suočava, takvo je izuzeće potrebno kako bi se osiguralo da se digitalnim označivanjem ne smanji sposobnost država članica da financiraju mjere koje pridonose ciljevima plana REPowerEU.

Iako su reforme i ulaganja navedeni u poglavlju o planu REPowerEU izuzeti iz izračuna doprinosa digitalnom cilju, poziva se države članice da predlože digitalna ulaganja relevantna za ciljeve plana REPowerEU. Takva bi ulaganja, na primjer, mogla obuhvaćati:

| — | digitalizaciju energetskih mreža, uključujući pametne mreže; |
| --- | --- |

—

digitalizaciju energetskih mreža, uključujući pametne mreže;

| — | uvođenje pametnih brojila, pametnog punjenja, pametnih sustava upravljanja i senzora u kombinaciji s radovima na obnovi energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

—

uvođenje pametnih brojila, pametnog punjenja, pametnih sustava upravljanja i senzora u kombinaciji s radovima na obnovi energetske učinkovitosti;

| — | klimatsku neutralnost podatkovnih centara i mreža te ponovnu upotrebu njihove otpadne topline; |
| --- | --- |

—

klimatsku neutralnost podatkovnih centara i mreža te ponovnu upotrebu njihove otpadne topline;

| — | kibersigurnost energetskog sustava, koja je od ključne važnosti za sigurnost opskrbe energijom; |
| --- | --- |

—

kibersigurnost energetskog sustava, koja je od ključne važnosti za sigurnost opskrbe energijom;

| — | podatkovne infrastrukture za omogućavanje široko rasprostranjenog razvoja upravljanja potrošnjom (npr. sa zajedničkim europskim prostorom za energetske podatke) i skladištenja energije; |
| --- | --- |

—

podatkovne infrastrukture za omogućavanje široko rasprostranjenog razvoja upravljanja potrošnjom (npr. sa zajedničkim europskim prostorom za energetske podatke) i skladištenja energije;

| — | mjere za digitalizaciju prometa koje su djelomično namijenjene smanjenju emisija stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

—

mjere za digitalizaciju prometa koje su djelomično namijenjene smanjenju emisija stakleničkih plinova;

| — | digitalne vještine ili aplikacije za jačanje položaja potrošača energije. |
| --- | --- |

—

digitalne vještine ili aplikacije za jačanje položaja potrošača energije.

Konačno, kako bi se očuvali digitalni ciljevi Mehanizma za oporavak i otpornost, digitalno označivanje i dalje će se primjenjivati na svu potporu mjerama navedenima u revizijama planova za oporavak i otpornost koje nisu obuhvaćene područjem primjene članka 21.c stavka 1. Prijedloga izmjene Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost.

B)   Dodatni kriterij za ocjenjivanje povezan s ciljevima plana REPowerEU

Reforme i ulaganja koji su obuhvaćeni poglavljima o planu REPowerEU i koji se financiraju u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost ocijenit će se na temelju dodatnog 12. kriterija za ocjenjivanje, utvrđenog u odjeljku 2.12. Priloga V. Prijedlogu izmjene Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, koji se odnosi na njihov djelotvoran doprinos ciljevima plana REPowerEU. U skladu s Prilogom V. Komisijinu Prijedlogu taj se kriterij može smatrati ispunjenim ako se tim mjerama ostvaruje jedan od sljedećih ciljeva:

| — | poboljšanje energetske infrastrukture i objekata kako bi se zadovoljile neposredne potrebe za sigurnošću opskrbe naftom i plinom, posebno kako bi se omogućila diversifikacija opskrbe u interesu Unije kao cjeline; |
| --- | --- |

—

poboljšanje energetske infrastrukture i objekata kako bi se zadovoljile neposredne potrebe za sigurnošću opskrbe naftom i plinom, posebno kako bi se omogućila diversifikacija opskrbe u interesu Unije kao cjeline;

| — | povećanje energetske učinkovitosti u zgradama, dekarbonizacija industrije, povećanje proizvodnje i upotrebe održivog biometana, vodika iz obnovljivih ili nefosilnih izvora i niskougljičnog vodika te povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

—

povećanje energetske učinkovitosti u zgradama, dekarbonizacija industrije, povećanje proizvodnje i upotrebe održivog biometana, vodika iz obnovljivih ili nefosilnih izvora i niskougljičnog vodika te povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora;

| — | rješavanje unutarnjih i prekograničnih uskih grla u prijenosu energije, posebno izgradnjom veza s drugim državama članicama, ili podupiranje prometa s nultom stopom emisija i njegove infrastrukture, uključujući željeznice; |
| --- | --- |

—

rješavanje unutarnjih i prekograničnih uskih grla u prijenosu energije, posebno izgradnjom veza s drugim državama članicama, ili podupiranje prometa s nultom stopom emisija i njegove infrastrukture, uključujući željeznice;

| — | podupiranje navedenih ciljeva ubrzanom prekvalifikacijom radne snage radi stjecanja zelenih vještina, kao i podupiranjem lanaca vrijednosti u ključnim materijalima i tehnologijama povezanima sa zelenom tranzicijom; |
| --- | --- |

—

podupiranje navedenih ciljeva ubrzanom prekvalifikacijom radne snage radi stjecanja zelenih vještina, kao i podupiranjem lanaca vrijednosti u ključnim materijalima i tehnologijama povezanima sa zelenom tranzicijom;

i ako se ispunjava sljedeći uvjet:

| — | komplementarnost i znatan doprinos reformi i ulaganja iz poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU (članak 21.c stavak 1.), zajedno s drugim opisanim mjerama (članak 21.c stavak 2. točke (a) i (b)), kako bi se postigla diversifikacija opskrbe energijom ili smanjila ovisnost o fosilnim gorivima u Uniji prije 2030. |
| --- | --- |

—

komplementarnost i znatan doprinos reformi i ulaganja iz poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU (članak 21.c stavak 1.), zajedno s drugim opisanim mjerama (članak 21.c stavak 2. točke (a) i (b)), kako bi se postigla diversifikacija opskrbe energijom ili smanjila ovisnost o fosilnim gorivima u Uniji prije 2030.

C)   Mjerenje učinka

Države članice trebale bi dokazati da će se s pomoću ulaganja i reformi postići ciljevi plana REPowerEU mjerenjem:

| — | smanjenja uvoza fosilnih goriva iz Rusije; |
| --- | --- |

—

smanjenja uvoza fosilnih goriva iz Rusije;

| — | procijenjenog smanjenja uvoza plina od Rusije u milijardama kubičnih metara istovjetnim mjerama; |
| --- | --- |

—

procijenjenog smanjenja uvoza plina od Rusije u milijardama kubičnih metara istovjetnim mjerama;

| — | procijenjenog smanjenja potrošnje energije; |
| --- | --- |

—

procijenjenog smanjenja potrošnje energije;

| — | modernizacije mrežne infrastrukture prema decentralizaciji, integraciji tržišta ili jačanju sigurnosti opskrbe energijom. |
| --- | --- |

—

modernizacije mrežne infrastrukture prema decentralizaciji, integraciji tržišta ili jačanju sigurnosti opskrbe energijom.

Poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU trebalo bi sadržavati tablicu u kojoj se navodi priroda svake mjere (tj. je li u pitanju nova ili izmijenjena mjera, postojeća mjera iz plana za oporavak i otpornost ili mjera financirana iz drugih izvora) i njezin očekivani učinak na smanjenje uvoza prirodnog plina iz Rusije, koje je izraženo u milijardama kubičnih metara.

| Naziv mjere | Očekivano smanjenje uvoza prirodnog plina iz Rusije 2027. u odnosu na 2019. (u milijardama kubičnih metara) |
| --- | --- |
| Reforma X | |
| Ulaganje Y | |
| Ukupno | |

Naziv mjere

Očekivano smanjenje uvoza prirodnog plina iz Rusije 2027. u odnosu na 2019. (u milijardama kubičnih metara)

Reforma X

Ulaganje Y

Ukupno

D)   Načelo nenanošenja bitne štete:

Prema prijedlogu Komisije, mjere za poboljšanje energetske infrastrukture i objekata kako bi se zadovoljile neposredne potrebe za sigurnošću opskrbe naftom i plinom, posebno kako bi se omogućila diversifikacija opskrbe u interesu Unije u cjelini, neće morati biti usklađene s načelom nenanošenja bitne štete. To se posebno odnosi na ulaganja u kapacitete povezane s plinom i naftom koji su ključni za osiguravanje vrlo brzog smanjenja ovisnosti o ruskim dobavljačima. To se odstupanje odnosi na mjere potrebne kako bi se zajamčila kratkoročna sigurnost opskrbe energijom i ne bi trebalo ometati opći napredak prema klimatskim ciljevima za 2050., uzimajući u obzir nacionalne energetske i klimatske planove.

Sve druge mjere povezane s ciljevima plana REPowerEU moraju poštovati načelo nenanošenja bitne štete u skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Općenito, usklađenost s načelom nenanošenja bitne štete pridonosi postizanju ciljeva plana REPowerEU u skladu sa sljedećim vodećim načelima:

| — | Mjere za koje postoji tehnološki i gospodarski izvedivo alternativno rješenje s malim učinkom na okoliš uglavnom su u skladu s načelom nenanošenja bitne štete, a posebno one koje se ne temelje na fosilnim gorivima, nego, primjerice, na obnovljivim izvorima energije. Time se ne smanjuje samo ovisnost o uvozu fosilnih goriva iz Rusije, nego se i poboljšava kvaliteta okoliša. |
| --- | --- |

—

Mjere za koje postoji tehnološki i gospodarski izvedivo alternativno rješenje s malim učinkom na okoliš uglavnom su u skladu s načelom nenanošenja bitne štete, a posebno one koje se ne temelje na fosilnim gorivima, nego, primjerice, na obnovljivim izvorima energije. Time se ne smanjuje samo ovisnost o uvozu fosilnih goriva iz Rusije, nego se i poboljšava kvaliteta okoliša.

| — | Kad je riječ o mjerama za koje ne postoji tehnološki i gospodarski izvedivo alternativno rješenje s malim učinkom na okoliš, države članice mogu dokazati usklađenost s načelom nenanošenja bitne štete predlaganjem najboljih dostupnih razina okolišne učinkovitosti u predmetnom sektoru. To može obuhvaćati aktivnosti i imovinu u kojima se upotrebljava manje fosilnih goriva ili ih se uopće ne upotrebljava. Načelom nenanošenja bitne štete stoga se podupire smanjenje ovisnosti o uvozu, čime se pridonosi postizanju ciljeva plana REPowerEU. |
| --- | --- |

—

Kad je riječ o mjerama za koje ne postoji tehnološki i gospodarski izvedivo alternativno rješenje s malim učinkom na okoliš, države članice mogu dokazati usklađenost s načelom nenanošenja bitne štete predlaganjem najboljih dostupnih razina okolišne učinkovitosti u predmetnom sektoru. To može obuhvaćati aktivnosti i imovinu u kojima se upotrebljava manje fosilnih goriva ili ih se uopće ne upotrebljava. Načelom nenanošenja bitne štete stoga se podupire smanjenje ovisnosti o uvozu, čime se pridonosi postizanju ciljeva plana REPowerEU.

Tim se načelima posebno podupire drugi stup plana REPowerEU, kojim se poziva na ulaganje u integrirani energetski sustav u cijeloj Uniji koji se uvelike temelji na obnovljivim izvorima energije i znatno većoj energetskoj učinkovitosti kako bi se smanjila ovisnost EU-a o fosilnim gorivima.

Mnoge mjere kojima se podupiru ciljevi plana REPowerEU već su uključene u donesene planove za oporavak i otpornost i utvrđeno je da su u skladu s načelom nenanošenja bitne štete. To uključuje mjere za promicanje energije iz obnovljivih izvora, uvođenje fleksibilne energetske infrastrukture otporne na buduće promjene i povećanje energetske učinkovitosti. Kako bi se olakšala priprema izmijenjenih planova, u primjerima u nastavku prikazano je kako osigurati usklađenost s načelom nenanošenja bitne štete za cilj ublažavanja klimatskih promjena za daljnje mjere u okviru plana REPowerEU.

Dekarbonizacija industrije:
  U okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, u skladu s bilješkom 27. Tehničkih smjernica, postrojenja za provedbu mjera obuhvaćena sustavom EU-a za trgovanje emisijama (ETS) moraju postići predviđene emisije stakleničkih plinova koje su znatno niže od relevantnih referentnih vrijednosti (7)
  . Iako za neke od tih aktivnosti trenutačno ne postoji tehnološki i gospodarski izvedivo alternativno rješenje bez utjecaja na okoliš ili s malim utjecajem na okoliš, taj će pristup pridonijeti smanjenju upotrebe fosilnih goriva, čime će se smanjiti i ovisnost EU-a o uvozu. Za proizvodnju vodika potiče se upotreba obnovljivih izvora energije.

Veća elektrifikacija
  : U Tehničkim smjernicama o primjeni načela nenanošenja bitne štete navodi se da mjere kojima se promiče veća elektrifikacija (npr. industrije, prometa i zgrada) ispunjavaju kriterij usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete za ublažavanje klimatskih promjena pod uvjetom da države članice dokažu da je veća elektrifikacija povezana s povećanjem kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora na nacionalnoj razini. Države članice u svoje izmijenjene planove mogu uključiti (dodatne) mjere kojima se podupire daljnja elektrifikacija ključnih sektora za koje se očekuje da će, u kombinaciji s električnom energijom iz obnovljivih izvora, izravno pridonijeti postizanju ciljeva plana REPowerEU.

II.   Opće smjernice za izmjenu planova za oporavak i otpornost

U odjeljcima u nastavku daje se pregled elemenata koje bi države članice trebale uzeti u obzir u svojim izmijenjenim planovima za oporavak i otpornost. Ovim se smjernicama odgovara na najčešća pitanja država članica i pružaju praktične upute za strukturiranje dopune planu za oporavak i otpornost u skladu sa zahtjevima iz članka 18. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost.

Kako bi se osigurala dosljednost prikaza dopune i plana za oporavak i otpornost, struktura u nastavku slijedi smjernice za pripremu planova za oporavak i otpornost iz siječnja 2021. Države članice potiče se da nastave upotrebljavati istu strukturu za svoje planove za oporavak i otpornost i da ograniče mijenjanje postojećih odjeljaka tih planova.

1.   Ciljevi izmjena

U ovom odjeljku države članice trebale bi objasniti razloge na kojima se temelje predložene promjene njihovih prethodno donesenih planova za oporavak i otpornost.

Obrazloženje koje treba dostaviti ovisit će o prirodi i svrsi tih promjena, kako je navedeno u dijelu I. ovog dokumenta. Države članice trebale bi stoga navesti pravnu osnovu za svaku promjenu, odnosno je li povezana sa zahtjevom za potporu u obliku zajma, ažuriranjem u skladu s člankom 18. stavkom 2. kako bi se uzeo u obzir revidirani financijski doprinos i/ili izmjenom u skladu s člankom 21. zbog objektivnih okolnosti. S obzirom na znatne količine vremena i resursa koje Komisija i nacionalna tijela trebaju uložiti u taj proces, svaka država članica poziva se da objedini sve predviđene izmjene svojeg plana u jednom zahtjevu. Odabir pravne osnove utjecat će na razinu promjena koje države članice mogu provesti i na uvjete koje moraju ispuniti kako bi izmijenjeni plan za oporavak i otpornost dobio pozitivnu ocjenu. Ako se revizija temelji na više razloga, država članica morat će jasno objasniti kako ispunjava uvjete i navesti obrazloženja povezana sa svakim od njih (npr. dodatne financijske potrebe za zahtjev za zajam u skladu s člankom 14. i objektivne okolnosti koje sprečavaju provedbu (dijela) plana u skladu s člankom 21.).

A)   Sveobuhvatan i primjereno uravnotežen odgovor na gospodarsku i socijalnu situaciju/doprinos za šest stupova

Izmijenjeni plan za oporavak i otpornost trebao bi i dalje predstavljati sveobuhvatan i primjereno uravnotežen odgovor na gospodarsku i socijalnu situaciju te na odgovarajući način pridonositi svih šest stupova iz članka 3. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Izmjene prvotnog plana trebale bi zadržati tu ravnotežu, a ako se ta ravnoteža izmjenama promijeni, one trebaju biti opravdane te je potrebno dokazati da su provedene u skladu s novim izazovima s kojima se države članice suočavaju i/ili s novom dodjelom financijskih sredstava u tim državama. Države članice trebale bi u tu svrhu opisati kako izmijenjeni plan za oporavak i otpornost i dalje predstavlja sveobuhvatan i primjereno uravnotežen odgovor na gospodarsku i socijalnu situaciju predmetne države članice. Ako su izmjene plana neznatne, države članice mogu jednostavno pretpostaviti da je doprinos za šest stupova i dalje uravnotežen, bez potrebe za dodatnim detaljnim objašnjavanjem.

Države članice trebale bi povezati nove mjere s relevantnim stupovima tako da objasne kako će im pridonijeti. Ako se u izmijenjenom planu određene mjere ukinu ili se smanji njihov opseg, trebalo bi objasniti kako će ukupni doprinos plana relevantnim stupovima ostati dostatan. U tom bi se objašnjenju po potrebi trebala uspostaviti veza između uklonjenih mjera i svih novih mjera predloženih kao zamjena za nj ih u odnosu na relevantne stupove.

U pruženim objašnjenjima trebalo bi uzeti u obzir sve nove promjene u državi članici ili u politikama EU-a koje utječu na šest stupova. Države članice posebno se potiče da, uzevši u obzir ciljeve plana REPowerEU, razmotre učinak najnovijih geopolitičkih kretanja na doprinos plana stupu zelene tranzicije. U tom su kontekstu prihvatljive dopune s dodatnim mjerama koje obuhvaćaju samo jedan ili dva stupa ako je to opravdano novim izazovima s kojima se suočavaju države članice.

B)   Povezanost s preporukama za pojedine zemlje i europskim semestrom

U izmijenjenom planu za oporavak i otpornost trebali bi se uzeti u obzir svi izazovi utvrđeni u relevantnim preporukama za pojedinu zemlju, uključujući one navedene u ciklusima europskog semestra 2019. i 2020. te u kasnijim ciklusima semestra do datuma dostavljanja izmijenjenog plana za oporavak i otpornost (8). Preporuke za pojedine zemlje izdane u ciklusu za 2022. bit će posebno relevantne. U izvješćima za pojedine zemlje za 2022. analizira se provedba mjera uključenih u planove za oporavak i otpornost te se utvrđuju ključni neriješeni ili novonastali problemi koji nisu dovoljno obrađeni u tim planovima i na kojima se temelje preporuke za pojedine zemlje za 2022.

Kako je istaknuto u odjeljku I., korekcije maksimalnog financijskog doprinosa naniže ne utječu na potrebu da se provedu sve relevantne preporuke za pojedine zemlje ili znatan dio njih. Stoga bi izmijenjeni plan za oporavak i otpornost trebao zadržati jednaku razinu ambicije kao prethodni plan.

Za države članice koje zatraže zajam ili čiji se maksimalni financijski doprinos u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost (znatno) poveća, pri dopunama prvotnog plana treba uzeti u obzir cijeli skup preporuka za pojedine zemlje za 2019., 2020. i 2022. To se posebno odnosi na dodatne potrebe za reformama i ulaganjima utvrđene tijekom provedbe europskog semestra 2022., uključujući one povezane s potrebom za smanjenje energetske ovisnosti. Prikaz dopune ujedno je prilika za rješavanje problema utvrđenih u prethodnim ciklusima europskog semestra koji su samo djelomično riješeni ili nisu riješeni u donesenom planu za oporavak i otpornost.

Pri pripremi dopune države članice trebale bi osigurati da je učinak predloženih izmjena na fiskalnu održivost u skladu s preporukom za pojedinu zemlju za 2022. koja se odnosi na fiskalna i fiskalno-strukturna pitanja, kako ju je odobrilo Vijeće. Osim toga, države članice čija je valuta euro trebale bi pri ocjeni i predstavljanju fiskalnog učinka predloženih izmjena svojih planova za oporavak i otpornost osigurati da su ažurirane mjere iz plana za oporavak i otpornost u skladu s prioritetima utvrđenima u najnovijoj preporuci o ekonomskoj politici europodručja, kako ju je donijelo Vijeće.

C)   Ukupni učinak plana za oporavak i otpornost

U skladu sa smjernicama za pripremu planova za oporavak i otpornost za 2021. države članice trebale bi objasniti u kojoj se mjeri očekuje da će predložene promjene utjecati na ukupni učinak njihovih planova za oporavak i otpornost. U tom bi se objašnjenju trebao prikazati očekivani učinak izmijenjenog plana za oporavak i otpornost u cjelini s obzirom na dodane ili uklonjene mjere. Pri primjeni smjernica za pripremu planova za oporavak i otpornost za 2021. trebalo bi uzeti u obzir sljedeće elemente:

| — | makroekonomske i socijalne izglede; |
| --- | --- |

—

makroekonomske i socijalne izglede;

| — | makroekonomski i socijalni učinak plana za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

—

makroekonomski i socijalni učinak plana za oporavak i otpornost;

| — | održivost; |
| --- | --- |

—

održivost;

| — | koheziju. |
| --- | --- |

—

koheziju.

Poziva se države članice da dostave ažurirane brojčane podatke o učinku svojih izmijenjenih planova za oporavak i otpornost ako su se znatno promijenili u odnosu na one dostavljene u okviru prethodno donesenog plana za oporavak i otpornost. Države članice pritom se mogu osloniti na informacije iz svojih nacionalnih programa reformi i prema potrebi mogu upućivati na druge izvore informacija. Opseg novih dostavljenih informacija trebao bi biti razmjeran promjenama predloženima u dopuni.

D)   Koherentnost

Učinak predloženih promjena na koherentnost izmijenjenog plana za oporavak i otpornost trebalo bi prikazati tako da se upućivanjem na zadržane i povučene mjere u izmijenjenom planu objasni interakcija između novih ili izmijenjenih mjera i mjera uključenih u prethodno doneseni plan za oporavak i otpornost. Države članice poziva se i da objasne kako se održava opća ravnoteža između reformi i ulaganja. Novim ili izmijenjenim mjerama ne bi se smjele stvoriti nedosljednosti ni pogoršati sveukupnu koherentnost plana za oporavak i otpornost.

E)   Rodna ravnopravnost i jednake mogućnosti za sve

Države članice trebale bi opisati kako promjene utječu na doprinos njihovih izmijenjenih planova za oporavak i otpornost postizanju ciljeva rodne ravnopravnosti i jednakih mogućnosti za sve. U kontekstu nedavnih događaja, ublažavanje rizika od energetskog siromaštva od ključne je važnosti.

Države članice trebale bi u tu svrhu slijediti smjernice za pripremu planova za oporavak i otpornost za 2021. i istodobno uzeti u obzir nedavne promjene tako da, na primjer:

| — | razmotre kako najbolje uključiti te ciljeve u postupak provedbe i praćenja, uzimajući u obzir dosad stečeno iskustvo u provedbi svojih planova; |
| --- | --- |

—

razmotre kako najbolje uključiti te ciljeve u postupak provedbe i praćenja, uzimajući u obzir dosad stečeno iskustvo u provedbi svojih planova;

| — | omoguće sudjelovanje tijela za jednakost i nediskriminaciju u provedbi planova za oporavak i otpornost, primjerice kao dio relevantnih nadzornih tijela; |
| --- | --- |

—

omoguće sudjelovanje tijela za jednakost i nediskriminaciju u provedbi planova za oporavak i otpornost, primjerice kao dio relevantnih nadzornih tijela;

| — | na bolji način uključe te ciljeve u revidirane ključne etape i ciljne vrijednosti, na primjer raščlanjivanjem po spolu, dobi, invaliditetu ili rasnom ili etničkom podrijetlu, gdje je to moguće. |
| --- | --- |

—

na bolji način uključe te ciljeve u revidirane ključne etape i ciljne vrijednosti, na primjer raščlanjivanjem po spolu, dobi, invaliditetu ili rasnom ili etničkom podrijetlu, gdje je to moguće.

Opseg novih dostavljenih informacija trebao bi biti razmjeran promjenama predloženima u dopuni.

F)   Prekogranični i višedržavni projekti

Većina donesenih planova za oporavak i otpornost uključuje višedržavne ili prekogranične inicijative. To posebno uključuje sudjelovanje u važnim projektima od zajedničkog europskog interesa u skladu s pravilima EU-a o državnim potporama. Države članice snažno se potiče da u kontekstu moguće revizije svojih planova za oporavak i otpornost razmotre jačanje potpore prekograničnim ili višedržavnim inicijativama, osobito onima koje su usklađene s ciljevima plana REPowerEU.

G)   Državne potpore

Pravila o državnim potporama u potpunosti se primjenjuju na dodatne ili revidirane reforme i ulaganja. Svaka država članica dužna je osigurati da su takve reforme i ulaganja u skladu s pravilima EU-a o državnim potporama i s primjenjivim postupcima povezanima s državnim potporama. Pri izradi svojih planova za oporavak i otpornost države članice moraju uzeti u obzir regulatorni okvir za državne potpore, uključujući Smjernice o državnim potporama za klimu, zaštitu okoliša i energiju za 2022 (9). Osim toga, u Uredbi o općem skupnom izuzeću određene kategorije državnih potpora proglašene su spojivima s Ugovorom pod uvjetom da ispunjavaju jasne uvjete i te se kategorije izuzimaju od obveze prethodnog obavješćivanja i odobrenja Komisije. Na primjer, kad je riječ o mjerama koje pridonose postizanju ciljeva plana REPowerEU, države članice potiču se da razmotre odredbe odjeljka 4. Uredbe o općem skupnom izuzeću koje se odnose na potpore za istraživanje, razvoj i inovacije i odjeljka 7. o potporama za zaštitu okoliša.

Privremeni okvir za mjere državne potpore u kriznim situacijama, koji je Komisija donijela 23. ožujka 2022. kako bi se pružila potpora gospodarstvu EU-a u kontekstu ruske invazije na Ukrajinu, mogao bi biti relevantan i za ocjenu državne potpore za mjere u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost u pojedinačnim slučajevima u kojima se potporom otklanjaju gospodarske posljedice ruske agresije na Ukrajinu.

U skladu sa smjernicama za pripremu planova za oporavak i otpornost za 2021. i predloškom planova pozivaju se države članice da u svojim ažuriranim planovima za oporavak i otpornost za sve nove ili revidirane reforme i ulaganja navedu smatraju li da je za mjeru potrebna prijava državne potpore i, ako jest, da navedu vremenski raspored prethodne prijave i prijave. Ako smatra da za mjeru nije potrebna prijava, država članica trebala bi uključiti upućivanje na postojeću odluku ili odredbe o odobrenju državne potpore u Uredbi o općem skupnom izuzeću ili drugim uredbama o skupnom izuzeću koje se primjenjuju na mjeru, zajedno s opravdanjem ili opisom razloga zbog kojih se mjera ne smatra državnom potporom. Pri predviđanju vremenskog okvira za postizanje relevantnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti države članice moraju osigurati dovoljno vremena kako bi Komisija mogla odobriti sve državne potpore koje bi mogle biti prisutne u relevantnim mjerama ulaganja i za koje je potrebna prijava državne potpore. Komisija je spremna pružiti državama članicama preliminarne smjernice o usklađenosti svakog ulaganja predviđenog u njihovim izmijenjenim planovima za oporavak i otpornost s regulatornim okvirom za državne potpore. Potiču se države članice da Komisiji dostave svoj raspored (prethodne) prijave kako bi se osiguralo dovoljno vremena.

Na temelju prethodnog iskustva s mjerama koje su uključene u planove za oporavak i otpornost i revidirane sa stajališta državnih potpora rana komunikacija sa službama Komisije pri pripremi planova za oporavak i otpornost ključna je za brzu ocjenu državnih potpora za prijavljene mjere. Pozivaju se države članice da se uključe u rasprave sa službama Komisije kako bi u potpunosti iskoristile mogućnosti koje pružaju različiti okviri za državne potpore te u svrhu osmišljavanja mjera u skladu s primjenjivim pravilima.

2.   Opis promjena

U skladu sa smjernicama za pripremu planova za oporavak i otpornost za 2021. i predloškom planova ovaj bi odjeljak trebao biti strukturiran po komponentama. Odjeljak bi trebalo uključiti samo za one komponente za koje su unesene promjene. U njemu se ne bi trebale ponavljati informacije navedene u drugim odjeljcima, nego bi trebalo navesti koje su promjene unesene u usporedbi s prethodno donesenim planom za oporavak i otpornost (s točnim upućivanjima na odgovarajuće odjeljke i mjere).

Države članice mogu postojećim komponentama dodati nekoliko reformi i ulaganja u okviru iste teme (npr. nova mjera obnove zgrada može se dodati postojećoj komponenti o energetskoj obnovi). Države članice mogu dodati i potpuno nove komponente u slučaju novih ulaganja i reformi s različitim prioritetima.

A)   Opis reformi i ulaganja

Za svaku komponentu u kojoj su promijenjene temeljne mjere države članice trebale bi navesti koja su ulaganja ili reforme „dodani”, „uklonjeni” ili „izmijenjeni” u usporedbi s planom za oporavak i otpornost na temelju kojeg je donesena prethodna provedbena odluka Vijeća.

Upotreba financijskih instrumenata

Upotreba financijskih instrumenata koji se financiraju ili podupiru sredstvima Mehanizma za oporavak i otpornost, uključujući zajmove, može biti privlačno rješenje za osiguravanje ulaganja predviđenih u planovima za oporavak i otpornost iz nekoliko razloga:

| — | financijski instrumenti mogu uključivati otplatu glavnice koju su korisnici primili državi članici, čime se dugoročno ograničava stvaranje javnog duga; |
| --- | --- |

—

financijski instrumenti mogu uključivati otplatu glavnice koju su korisnici primili državi članici, čime se dugoročno ograničava stvaranje javnog duga;

| — | tim se instrumentima mora omogućiti ponovna upotreba tokova, uključujući otplatu glavnice, za iste ciljeve politike, što uključuje otplatu nakon 2026. i/ili otplatu zajmova u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

—

tim se instrumentima mora omogućiti ponovna upotreba tokova, uključujući otplatu glavnice, za iste ciljeve politike, što uključuje otplatu nakon 2026. i/ili otplatu zajmova u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost;

| — | ti instrumenti mogu poslužiti za financiranje brojnih malih ulaganja unutar usklađenog okvira i olakšati dostup do potencijalnih korisnika putem decentraliziranih partnerskih struktura; |
| --- | --- |

—

ti instrumenti mogu poslužiti za financiranje brojnih malih ulaganja unutar usklađenog okvira i olakšati dostup do potencijalnih korisnika putem decentraliziranih partnerskih struktura;

| — | ti instrumenti mogu pomoći u privlačenju dodatnih financijskih sredstava ili zajedničkih ulaganja, posebno od privatnih poduzeća i privatnih financijskih institucija. |
| --- | --- |

—

ti instrumenti mogu pomoći u privlačenju dodatnih financijskih sredstava ili zajedničkih ulaganja, posebno od privatnih poduzeća i privatnih financijskih institucija.

Od 22 plana za oporavak i otpornost donesena do kraja veljače 2022. 15 planova sadržava ukupno 53 financijska instrumenta u vrijednosti od približno 22,4 milijarde EUR, od čega je 19,9 milijardi EUR financirano zajmovima u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. Njima se podupiru teme koje su posebno važne u kontekstu najnovijih geopolitičkih izazova, kao što su zelena i digitalna tranzicija poduzeća, energetska učinkovitost, inovacije, socijalno stanovanje ili poljoprivreda. Obuhvaćaju financirane instrumente (zajmove, vlasnički kapital, kvazivlasnički/mezaninski kapital, poduzetnički kapital) i nefinancirane instrumente (jamstva i subvencije kamatnih stopa). Financirani instrumenti iznose približno19,2 milijarde EUR. Partneri u provedbi uključuju EIB, EIF, EBRD, nacionalne razvojne banke i institucije, državne agencije ili fondove, ministarstva i komercijalne banke.

Na temelju postojećih planova mogle bi se primijeniti sljedeće vrste financijskih instrumenata:

| — | jamstveni instrumenti za smanjenje rizika programa obnove radi povećanja energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

—

jamstveni instrumenti za smanjenje rizika programa obnove radi povećanja energetske učinkovitosti;

| — | ugovori o kupnji energije za ulaganja u obnovljive izvore energije; |
| --- | --- |

—

ugovori o kupnji energije za ulaganja u obnovljive izvore energije;

| — | vlasnička ulaganja u poduzeća ili fondove vlasničkog kapitala kojima se podupire zelena tranzicija. |
| --- | --- |

—

vlasnička ulaganja u poduzeća ili fondove vlasničkog kapitala kojima se podupire zelena tranzicija.

U Prilogu su navedene dodatne informacije o upotrebi financijskih instrumenata u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost na temelju iskustva stečenog u pripremi i provedbi početnih planova za oporavak i otpornost.

B)   Zelena i digitalna dimenzija

Države članice trebale bi objasniti u kojoj će mjeri njihovi izmijenjeni planovi za oporavak i otpornost pridonijeti zelenoj tranziciji i smanjenju energetske ovisnosti EU-a, kao i digitalnoj tranziciji otpornoj na buduće promjene i snažnom jedinstvenom digitalnom tržištu, ili riješiti probleme koji iz njih proizlaze. To može uključivati istraživačke i inovacijske mjere s odgovarajućim vremenskim okvirom. Smatra se da se obje tranzicije međusobno nadopunjuju u skladu s konceptom usporedne tranzicije i Komisija će ih razmotriti zajedno.

Zelena dimenzija mjera iz plana za oporavak i otpornost nastavit će se ocjenjivati primjenom kvalitativnog pristupa (usmjerenog na povezanost tih mjera i energetskih, klimatskih i okolišnih izazova svake države članice) i kvantitativnog pristupa (ukupni doprinos izmijenjenog plana za oporavak i otpornost postizanju klimatskih ciljeva mora iznositi najmanje 37 % ukupnih dodijeljenih sredstava plana – vidjeti odjeljak X. o praćenju klimatskih mjera).

Pozivaju se države članice da objasne kako se njihovim izmijenjenim planovima za oporavak i otpornost pridonosi postizanju klimatskih ciljeva EU-a utvrđenih u propisu o klimi i kako se uzimaju u obzir paketi „Spremni za 55 %” predloženi u srpnju i prosincu 2021 (10). Paketom „Spremni za 55 %” utvrđuju se zakonodavne mjere za prilagodbu politika u području klime, energetike, upotrebe zemljišta, prometa i oporezivanja cilju smanjenja neto emisija stakleničkih plinova za najmanje 55 % do 2030. i cilju postizanja klimatske neutralnosti, kako je utvrđen europskim propisom o klimi.

Digitalna dimenzija mjera iz plana za oporavak i otpornost nastavit će se ocjenjivati primjenom kvalitativnog i kvantitativnog pristupa. Europska komisija predstavila je 9. ožujka 2021. „Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće”, strukturiran oko četiri glavne točke: vještine, sigurna i održiva digitalna infrastruktura, digitalna transformacija poduzeća i digitalizacija javnih usluga. Njime se utvrđuju ambiciozni ciljevi na razini EU-a za svaku od tih točaka s rokom do 2030. Nakon toga donesen je prijedlog odluke o programu politike za 2030. „Put prema digitalnom desetljeću”, koji bi trebao stupiti na snagu do kraja 2022. Programom bi se uspostavila upravljačka struktura u okviru koje bi države članice i Komisija strukturirano surađivale radi postizanja ciljeva i kojom bi se olakšala provedba višedržavnih projekata. Pozivaju se države članice da navedu kako bi sve dodatne ili izmijenjene mjere koje se odnose na digitalnu tranziciju, ili izazovi koji iz nje proizlaze, pridonijele četirima glavnim točkama i postizanju ciljeva za 2030.

Kad je riječ o kvantitativnom pristupu, ukupni doprinos izmijenjenog plana za oporavak i otpornost digitalnim ciljevima mora iznositi najmanje 20 % ukupnih dodijeljenih sredstava plana.

C)   Praćenje klimatskih mjera i digitalno označivanje

Klimatski cilj od 37 % i digitalni cilj od 20 % utvrđeni u članku 19. stavku 3. točkama (e) i (f) Uredbe o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost i dalje su obvezni u slučaju izmjena plana za oporavak i otpornost neovisno o razlozima koji su doveli do tih izmjena (ne uključujući troškove mjera uključenih u poglavlje o planu REPowerEU u pogledu digitalnog označivanja). Stoga je važno da države članice pri revidiranju svojih planova za oporavak i otpornost uzmu u obzir ukupna dodijeljena sredstva iz plana za oporavak i otpornost, među ostalim kad god se revidirani financijski doprinos poveća ili smanji.

Smjernice za pripremu planova za oporavak i otpornost za 2021. i dalje su valjane, stoga bi države članice za svaku novu ili izmijenjenu mjeru trebale objasniti njezin doprinos klimatskim i digitalnim ciljevima. U slučaju promjene ukupnog procijenjenog troška plana za oporavak i otpornost ili troška bilo koje mjere koja uključuje klimatsko ili digitalno označivanje bit će potrebna nova ocjena označivanja kako bi se provjerilo postižu li se i dalje ta dva cilja. Ocjena označivanja morat će se provesti i u slučaju bilo kakvih promjena prvotnog područja primjene, prirode ili strukture postojeće mjere.

Važno je napomenuti da se oba cilja izračunavaju za izmijenjeni plan za oporavak i otpornost u cjelini, koji se sastoji od prethodno donesenog plana za oporavak i otpornost i dopune, ne uključujući troškove mjera uključenih u poglavlje o planu REPowerEU u pogledu digitalnog označivanja. Klimatski i digitalni doprinosi ponovno će se izračunati za izmijenjeni plan za oporavak i otpornost uzimajući u obzir promjene mjera u planu za oporavak i otpornost i ukupnog procijenjenog troška. Klimatski doprinos usporedit će se s ukupnim dodijeljenim sredstvima u okviru plana za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU. Digitalni doprinos usporedit će se s ukupnim dodijeljenim sredstvima u okviru plana za oporavak i otpornost, ne uključujući iznose za reforme i ulaganja iz poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU.

Na temelju iskustva s 24 plana koja su pozitivno ocijenjena do kraja travnja 2022., za mjere koje obuhvaćaju više područja, kao što su horizontalne mjere potrebno je, gdje je to primjereno, provesti praćenje klimatskih mjera i digitalno označivanje na razini podmjera (posebnom dijelu mjere koji se odnosi na određeno područje intervencije) u okviru različitih područja intervencije (u skladu s prilozima VI. i VII. Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost).

Nadalje, valja podsjetiti da su u članku 19. stavku 3. točkama (e) i (f) Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost i njezinim prilozima VI. i VII. utvrđeni primjenjivi koeficijenti za izračun potpore klimatskim i digitalnim ciljevima. U skladu s tim odredbama koeficijenti za potporu za klimatske ciljeve mogu se povećati (do ukupnog iznosa od 3 % za označivanje klimatskih promjena) pod uvjetom da su popraćeni mjerama kojima se povećava njihov učinak. Države članice trebale bi u dovoljnoj mjeri opravdati primjenu takvih odredaba kad je to relevantno.

Države članice trebale bi opisati poseban pristup koji predlažu za označivanje takvih mjera. Komisija može pomoći državama članicama da dobiju primjere označivanja sličnih mjera u planovima za oporavak i otpornost koje je Vijeće prethodno donijelo.

D)   Načelo nenanošenja bitne štete

Tehničke smjernice o primjeni načela nenanošenja bitne štete (2021/C 58/01), u kojima se utvrđuju vodeća načela i načini primjene načela nenanošenja bitne štete u kontekstu Mehanizma za oporavak i otpornost, ostat će potpuno primjenjive, uzimajući u obzir njegova posebna obilježja. U njima je naveden i „kontrolni popis” koji treba slijediti pri samoprocjeni usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete koju treba uključiti u izmijenjeni plan za oporavak i otpornost za svaku mjeru. U ovom su odjeljku sažeti ključni elementi tih smjernica i objašnjena je njihova primjena na nove ili revidirane mjere. U njemu se navode i dodatna pojašnjenja na temelju iskustva s prethodno donesenim planovima za oporavak i otpornost.

Kako bi se načelo nenanošenja bitne štete trebalo primjenjivati u kontekstu revizija planova za oporavak i otpornost?

Države članice moraju dostaviti samoprocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete za svaku novu ili izmijenjenu mjeru uključenu u izmijenjeni plan za oporavak i otpornost, osim u slučajevima u kojima se to načelo ne primjenjuje (vidjeti i odjeljak 2.1. i Prilog I. Tehničkim smjernicama o primjeni načela nenanošenja bitne štete). Trebalo bi uzeti u obzir sljedeća međusektorska razmatranja (vidjeti i Prilog s dodatnim informacijama o načinima usklađivanja s načelom nenanošenja bitne štete):

| — | Nova alternativna rješenja s malim utjecajem na okoliš: Načela iz odjeljka 2.4., uključujući bilješku 25. iz Tehničkih smjernica o primjeni načela nenanošenja bitne štete, i dalje se primjenjuju na ocjenu novih ili revidiranih mjera. Ocjena usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete za te mjere trebala bi uzeti u obzir informacije o alternativnim rješenjima s malim utjecajem na okoliš koje su dostupne u trenutku podnošenja izmijenjenog plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

—

Nova alternativna rješenja s malim utjecajem na okoliš: Načela iz odjeljka 2.4., uključujući bilješku 25. iz Tehničkih smjernica o primjeni načela nenanošenja bitne štete, i dalje se primjenjuju na ocjenu novih ili revidiranih mjera. Ocjena usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete za te mjere trebala bi uzeti u obzir informacije o alternativnim rješenjima s malim utjecajem na okoliš koje su dostupne u trenutku podnošenja izmijenjenog plana za oporavak i otpornost.

| — | Ne smije se povećati utjecaj na okoliš u usporedbi s početnom mjerom: U slučaju izmjene postojeće mjere izmjena ne bi smjela povećati njezin relativni utjecaj na okoliš u usporedbi s utjecajem početne mjere. Država članica trebala bi to dokazati. Ako je utjecaj povećan, država članica trebala bi dokazati da je mjera i dalje u skladu s načelom nenanošenja bitne štete unatoč njezinu većem utjecaju na okoliš. |
| --- | --- |

—

Ne smije se povećati utjecaj na okoliš u usporedbi s početnom mjerom: U slučaju izmjene postojeće mjere izmjena ne bi smjela povećati njezin relativni utjecaj na okoliš u usporedbi s utjecajem početne mjere. Država članica trebala bi to dokazati. Ako je utjecaj povećan, država članica trebala bi dokazati da je mjera i dalje u skladu s načelom nenanošenja bitne štete unatoč njezinu većem utjecaju na okoliš.

| — | Mjere u okviru plana REPowerEU: Mjere namijenjene proizvodnji energije iz obnovljivih izvora, uključujući bioenergiju koja ispunjava kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova utvrđene u Direktivi (EU) 2018/2001 o energiji iz obnovljivih izvora, elektroenergetske mreže i skladištenje, energetsku učinkovitost i infrastrukturu prilagođenu vodiku, već su uključene u donesene planove za oporavak i otpornost u skladu s načelom nenanošenja bitne štete. Uglavnom im je dodijeljen koeficijent za potporu za klimatske ciljeve od 100 % i stoga je za cilj ublažavanja klimatskih promjena primijenjena pojednostavnjena ocjena usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete. Ta mogućnost vrijedi i za slične mjere u izmijenjenim planovima za oporavak i otpornost koje ispunjavaju uvjete za dodjelu koeficijenta za potporu za klimatske ciljeve od 100 %. Slično tome, mjere kojima se promiču industrijska dekarbonizacija i veća elektrifikacija općenito se smatraju usklađenima s načelom nenanošenja bitne štete za cilj ublažavanja klimatskih promjena ako ispunjavaju uvjete utvrđene u dijelu II. odjeljku I. točki 3. podtočki D ovih Smjernica. |
| --- | --- |

—

Mjere u okviru plana REPowerEU: Mjere namijenjene proizvodnji energije iz obnovljivih izvora, uključujući bioenergiju koja ispunjava kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova utvrđene u Direktivi (EU) 2018/2001 o energiji iz obnovljivih izvora, elektroenergetske mreže i skladištenje, energetsku učinkovitost i infrastrukturu prilagođenu vodiku, već su uključene u donesene planove za oporavak i otpornost u skladu s načelom nenanošenja bitne štete. Uglavnom im je dodijeljen koeficijent za potporu za klimatske ciljeve od 100 % i stoga je za cilj ublažavanja klimatskih promjena primijenjena pojednostavnjena ocjena usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete. Ta mogućnost vrijedi i za slične mjere u izmijenjenim planovima za oporavak i otpornost koje ispunjavaju uvjete za dodjelu koeficijenta za potporu za klimatske ciljeve od 100 %. Slično tome, mjere kojima se promiču industrijska dekarbonizacija i veća elektrifikacija općenito se smatraju usklađenima s načelom nenanošenja bitne štete za cilj ublažavanja klimatskih promjena ako ispunjavaju uvjete utvrđene u dijelu II. odjeljku I. točki 3. podtočki D ovih Smjernica.

Kako bi države članice u svojim planovima za oporavak i otpornost trebale pokazati da su mjere usklađene s načelom nenanošenja bitne štete?

U slučaju promjena mogla bi se predvidjeti dva glavna scenarija s različitim učinkom na postupak ocjene usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete:

| — | Uvođenje nove mjere: Ako država članica odluči dodati novu mjeru u svoj plan za oporavak i otpornost, trebalo bi slijediti isti postupak kao i za početno podnošenje plana za oporavak i otpornost. Država članica trebala bi ispuniti kontrolni popis iz Priloga I. Tehničkim smjernicama o primjeni načela nenanošenja bitne štete kako bi potkrijepila svoju analizu toga utječe li nova mjera na okolišne ciljeve i u kojoj mjeri. |
| --- | --- |

—

Uvođenje nove mjere: Ako država članica odluči dodati novu mjeru u svoj plan za oporavak i otpornost, trebalo bi slijediti isti postupak kao i za početno podnošenje plana za oporavak i otpornost. Država članica trebala bi ispuniti kontrolni popis iz Priloga I. Tehničkim smjernicama o primjeni načela nenanošenja bitne štete kako bi potkrijepila svoju analizu toga utječe li nova mjera na okolišne ciljeve i u kojoj mjeri.

| — | Izmjena postojeće mjere: Države članice možda će htjeti promijeniti oblik, prirodu ili područje primjene postojeće mjere. Države članice trebale bi dostaviti odgovarajuću ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete i prema potrebi izmijeniti je kako bi se uključile izmjene mjere. Država članica trebala bi navesti upućivanje na odjeljak prethodno donesenog plana za oporavak i otpornost u kojemu je navedena početna ocjena usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete. |
| --- | --- |

—

Izmjena postojeće mjere: Države članice možda će htjeti promijeniti oblik, prirodu ili područje primjene postojeće mjere. Države članice trebale bi dostaviti odgovarajuću ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete i prema potrebi izmijeniti je kako bi se uključile izmjene mjere. Država članica trebala bi navesti upućivanje na odjeljak prethodno donesenog plana za oporavak i otpornost u kojemu je navedena početna ocjena usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete.

E)   Otvorena strateška autonomija

Smjernice za pripremu planova za oporavak i otpornost za 2021. i dalje su referentna točka za ocjenu strateške autonomije. Planovima za oporavak i otpornost trebale bi se ojačati otpornost i strateška autonomija Unije. U skladu s Izjavom iz Versaillesa EU i države članice trebali bi se međusobno nadopunjavati u provedbi mjera u cilju postizanja snažnije gospodarske osnove smanjenjem strateških ovisnosti.

Pozivaju se države članice i da se usredotoče na ključne lance vrijednosti u ključnim materijalima i tehnologijama povezanih sa zelenom tranzicijom. To posebno uključuje proizvodnju opreme i tehnologija koje se temelje na niskougljičnoj energiji. S obzirom na trenutačnu geopolitičku situaciju koja će se vrlo vjerojatno nastaviti sljedećih godina, države članice trebaju razmotriti podupiranje razvoja i širenja svojih industrijskih vrijednosnih lanaca u cilju proizvodnje i recikliranja tehnoloških komponenti i opreme s niskom razinom emisija ugljika potrebnih za postizanje njihovih energetskih i klimatskih ciljeva. Potpora industriji u tom pogledu može obuhvaćati proizvodni kapacitet opreme za čistu tehnologiju, osobito solarnih ploča, vjetroelektrana, toplinskih crpki, elektrolizatora i drugih tehnologija s niskom razinom emisije ugljika. To uključuje mjere kružnog gospodarstva kako bi se osigurala opskrba sirovinama u ključnim sektorima.

Države članice trebale bi, prema potrebi, dostaviti samoprocjenu sigurnosti za ulaganja u digitalne kapacitete i povezivost. U samoprocjeni sigurnosti trebalo bi utvrditi sve sigurnosne probleme i načine njihova rješavanja. Države članice koje to još nisu učinile trebale bi provesti takvu samoprocjenu i dostaviti dodatna objašnjenja u kojima se opisuje kako će mjere pridonijeti otvorenoj strateškoj autonomiji i rješavanju sigurnosnih problema Unije. Dodatnim objašnjenjima trebali bi se jasno utvrditi povezani rizici i vrste mjera koje su predviđene za njihovo ublažavanje.

F)   Ključne etape, ciljne vrijednosti i vremenski okvir

Pri izmjeni svojih planova za oporavak i otpornost države članice trebale bi osigurati da svaka nova ili izmijenjena mjera koja se podupire u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost bude popraćena odgovarajućim skupom ključnih etapa i ciljnih vrijednosti. Države članice trebale bi pri utvrđivanju novih ili predlaganju bilo kakvih izmjena postojećih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti slijediti načela navedena u smjernicama za pripremu planova za oporavak i otpornost za 2021., među ostalim u pogledu njihove specifičnosti i pouzdanosti.

Prijedlog novih ili izmijenjenih ključnih etapa ili ciljnih vrijednosti strogo se temelji na uključivanju novih ili izmijenjenih mjera u izmijenjeni plan za oporavak i otpornost. Na njih se primjenjuju isti zahtjevi koji se odnose na pravnu osnovu kojom se opravdava revizija prethodno donesenog plana za oporavak i otpornost, kako je utvrđeno u odjeljku I. ovog dokumenta. Na primjer, ažuriranje u skladu s člankom 18. kako bi se uzeo u obzir revidirani financijski doprinos ne može se upotrijebiti za reviziju sadržaja ključnih etapa ili ciljnih vrijednosti mjera na koje takvo ažuriranje ne utječe. Glavno je načelo da se razina ambicije temeljnih mjera ne bi smjela smanjivati. Za mjere uključene u poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU za koje se ne prima financijska potpora iz Mehanizma za oporavak i otpornost nisu potrebne ključne etape i ciljne vrijednosti.

Budući da se države članice potiče na sudjelovanje u prekograničnim ili višedržavnim projektima kojima se podupiru ciljevi plana REPowerEU, trebalo bi posebno voditi računa o tome da se osigura dobro utvrđivanje povezanih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti. S jedne strane, trebalo bi ih jasno podijeliti među državama članicama koje sudjeluju u takvim projektima kako bi se izbjegla preklapanja i kašnjenja u ocjeni i provedbi. Uspješan dovršetak jednog plana za oporavak i otpornost trebao bi biti neovisan o planu druge države članice. S druge strane, ključne etape i ciljne vrijednosti trebale bi biti dobro koordinirane kako bi se osiguralo da se neizbježne međuovisnosti među državama članicama primjereno ocijene i da se utvrde razboriti rokovi za provedbu. Komisija je spremna pomoći skupinama država članica koje sudjeluju u prekograničnim ili višedržavnim projektima kako bi osigurala da su njihove ključne etape i ciljne vrijednosti primjereno osmišljene.

Kako bi se izbjegla kašnjenja u podnošenju zahtjeva za plaćanje Komisiji, države članice mogu predložiti revidirani vremenski okvir za neke ključne etape ili ciljne vrijednosti pod uvjetom da se tim promjenama ne smanje ambicije relevantnih mjera.

Razdoblje provedbe nekih ulaganja uključenih u poglavlje o planu REPowerEU u tom kontekstu može trajati i nakon 2026. U takvim bi slučajevima povezane ključne etape i ciljne vrijednosti trebale biti osmišljene tako da uključuju samo mjere koje se podupiru Mehanizmom za oporavak i otpornost tijekom trajanja Mehanizma, dok bi se pri osmišljavanju mjera trebalo jasno utvrditi koji će se koraci provedbe financirati nacionalnim ili drugim sredstvima EU-a nakon 2026. Ako država članica predloži izmjenu svojeg plana za oporavak i otpornost na temelju članka 21., promjene postojećih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti mogu se provesti samo ako su povezane s objektivnim okolnostima koje su istaknute kako bi se opravdala izmjena. Kako je objašnjeno u dijelu I. ovih smjernica, trebala bi postojati uzročno-posljedična veza između objektivnih okolnosti i predloženih promjena.

Administrativne pogreške otkrivene u provedbenoj odluci Vijeća mogu se prijaviti Komisiji i Vijeću u bilo kojem trenutku tijekom provedbe planova za oporavak i otpornost. Te će se pogreške uzeti u obzir u Komisijinu prijedlogu za novu/revidiranu provedbenu odluku Vijeća ili u posebnom ispravku.

G)   Financiranje i troškovi

Nove mjere: Države članice dostavljaju procijenjene ukupne troškove predloženih novih reformi i ulaganja u dopuni. Ta se obveza odnosi i na reforme i ulaganja koji su uključeni u poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU. Za reforme i ulaganja koji se ne financiraju u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost nije potrebno navesti informacije o troškovima.

Revidirane mjere: Ako promjene utječu na procjene troškova, država članica dostavlja ažurirane procjene troškova za svaku revidiranu mjeru. Ako se promjena odnosi samo na opseg mjere, revizija procijenjenih troškova trebala bi se provesti razmjerno tome.

Metodologija: Pri izradi tih procjena troškova države članice trebale bi slijediti posebne upute iz smjernica za pripremu planova za oporavak i otpornost za 2021. U pravilu se od država članica ne očekuje da dostave revidirane procjene troškova za mjere koje nisu ni nove ni izmijenjene. Države članice mogu dostaviti potvrdu procjene troškova koju provodi neovisno javno tijelo, što bi moglo pridonijeti jačanju vjerodostojnosti procjena.

3.   Komplementarnost i provedba planova za oporavak i otpornost

A)   Usklađenost s drugim inicijativama

U skladu s člankom 17. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost svi planovi za oporavak i otpornost, uključujući dopune, moraju biti usklađeni s relevantnim preporukama za pojedinu zemlju (uglavnom preporukama za 2019., 2020. i 2022.), kao i s informacijama iz nacionalnih programa reformi, nacionalnih energetskih i klimatskih planova i njihovih ažuriranih verzija u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999, teritorijalnim planovima za pravednu tranziciju, planovima provedbe Garancije za mlade, sporazumima o partnerstvu i operativnim programima.

| — | za više informacija o usklađenosti s relevantnim preporukama za pojedine zemlje i nacionalnim programima reformi vidjeti odjeljak o europskom semestru ovih Smjernica; |
| --- | --- |

—

za više informacija o usklađenosti s relevantnim preporukama za pojedine zemlje i nacionalnim programima reformi vidjeti odjeljak o europskom semestru ovih Smjernica;

| — | dopune će isto tako morati biti usklađene s aktivnostima usmjerenima na klimatski neutralno gospodarstvo koje će biti utvrđene u teritorijalnim planovima za pravednu tranziciju; |
| --- | --- |

—

dopune će isto tako morati biti usklađene s aktivnostima usmjerenima na klimatski neutralno gospodarstvo koje će biti utvrđene u teritorijalnim planovima za pravednu tranziciju;

| — | naposljetku, dopune će morati biti usklađene sa sporazumima o partnerstvu i operativnim programima koji će biti doneseni nakon donošenja početnih planova za oporavak i otpornost. S obzirom na činjenicu da su sve države članice u postupku zaključivanja (ili su zaključile) svoje sporazume o partnerstvu, trebale bi objasniti kako su nove ili izmijenjene mjere iz planova za oporavak i otpornost komplementarne s provedbom programa u razdoblju 2021.–2027 (11)., uzimajući u obzir mogućnost prijenosa sredstava u skladu s člancima 26. i 26.a Uredbe o zajedničkim odredbama. |
| --- | --- |

—

naposljetku, dopune će morati biti usklađene sa sporazumima o partnerstvu i operativnim programima koji će biti doneseni nakon donošenja početnih planova za oporavak i otpornost. S obzirom na činjenicu da su sve države članice u postupku zaključivanja (ili su zaključile) svoje sporazume o partnerstvu, trebale bi objasniti kako su nove ili izmijenjene mjere iz planova za oporavak i otpornost komplementarne s provedbom programa u razdoblju 2021.–2027 (11)., uzimajući u obzir mogućnost prijenosa sredstava u skladu s člancima 26. i 26.a Uredbe o zajedničkim odredbama.

B)   Komplementarnost financiranja

U skladu s člankom 9. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost države članice trebale bi dostaviti informacije o komplementarnosti i (mogućim) drugim osiguranim ili planiranim financijskim sredstvima EU-a za svaku novu ili izmijenjenu mjeru. Vidjeti odjeljak II. točku 1. poglavlja o planu REPowerEU za posebne smjernice o komplementarnosti relevantnih mjera. Trebalo bi navesti i ako država članica namjerava ukinuti ili smanjiti opseg mjere ili planira da se ta mjera financira/provodi u okviru drugog programa financiranja. Nadalje, država članica trebala bi obavijestiti Komisiju o svim promjenama u pogledu drugih metoda financiranja i za mjere koje su već bile dio prethodno donesenog plana za oporavak i otpornost.

Pri dokazivanju komplementarnosti mjera plana REPowerEU koje se financiraju iz Mehanizma za oporavak i otpornost i mjera koje se financiraju iz drugih izvora države članice trebale bi jasno navesti izvore financiranja, npr. koje se mjere podupiru iz Instrumenta za povezivanje Europe, pod uvjetom da imaju status projekta od zajedničkog interesa, ili iz Fonda za modernizaciju. Ako se ista mjera financira iz Mehanizma za oporavak i otpornost i iz drugih izvora financiranja EU-a, države članice trebale bi jasno razgraničiti troškove obuhvaćene svakim instrumentom financiranja kako bi se izbjeglo dvostruko financiranje.

C)   Izbjegavanje dvostrukog financiranja

Države članice trebale bi u svojim izmijenjenim planovima za oporavak i otpornost navesti jesu li se promijenili modaliteti za osiguravanje komplementarnosti financiranja i usklađenosti s člankom 9. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. U tom se pogledu i dalje u potpunosti primjenjuju smjernice za pripremu planova za oporavak i otpornost za 2021. Kako je utvrđeno u smjernicama za pripremu planova za oporavak i otpornost za 2021. i u skladu s člankom 18. stavkom 4. točkom (r) Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, u odjeljku o komplementarnosti plana za oporavak i otpornost trebalo bi uzeti u obzir aranžmane čiji je cilj izbjegavanje dvostrukog financiranja iz Mehanizma i drugih programa Unije. Mjere koje se podupiru iz Mehanizma za oporavak i otpornost mogu primiti dodatnu potporu iz drugih fondova EU-a samo ako se tom potporom ne pokrivaju isti troškovi. Pri ocjeni usklađenosti s tim uvjetom država članica mora uzeti u obzir dva obilježja Mehanizma za oporavak i otpornost koja ga razlikuju od većine drugih programa Unije:

| — | Mehanizam za oporavak i otpornost instrument je koji se temelji na uspješnosti i u okviru kojeg financiranje nije povezano s troškovima, nego se isplaćuje u obrocima nakon zadovoljavajućeg ostvarenja ključnih etapa i ciljnih vrijednosti. No svaki plan za oporavak i otpornost sadržava procjenu troškova u kojoj se jasno navodi koji se dio mjere i povezani troškovi podupiru iz Mehanizma za oporavak i otpornost. Ključne etape i ciljne vrijednosti stoga bi trebale uključivati samo mjere koje se podupiru iz Mehanizma za oporavak i otpornost. Temeljni dogovor prema kojem su ti troškovi pokriveni sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost pomaže spriječiti da se sredstvima iz drugih fondova Unije pokrivaju isti troškovi. |
| --- | --- |

—

Mehanizam za oporavak i otpornost instrument je koji se temelji na uspješnosti i u okviru kojeg financiranje nije povezano s troškovima, nego se isplaćuje u obrocima nakon zadovoljavajućeg ostvarenja ključnih etapa i ciljnih vrijednosti. No svaki plan za oporavak i otpornost sadržava procjenu troškova u kojoj se jasno navodi koji se dio mjere i povezani troškovi podupiru iz Mehanizma za oporavak i otpornost. Ključne etape i ciljne vrijednosti stoga bi trebale uključivati samo mjere koje se podupiru iz Mehanizma za oporavak i otpornost. Temeljni dogovor prema kojem su ti troškovi pokriveni sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost pomaže spriječiti da se sredstvima iz drugih fondova Unije pokrivaju isti troškovi.

| — | U skladu s člankom 22. stavkom 1. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost korisnici Mehanizma su države članice, a ne krajnji primatelji sredstava kao što su pojedinci ili poduzeća. No odgovornost je država članica da osiguraju da nijedan krajnji primatelj ne primi sredstva koja premašuju stvarne troškove i da za pokrivanje istih troškova ne primi druga sredstva EU-a. |
| --- | --- |

—

U skladu s člankom 22. stavkom 1. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost korisnici Mehanizma su države članice, a ne krajnji primatelji sredstava kao što su pojedinci ili poduzeća. No odgovornost je država članica da osiguraju da nijedan krajnji primatelj ne primi sredstva koja premašuju stvarne troškove i da za pokrivanje istih troškova ne primi druga sredstva EU-a.

D)   Provedba

Provedbeni okvir ocijenjen je kao dio početnih planova za oporavak i otpornost i pretpostavlja se da će se države članice i dalje oslanjati na iste mehanizme za provedbu svojih izmijenjenih planova za oporavak i otpornost. No potrebno je objasniti sve predložene promjene provedbenog okvira.

U slučaju da su se države članice dosad imale poteškoća u provedbi svojih planova za oporavak i otpornost (na primjer zbog nedostatka administrativnih kapaciteta, nerazvijenog informatičkog sustava ili nedovoljno jasnih ovlasti nadležnih tijela), potiče ih se da proaktivno ponovno razmotre svoje postojeće mehanizme kako bi povećale njihovu učinkovitost. Države članice pozivaju se i da s Komisijom rasprave o dosad stečenom iskustvu kako bi se utvrdilo mogu li neke promjene provedbenog okvira pridonijeti boljoj provedbi reformi i ulaganja.

Ako država članica izmijeni svoj plan za oporavak i otpornost kako bi iskoristila veći maksimalni financijski doprinos ili zahtjeva za potporu u obliku zajma, trebala bi dokazati da tijela zadužena za koordinaciju i provedbu plana imaju dostatne administrativne kapacitete i odgovarajuće ovlasti.

Smjernice za pripremu planova za oporavak i otpornost za 2021. i dalje vrijede i u pogledu upotrebe Instrumenta za tehničku potporu u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. Države članice mogu se koristiti Instrumentom za tehničku potporu i za provedbu ulaganja i reformi iz poglavlja o planu REPowerEU. Pozivaju se države članice da navedu ako žele primijeniti članak 7. stavak 2. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost u okviru konkretne reforme ili ulaganja na koje bi se odnosila tehnička potpora. Ako je država članica zatražila ili namjerava zatražiti horizontalnu potporu u okviru Instrumenta za tehničku potporu za provedbu plana za oporavak i otpornost, npr. za komunikacijske mjere, poziva se da to navede u ovom odjeljku.

E)   Postupak savjetovanja

Države članice trebale bi dostaviti sažetak postupka savjetovanja provedenog u skladu s njihovim nacionalnim pravnim okvirima sve do podnošenja izmijenjenog plana za oporavak i otpornost/dopune. Postupak savjetovanja trebao bi biti razmjeran opsegu promjena u planovima za oporavak i otpornost. Na primjer, za izmjene koje obuhvaćaju neznatno izmijenjenu dodjelu financijskih sredstava ne bi bila potrebna ista vrsta postupka savjetovanja kao i za zahtjev znatnog iznosa zajma.

Budući da se opseg savjetovanja u pripremi početnih planova za oporavak i otpornost razlikovao, posebno s obzirom na izvanrednu situaciju uzrokovanu bolešću COVID-19, potiču se države članice da taj postupak poboljšaju ako izmijene svoje planove za oporavak i otpornost. Trebale bi osigurati da su dionici, uključujući lokalna i regionalna tijela, socijalne partnere, nevladine organizacije i, kad je to relevantno, dionike iz poljoprivrednog sektora, pravodobno i smisleno uključeni u osmišljavanje, provedbu i praćenje svih novih ili revidiranih mjera u skladu sa svojim nacionalnim pravnim okvirima.

Za provedbu relevantnih mjera može biti primjereno da države članice u ključne etape ili ciljne vrijednosti koje imaju geografsku dimenziju uključe uvjete povezane s regionalnim ili lokalnim razmatranjima (na primjer, dodavanjem posebnih uvjeta povezanih sa savjetovanjem s lokalnim i regionalnim tijelima). Mogu uključiti i slične uvjete za savjetovanje sa socijalnim partnerima i, prema potrebi, s dionicima iz poljoprivrednog sektora o provedbi relevantnih reformi ili ulaganja.

Osim toga, europski semestar bit će važan okvir za raspravu s dionicima o napretku provedbe planova za oporavak i otpornost u skladu s praksama i tradicijama svake države članice. Nadalje, države članice u svojim nacionalnim programima reformi mogu opisati dosad provedena savjetovanja i predviđena savjetovanja.

Provedba planova za oporavak i otpornost bit će uspješna samo uz snažnu regionalnu i lokalnu odgovornost te potporu socijalnih partnera i civilnog društva.

F)   Kontrole i revizija

Sustavi unutarnje kontrole ključni su za osiguravanje potpune usklađenosti planova za oporavak i otpornost s člankom 22. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. U tom kontekstu i s obzirom na promjene koje proizlaze iz revizije plana za oporavak i otpornost ključno je da države članice točno obrazlože kako su uspostavljeni sustavi kontrole još uvijek prikladni i, ako je to primjenjivo, kako će se ti sustavi ojačati kako bi se osigurali odgovarajući resursi i strukture. Konkretno, ako izmijenjeni plan za oporavak i otpornost sadržava nove ili revidirane mjere, država članica trebala bi objasniti i dokazati da su kontrolne strukture i dalje primjerene i/ili kako će se njihovi kapaciteti, uključujući osoblje i postupke, povećati razmjerno povećanju plana za oporavak i otpornost.

Ako se dopunom znatno ne povećava maksimalni financijski doprinos, ali se ipak uvedu promjene u odnosu na početni plan za oporavak i otpornost, države članice trebaju dostaviti ažurirano objašnjenje kontrolnih mehanizama i sustava, među ostalim repozitorijskog sustava za podatke o krajnjim primateljima.

G)   Komunikacija

Države članice trebale bi nastaviti provoditi i, prema potrebi, ažurirati svoju komunikacijsku strategiju kako bi obuhvatila nove reforme i ulaganja i time osigurala informiranost javnosti o financiranju sredstvima Unije u skladu s člankom 34. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost i člankom 10. sporazuma o financiranju. Pozivaju se države članice da pri podnošenju izmijenjenih planova za oporavak i otpornost opišu mjere koje su poduzele za provedbu tih obveza kako bi Komisiji olakšale praćenje usklađenosti s navedenim odredbama.

Komunikacijske kampanje trebale bi biti usmjerene na informiranje javnosti o ključnim reformama i ulaganjima te o planovima za oporavak i otpornost i njihovoj svrsi. Države članice potiču se da u svojim komunikacijskim aktivnostima u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost:

| — | objasne i podsjete na ciljeve svojeg plana za oporavak i otpornost i njegove koristi za državu članicu, |
| --- | --- |

—

objasne i podsjete na ciljeve svojeg plana za oporavak i otpornost i njegove koristi za državu članicu,

| — | objasne zašto su reforme i ulaganja korisni za društvo, i to potkrijepe konkretnim dokazima, |
| --- | --- |

—

objasne zašto su reforme i ulaganja korisni za društvo, i to potkrijepe konkretnim dokazima,

| — | osiguraju dostatnu vidljivost političke potpore planu za oporavak i otpornost na visokoj razini, |
| --- | --- |

—

osiguraju dostatnu vidljivost političke potpore planu za oporavak i otpornost na visokoj razini,

| — | komuniciraju o ključnim projektima i pripišu njihovu realizaciju Mehanizmu za oporavak i otpornost, |
| --- | --- |

—

komuniciraju o ključnim projektima i pripišu njihovu realizaciju Mehanizmu za oporavak i otpornost,

| — | potiču potencijalne korisnike da se prijave za financiranje u okviru plana za oporavak i otpornost, |
| --- | --- |

—

potiču potencijalne korisnike da se prijave za financiranje u okviru plana za oporavak i otpornost,

| — | prikažu ukupni napredak u provedbi reformi i ulaganja, među ostalim u redovitim razmjenama informacija sa socijalnim partnerima, zainteresiranim zajednicama i civilnim društvom u cjelini. |
| --- | --- |

—

prikažu ukupni napredak u provedbi reformi i ulaganja, među ostalim u redovitim razmjenama informacija sa socijalnim partnerima, zainteresiranim zajednicama i civilnim društvom u cjelini.

Osim toga, Komisija putem mreže Inform EU može pomoći državama članicama u provedbi njihovih nacionalnih komunikacijskih strategija, među ostalim i o izmijenjenim planovima za oporavak i otpornost.

---

(1)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17).

(2)  Radni dokument službi Komisije (2021) 12 final.

(3)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o novoj strategiji financiranja instrumenta NextGenerationEU, COM(2021) 250 final, i odluke Komisije C(2021)2501 i C(2021)2502.

(4)  Više informacija o operacijama financiranja instrumenta NextGenerationEU dostupno je u Izvješću objavljenom 22. veljače 2022., COM(2022) 43 final.

(5)  Za primjere najbolje prakse te sveobuhvatne informacije i analizu učinka tehnologija grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora, mogućnosti dekarbonizacije, scenarije i moguće mjere, uključujući informativne članke za pojedine zemlje, podatke i procjenu učinka, države članice potiču se da prouče niz studija o sektoru grijanja i hlađenja koje su dostupne na: https://energy.ec.europa.eu/topics/energy-efficiency/heating-and-cooling_hr

(6)  Vidjeti i COM(2021) 801 final od 14. prosinca 2021.

(7)  Ako se aktivnostima koje se podupiru postižu predviđene emisije stakleničkih plinova koje nisu znatno niže (ali su ipak niže) od relevantnih referentnih vrijednosti, potrebno je objasniti zašto to nije moguće. Referentne vrijednosti za besplatnu dodjelu emisijskih jedinica za djelatnosti obuhvaćene područjem primjene sustava trgovanja emisijama, kako je utvrđeno u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/447.

(8)  Kao dio redovitog ciklusa europskog semestra Komisija obično predlaže preporuke po državama članicama krajem svibnja/početkom lipnja, Europsko vijeće ih potvrđuje i Vijeće ih konačno donosi početkom srpnja.

(9)  SEC(2022) 70 final – SWD(2022) 19 final – SWD(2022) 20 final.

(10)  COM(2021) 550 final; COM(2021) 801 final.

(11)  Vidjeti dio I. o načinima podnošenja zahtjeva za prijenos sredstava između Mehanizma za oporavak i otpornost i fondova kohezijske politike.

---

PRILOG

FINANCIJSKI INSTRUMENTI

Države članice mogu odlučiti o vrsti financijskog instrumenta, njegovu ustroju i odabiru provedbenih/ovlaštenih subjekata te ih se potiče da sa službama Komisije rasprave o najboljoj metodi provedbe za predviđenu upotrebu financijskih instrumenata, uzimajući u obzir ciljeve mjera, postojeće strukture i povezanost s radom partnera.

Općenito govoreći, države članice mogu upotrijebiti financijske instrumente na dva osnovna načina: tako da novac iz Mehanizma za oporavak i otpornost prenesu u nacionalni odjeljak programa InvestEU ili da upotrijebe druge sustave, primjerice nacionalne. Uvjeti povezani s objema mogućnostima opisani su u Smjernicama za pripremu planova za oporavak i otpornost iz siječnja 2021. i dodatno razrađeni u nastavku.

Prva faza: priprema mjere: Osigurati da financijski instrumenti pridonose postizanju ciljeva plana za oporavak i otpornost, konkretno:

| — | opisivanjem investicijske politike koja će se podupirati (npr. za energetsku učinkovitost, širokopojasne mreže i digitalizaciju MSP-ova), čime se određuje način upotrebe sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost u financijskom instrumentu i kako je to u skladu s područjem primjene Mehanizma za oporavak i otpornost i njegovim kriterijima za ocjenjivanje, te opisivanjem temeljnog tržišnog nedostatka zbog kojeg je potrebno upotrijebiti javna sredstva za privatna ulaganja, |
| --- | --- |

—

opisivanjem investicijske politike koja će se podupirati (npr. za energetsku učinkovitost, širokopojasne mreže i digitalizaciju MSP-ova), čime se određuje način upotrebe sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost u financijskom instrumentu i kako je to u skladu s područjem primjene Mehanizma za oporavak i otpornost i njegovim kriterijima za ocjenjivanje, te opisivanjem temeljnog tržišnog nedostatka zbog kojeg je potrebno upotrijebiti javna sredstva za privatna ulaganja,

| — | definiranjem financijskog instrumenta (i posebno definiranjem, među ostalim, politike rizika i povrata između Mehanizma za oporavak i otpornost i drugih izvora financiranja u okviru financijskog instrumenta) i načina na koji će on pridonijeti postizanju ciljeva plana za oporavak i otpornost, |
| --- | --- |

—

definiranjem financijskog instrumenta (i posebno definiranjem, među ostalim, politike rizika i povrata između Mehanizma za oporavak i otpornost i drugih izvora financiranja u okviru financijskog instrumenta) i načina na koji će on pridonijeti postizanju ciljeva plana za oporavak i otpornost,

| — | pružanjem detaljne samoprocjene usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete i potrebnih zaštitnih mjera kako bi se osiguralo poštovanje načela nenanošenja bitne štete tijekom provedbe mjere, |
| --- | --- |

—

pružanjem detaljne samoprocjene usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete i potrebnih zaštitnih mjera kako bi se osiguralo poštovanje načela nenanošenja bitne štete tijekom provedbe mjere,

| — | utvrđivanjem relevantnih odredaba o državnim potporama i moguće primjene Uredbe o općem skupnom izuzeću te povezanih kriterija koje financijski proizvodi moraju ispuniti, |
| --- | --- |

—

utvrđivanjem relevantnih odredaba o državnim potporama i moguće primjene Uredbe o općem skupnom izuzeću te povezanih kriterija koje financijski proizvodi moraju ispuniti,

| — | definiranjem jasnih ključnih etapa (povezanih s uspostavom i provedbom instrumenta) i ciljnih vrijednosti (povezanih s rezultatima/ishodima temeljnih projekata koji se financiraju iz instrumenta), |
| --- | --- |

—

definiranjem jasnih ključnih etapa (povezanih s uspostavom i provedbom instrumenta) i ciljnih vrijednosti (povezanih s rezultatima/ishodima temeljnih projekata koji se financiraju iz instrumenta),

| — | određivanjem vrste potpore koja će se upotrebljavati (npr. zajmovi, jamstva, vlasnički kapital), ciljanih korisnika (npr. MSP-ovi, veća poduzeća, javno-privatna partnerstva) i ulaganja (npr. u inovacije, širokopojasne mreže i infrastrukturu) kako bi se utvrdila imovina u koju se može ulagati, |
| --- | --- |

—

određivanjem vrste potpore koja će se upotrebljavati (npr. zajmovi, jamstva, vlasnički kapital), ciljanih korisnika (npr. MSP-ovi, veća poduzeća, javno-privatna partnerstva) i ulaganja (npr. u inovacije, širokopojasne mreže i infrastrukturu) kako bi se utvrdila imovina u koju se može ulagati,

| — | utvrđivanjem rasporeda za uvođenje financijskog instrumenta (uspostava financijskog instrumenta u prosjeku može trajati do dvije godine), uključujući ulaganja u realno gospodarstvo i povezani učinak, |
| --- | --- |

—

utvrđivanjem rasporeda za uvođenje financijskog instrumenta (uspostava financijskog instrumenta u prosjeku može trajati do dvije godine), uključujući ulaganja u realno gospodarstvo i povezani učinak,

| — | opisivanjem sustava praćenja za izvješćivanje o ključnim etapama i ciljnim vrijednostima u skladu s planom za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

—

opisivanjem sustava praćenja za izvješćivanje o ključnim etapama i ciljnim vrijednostima u skladu s planom za oporavak i otpornost.

Druga faza: Sporazum o provedbi s ovlaštenim subjektom zaduženim za financijski instrument

| — | za provedbu financijskog instrumenta potrebno je sklopiti sporazum s partnerom u provedbi/ovlaštenim subjektom (u slučaju fondova to bi bio upravitelj fonda u ime partnera) kojim se prenose obveze iz plana za oporavak i otpornost. Okvirnim sporazumom između države članice i provedbenih/ovlaštenih subjekata trebale bi se prenijeti sve obveze iz Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost i iz provedbene odluke Vijeća o planu za oporavak i otpornost države članice posebno vodeći računa o obvezama u području državnih potpora, načela nenanošenja bitne štete te revizija i kontrole, kao i mogućim ograničenjima za korisnike, |
| --- | --- |

—

za provedbu financijskog instrumenta potrebno je sklopiti sporazum s partnerom u provedbi/ovlaštenim subjektom (u slučaju fondova to bi bio upravitelj fonda u ime partnera) kojim se prenose obveze iz plana za oporavak i otpornost. Okvirnim sporazumom između države članice i provedbenih/ovlaštenih subjekata trebale bi se prenijeti sve obveze iz Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost i iz provedbene odluke Vijeća o planu za oporavak i otpornost države članice posebno vodeći računa o obvezama u području državnih potpora, načela nenanošenja bitne štete te revizija i kontrole, kao i mogućim ograničenjima za korisnike,

| — | potrebno je poštovati relevantna pravila o državnim potporama i javnoj nabavi, |
| --- | --- |

—

potrebno je poštovati relevantna pravila o državnim potporama i javnoj nabavi,

| — | jedna od prvih ključnih etapa u planu za oporavak i otpornost može se povezati sa sklapanjem sporazuma o provedbi kojim se uspostavlja financijski instrument ili prilagođava postojeći instrument (u skladu s investicijskom politikom dogovorenom u planu za oporavak i otpornost) između države članice i ovlaštenog subjekta, |
| --- | --- |

—

jedna od prvih ključnih etapa u planu za oporavak i otpornost može se povezati sa sklapanjem sporazuma o provedbi kojim se uspostavlja financijski instrument ili prilagođava postojeći instrument (u skladu s investicijskom politikom dogovorenom u planu za oporavak i otpornost) između države članice i ovlaštenog subjekta,

| — | u okviru te prve ključne etape u planu za oporavak i otpornost država članica, pri podnošenju prvog zahtjeva za isplatu, dostavlja Komisiji pravila i investicijsku politiku financijskog instrumenta kako bi se mogla provjeriti njegova usklađenost s planom za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

—

u okviru te prve ključne etape u planu za oporavak i otpornost država članica, pri podnošenju prvog zahtjeva za isplatu, dostavlja Komisiji pravila i investicijsku politiku financijskog instrumenta kako bi se mogla provjeriti njegova usklađenost s planom za oporavak i otpornost.

Ulaganje ovlaštenog subjekta ili financijskih posrednika (npr. komercijalnih banaka ili investicijskih fondova) u realno gospodarstvo:

| — | sve sljedeće ključne etape bit će povezane s ulaganjima ovlaštenog subjekta ili financijskih posrednika u realno gospodarstvo, |
| --- | --- |

—

sve sljedeće ključne etape bit će povezane s ulaganjima ovlaštenog subjekta ili financijskih posrednika u realno gospodarstvo,

| — | po završetku financijskog instrumenta rezervacije i sredstva vraćena iz financijskih instrumenata koja nisu iskorištena za gubitke vraćaju se državi članici u skladu s uvjetima utvrđenima u investicijskoj politici i izlaznoj strategiji instrumenta. Potrebno je utvrditi obvezu da se prihodi i vraćena sredstva upotrebljavaju u jednake svrhe. |
| --- | --- |

—

po završetku financijskog instrumenta rezervacije i sredstva vraćena iz financijskih instrumenata koja nisu iskorištena za gubitke vraćaju se državi članici u skladu s uvjetima utvrđenima u investicijskoj politici i izlaznoj strategiji instrumenta. Potrebno je utvrditi obvezu da se prihodi i vraćena sredstva upotrebljavaju u jednake svrhe.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

| 31.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 214/34

---

Obavijest namijenjena osobama i skupini na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća (ZVSP) 2016/1693, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/837, i Uredbom Vijeća (EU) 2016/1686, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2022/836 o uvođenju dodatnih mjera ograničavanja protiv ISIL-a (Daiš) i Al-Qaide te s njima povezanih fizičkih i pravnih osoba, subjekata ili tijela

(2022/C 214/02)

Osobama i skupini navedenima u Prilogu Odluci Vijeća (ZVSP) 2016/1693 (1), kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/837 (2), i u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EU) 2016/1686 (3), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2022/836 (4) o uvođenju dodatnih mjera ograničavanja protiv ISIL-a (Daiš) i Al-Qaide te s njima povezanih fizičkih i pravnih osoba, subjekata ili tijela, skreće se pozornost na informacije u nastavku.

Vijeće Europske unije odlučilo je da bi osobe i skupina iz navedenih priloga trebale biti uvrštene na popis osoba, skupina, poduzeća i subjekata na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom (ZVSP) 2016/1693 i Uredbom (EU) 2016/1686.

Dotične osobe i skupinu upućuje se na mogućnost podnošenja zahtjeva nadležnim tijelima odgovarajuće države članice ili država članica iz Priloga II. Uredbi (EU) 2016/1686 radi pribavljanja odobrenja za upotrebu zamrznutih sredstava za osnovne potrebe ili posebna plaćanja u skladu s člankom 5. te uredbe.

Dotične osobe i skupina mogu podnijeti zahtjev za pribavljanje obrazloženja Vijeća o njihovu uvrštenju na navedeni popis. Svi takvi zahtjevi šalju se na sljedeću adresu:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIJA |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIJA

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Dotične osobe i skupina mogu u bilo kojem trenutku na navedenu adresu podnijeti zahtjev Vijeću, zajedno s popratnom dokumentacijom, za ponovno razmatranje odluke o njihovu uvrštenju na popis. U vezi s tim, dotičnim osobama i skupini skreće se pozornost na to da Vijeće redovito preispituje popis u skladu s člankom 6. stavkom 2. Odluke (ZVSP) 2016/1693 i člankom 4. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1686. Kako bi se zahtjevi uzeli u obzir pri sljedećem preispitivanju, potrebno ih je dostaviti do 15. srpnja 2022.

Dotičnim osobama i skupini skreće se pozornost i na mogućnost osporavanja Odluke Vijeća pred Općim sudom Europske unije u skladu s uvjetima iz članka 275. drugog stavka i članka 263. četvrtog i šestog stavka Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

---

(1)  SL L 255, 21.9.2016., str. 25.

(2)  SL L 147 I, 31.5.2022., str. 3.

(3)  SL L 255, 21.9.2016., str. 1.

(4)  SL L 147 I, 31.5.2022., str. 1.

---

| 31.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 214/36

---

Obavijest ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća (ZVSP) 2016/1693 i Uredbom Vijeća (EU) 2016/1686 o uvođenju dodatnih mjera ograničavanja protiv ISIL-a (Daiš) i Al-Qaide te s njima povezanih fizičkih i pravnih osoba, subjekata ili tijela

(2022/C 214/03)

U skladu s člankom 16. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (1) ispitanicima se skreće pozornost na informacije u nastavku.

Pravnu osnovu za taj postupak obrade čine Odluka Vijeća (ZVSP) 2016/1693 (2), kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/837 (3), i Uredba Vijeća (EU) 2016/1686 (4), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2022/836 (5).

Voditelj tog postupka obrade jest Vijeće Europske unije koje zastupa glavni direktor RELEX-a (vanjski odnosi) Glavnog tajništva Vijeća, a služba zadužena za postupak obrade jest RELEX.1, s kojom se može stupiti u kontakt na adresi:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIJA |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIJA

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Sa službenikom GTV-a za zaštitu podataka može se stupiti u kontakt putem e-pošte:

Službenik za zaštitu podataka

data.protection@consilium.europa.eu

Svrha postupka obrade jest uspostava i ažuriranje popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja u skladu s Odlukom (ZVSP) 2016/1693, kako je izmijenjena Odlukom (ZVSP) 2022/837, i Uredbom (EU) 2016/1686, kako je provedena Provedbenom uredbom (EU) 2022/836.

Ispitanici su fizičke osobe koje ispunjavaju kriterije za uvrštenje na popis navedene u Odluci (ZVSP) 2016/1693 i Uredbi (EU) 2016/1686.

Prikupljeni osobni podaci uključuju podatke potrebne za ispravno utvrđivanje identiteta dotične osobe, obrazloženje i sve ostale povezane podatke.

Prikupljeni osobni podaci mogu se, prema potrebi, razmjenjivati s Europskom službom za vanjsko djelovanje i Komisijom.

Ne dovodeći u pitanje ograničenja na temelju članka 25. Uredbe (EU) 2018/1725, ostvarivanje prava ispitanika, kao što su pravo na pristup i pravo na ispravak ili podnošenje prigovora, bit će uređeno u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725.

Osobni podaci ostat će pohranjeni pet godina od trenutka brisanja ispitanika s popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja odnosno od trenutka kada mjera prestane biti važeća ili za vrijeme trajanja sudskih postupaka, ako su pokrenuti.

Ne dovodeći u pitanje bilo koji pravni lijek u sudskom, upravnom ili izvansudskom postupku, ispitanici imaju pravo podnijeti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  SL L 295, 21.11.2018., str. 39.

(2)  SL L 255, 21.9.2016., str. 25.

(3)  SL L 147 I, 30.5.2022., str. 3.

(4)  SL L 255, 21.9.2016., str. 1.

(5)  SL L 147 I, 30.5.2022., str. 1.

---

| 31.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 214/38

---

Obavijest namijenjena osobama i subjektima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća 2013/255/ZVSP i Uredbe Vijeća (EU) br. 36/2012 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Siriji

(2022/C 214/04)

O sljedećim informacijama obavješćuju se osobe i subjekti uvršteni na popis u Prilogu I. Odluci Vijeća 2013/255/ZSVP (1), kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/849 (2), i u Prilogu II. Uredbi Vijeća (EU) br. 36/2012 (3), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2022/840 (4) o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Siriji.

Vijeće Europske unije, nakon što je preispitalo popis osoba i subjekata uvrštenih u navedenim prilozima, odlučilo je da bi se mjere ograničavanja predviđene Odlukom 2013/255/ZVSP i Uredbom (EU) br. 36/2012 trebale nastaviti primjenjivati na te osobe i subjekte.

Dotične osobe i subjekti upućuju se na mogućnost podnošenja zahtjeva nadležnim tijelima relevantne države članice ili država članica, kako je navedeno na internetskim stranicama iz Priloga III. Uredbi (EU) br. 36/2012, kako bi pribavile odobrenje za upotrebu zamrznutih sredstava za osnovne potrebe ili posebna plaćanja (usp. članak 16. Uredbe).

Dotične osobe i subjekti do 1. ožujka 2023. mogu podnijeti zahtjev Vijeću za ponovno razmatranje odluke o njihovu uvrštavanju na navedeni popis, zajedno s popratnom dokumentacijom. Taj bi zahtjev trebalo poslati na sljedeću adresu:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIJA |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIJA

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Sve zaprimljene primjedbe uzet će se u obzir u svrhu sljedećeg preispitivanja popisa imenovanih osoba i subjekata koje provodi Vijeće, u skladu s člankom 34. Odluke 2013/255/ZVSP i člankom 32. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 36/2012.

---

(1)  SL L 147, 1.6.2013., str. 14.

(2)  SL L 148, 31.5.2022., str. 52.

(3)  SL L 16, 19.1.2012., str. 1.

(4)  SL L 148, 31.5.2022., str. 8.

---

| 31.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/39 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 214/39

---

Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene u Odluci Vijeća 2013/255/ZVSP, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/849, i u Uredbi Vijeća (EU) br. 36/2012, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2022/840 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Siriji

(2022/C 214/05)

Ispitanicima se, u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (1), skreće pozornost na sljedeće informacije.

Pravnu osnovu za taj postupak obrade čine Odluka Vijeća 2013/255/ZVSP (2), kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/849 (3), i Uredba Vijeća (EU) br. 36/2012 (4), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2022/840 (5).

Voditelj tog postupka obrade jest Vijeće Europske unije, koje zastupa glavni direktor RELEX-a (vanjski odnosi) Glavnog tajništva Vijeća, a služba zadužena za postupak obrade jest RELEX.1., s kojom se može stupiti u kontakt na adresi:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Sa službenikom GTV-a za zaštitu podataka može se stupiti u kontakt putem e-pošte:

Službenik za zaštitu podataka

data.protection@consilium.europa.eu

Svrha postupka obrade jest uspostava i ažuriranje popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja u skladu s Odlukom 2013/255/ZVSP, kako je izmijenjena Odlukom (ZVSP) 2022/849, i Uredbom (EU) br. 36/2012, kako je provedena Provedbenom uredbom (EU) 2022/ 2022/840.

Ispitanici su fizičke osobe koje ispunjavaju kriterije za uvrštenje na popis navedene u Odluci 2013/255/ZVSP i Uredbi (EU) br. 36/2012.

Prikupljeni osobni podaci uključuju podatke potrebne za ispravno utvrđivanje identiteta dotične osobe, obrazloženje i druge povezane podatke.

Prikupljeni osobni podaci mogu se prema potrebi dijeliti s Europskom službom za vanjsko djelovanje i Komisijom.

Ne dovodeći u pitanje ograničenja na temelju članka 25. Uredbe (EU) 2018/1725, ostvarivanje prava ispitanika, kao što su pravo na pristup i pravo na ispravak ili podnošenje prigovora, bit će uređeno Uredbom (EU) 2018/1725.

Osobni podaci ostat će pohranjeni pet godina od trenutka brisanja ispitanika s popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja odnosno od trenutka kada mjere ograničavanja prestanu biti važeće ili za vrijeme trajanja sudskih postupaka, u slučaju da su pokrenuti.

Ne dovodeći u pitanje nijedan pravni lijek u sudskom, upravnom ili izvansudskom postupku, ispitanici imaju pravo podnijeti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  SL L 295, 21.11.2018., str. 39.

(2)  SL L 147, 1.6.2013., str. 14.

(3)  SL L 148, 31.5.2022., str. 52.

(4)  SL L 16, 19.1.2012., str. 1.

(5)  SL L 148, 31.5.2022., str. 8.

---

Europska komisija

| 31.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/41 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 214/41

---

Tečajna lista eura (1)

30. svibnja 2022.

(2022/C 214/06)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0764 |
| JPY | japanski jen | 137,25 |
| DKK | danska kruna | 7,4391 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85150 |
| SEK | švedska kruna | 10,5180 |
| CHF | švicarski franak | 1,0327 |
| ISK | islandska kruna | 136,90 |
| NOK | norveška kruna | 10,1256 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,712 |
| HUF | mađarska forinta | 392,18 |
| PLN | poljski zlot | 4,5855 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9441 |
| TRY | turska lira | 17,6416 |
| AUD | australski dolar | 1,4982 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3647 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4490 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6439 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4719 |
| KRW | južnokorejski von | 1 331,66 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,6480 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,1735 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5305 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 682,41 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6998 |
| PHP | filipinski pezo | 56,322 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 36,700 |
| BRL | brazilski real | 5,0629 |
| MXN | meksički pezo | 20,8994 |
| INR | indijska rupija | 83,4750 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0764

JPY

japanski jen

137,25

DKK

danska kruna

7,4391

GBP

funta sterlinga

0,85150

SEK

švedska kruna

10,5180

CHF

švicarski franak

1,0327

ISK

islandska kruna

136,90

NOK

norveška kruna

10,1256

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,712

HUF

mađarska forinta

392,18

PLN

poljski zlot

4,5855

RON

rumunjski novi leu

4,9441

TRY

turska lira

17,6416

AUD

australski dolar

1,4982

CAD

kanadski dolar

1,3647

HKD

hongkonški dolar

8,4490

NZD

novozelandski dolar

1,6439

SGD

singapurski dolar

1,4719

KRW

južnokorejski von

1 331,66

ZAR

južnoafrički rand

16,6480

CNY

kineski renminbi-juan

7,1735

HRK

hrvatska kuna

7,5305

IDR

indonezijska rupija

15 682,41

MYR

malezijski ringit

4,6998

PHP

filipinski pezo

56,322

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

36,700

BRL

brazilski real

5,0629

MXN

meksički pezo

20,8994

INR

indijska rupija

83,4750

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

Revizorski sud

| 31.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/42 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 214/42

---

Tematsko izvješće 9/2022

„Potrošnja sredstava u području klime u okviru proračuna EU-a za razdoblje 2014. – 2020. – prijavljeni iznos veći je od stvarnoga”

(2022/C 214/07)

Revizorski sud obavještava vas da je upravo objavljeno Tematsko izvješće 9/2022 „Potrošnja sredstava u području klime u okviru proračuna EU-a za razdoblje 2014. – 2020. – prijavljeni iznos veći je od stvarnoga”.

Izvješće možete pregledati ili preuzeti na internetskim stranicama Revizorskog suda: http://eca.europa.eu

---

Europski nadzornik za zaštitu podataka

| 31.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/43 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 214/43

---

Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prikupljanja, čuvanja i analize dokaza povezanih s genocidom, zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima, u Eurojustu

(Cjeloviti tekst ovog mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu Europskog nadzornika za zaštitu podataka www.edps.europa.eu)

(2022/C 214/08)

Dana 25. travnja 2022. Europska komisija donijela je Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe o Eurojustu u pogledu prikupljanja, čuvanja i analize dokaza povezanih s genocidom, zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima u Eurojustu.

Europski nadzornik za zaštitu podataka prepoznaje da je potrebno hitno otkloniti ograničenja postojećeg Eurojustova sustava vođenja predmeta koja utječu na sposobnost Eurojusta da podržava i jača koordinaciju i suradnju među nacionalnim tijelima nadležnima za istragu i kazneni progon u vezi s najtežim međunarodnim kaznenim djelima, uključujući ona koja bi mogla biti počinjena nakon što je Rusija 24. veljače 2022. započela vojnu agresiju na Ukrajinu. U tom pogledu Europski nadzornik za zaštitu podataka primjećuje da je Komisija već predložila poboljšanje postojećeg ustroja Eurojustova sustava vođenja predmeta u pogledu njegovih aktivnosti u vezi s istragama i kaznenim progonom kaznenih djela terorizma. U okviru tog prijedloga također su predviđeni modernizacija sustava vođenja predmeta i digitalizacija razmjene informacija između nacionalnih nadležnih tijela i Eurojusta.

Europski nadzornik za zaštitu podataka primjećuje da bi odstupanje predviđeno Uredbom u pogledu pohrane dokaza o genocidu, zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima izvan Eurojustova sustava vođenja predmeta bilo privremeno i da bi automatizirani sustav za upravljanje podatcima i njihovu pohranu bio integriran u novi sustav vođenja predmeta, za koji se očekuje da će biti uspostavljen u skladu s ranijim prijedlogom. S obzirom na izvanrednu narav trenutačnih okolnosti i činjenicu da predloženo rješenje predstavlja novost, Europski nadzornik za zaštitu podataka pridat će osobitu pozornost tom rješenju tijekom svojeg nadzora aktivnosti u pogledu Eurojusta.

Svrha ovog mišljenja jest pružiti konstruktivne savjete zakonodavcu EU-a kako bi se osiguralo da razina zaštite podataka koja je već zajamčena Uredbom o Eurojustu nije ugrožena. S obzirom na navedeno, Europski nadzornik za zaštitu podataka daje nekoliko preporuka o:

| — | prikupljanju i razmjeni dokaza koje provodi Eurojust |
| --- | --- |

—

prikupljanju i razmjeni dokaza koje provodi Eurojust

| — | sigurnosti automatiziranog sustava za upravljanje podatcima i njihovu pohranu |
| --- | --- |

—

sigurnosti automatiziranog sustava za upravljanje podatcima i njihovu pohranu

| — | vremenskim ograničenjima za podatke pohranjene u automatiziranom sustavu za upravljanje podacima i njihovu pohranu |
| --- | --- |

—

vremenskim ograničenjima za podatke pohranjene u automatiziranom sustavu za upravljanje podacima i njihovu pohranu

| — | odnosu s člankom 90. Europske uredbe o zaštiti podataka. |
| --- | --- |

—

odnosu s člankom 90. Europske uredbe o zaštiti podataka.

1.   UVOD I KONTEKST

| 1. | Agencija Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) podržava nacionalna tijela nadležna za istrage i kazneni progon u vezi s teškim kaznenim djelima za koja je Eurojust nadležan u skladu s Uredbom (EU) 2018/1727 (1) (Uredba o Eurojustu). Među kaznenim djelima za koja je Eurojust nadležan jesu i genocid, zločini protiv čovječnosti i ratni zločini. |
| --- | --- |

1.

Agencija Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) podržava nacionalna tijela nadležna za istrage i kazneni progon u vezi s teškim kaznenim djelima za koja je Eurojust nadležan u skladu s Uredbom (EU) 2018/1727 (1) (Uredba o Eurojustu). Među kaznenim djelima za koja je Eurojust nadležan jesu i genocid, zločini protiv čovječnosti i ratni zločini.

| 2. | Dana 25. travnja 2022. Europska komisija donijela je Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe o Eurojustu u pogledu prikupljanja, čuvanja i analize dokaza povezanih s genocidom, zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima, u Eurojustu (prijedlog). |
| --- | --- |

2.

Dana 25. travnja 2022. Europska komisija donijela je Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe o Eurojustu u pogledu prikupljanja, čuvanja i analize dokaza povezanih s genocidom, zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima, u Eurojustu (prijedlog).

| 3. | Komisija je prethodno predložila poboljšanje postojećeg ustroja Eurojustova sustava vođenja predmeta u pogledu njegovih aktivnosti u vezi s istragama i kaznenim progonom kaznenih djela terorizma, kao i poboljšanje funkcioniranja Eurojustova Europskog sudskog registra za borbu protiv terorizma (2). U tom su kontekstu također predloženi modernizacija sustava vođenja predmeta i digitalizacija razmjene informacija između nacionalnih nadležnih tijela i Eurojusta (3). |
| --- | --- |

3.

Komisija je prethodno predložila poboljšanje postojećeg ustroja Eurojustova sustava vođenja predmeta u pogledu njegovih aktivnosti u vezi s istragama i kaznenim progonom kaznenih djela terorizma, kao i poboljšanje funkcioniranja Eurojustova Europskog sudskog registra za borbu protiv terorizma (2). U tom su kontekstu također predloženi modernizacija sustava vođenja predmeta i digitalizacija razmjene informacija između nacionalnih nadležnih tijela i Eurojusta (3).

| 4. | Cilj prijedloga jest ovlastiti Eurojust za prikupljanje, čuvanje i analizu dokaza u vezi s genocidom, ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti i povezanim kaznenim djelima te, ako je to potrebno i primjereno, omogućiti njihovu razmjenu ili stavljanje tih dokaza na drugi način izravno na raspolaganje nadležnim nacionalnim i međunarodnim tijelima, osobito nakon dosad nezabilježene vojne agresije koju je Rusija započela na Ukrajinu 24. veljače 2022 (4). |
| --- | --- |

4.

Cilj prijedloga jest ovlastiti Eurojust za prikupljanje, čuvanje i analizu dokaza u vezi s genocidom, ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti i povezanim kaznenim djelima te, ako je to potrebno i primjereno, omogućiti njihovu razmjenu ili stavljanje tih dokaza na drugi način izravno na raspolaganje nadležnim nacionalnim i međunarodnim tijelima, osobito nakon dosad nezabilježene vojne agresije koju je Rusija započela na Ukrajinu 24. veljače 2022 (4).

| 5. | Europski nadzornik za zaštitu podataka donosi ovo mišljenje kao odgovor na savjetovanje s Europskom komisijom od 6. svibnja 2022., u skladu s člankom 42. stavkom 1. Europske uredbe o zaštiti podataka. Europski nadzornik za zaštitu podataka također pozdravlja upućivanje na ovo savjetovanje u uvodnoj izjavi 18. prijedloga. |
| --- | --- |

5.

Europski nadzornik za zaštitu podataka donosi ovo mišljenje kao odgovor na savjetovanje s Europskom komisijom od 6. svibnja 2022., u skladu s člankom 42. stavkom 1. Europske uredbe o zaštiti podataka. Europski nadzornik za zaštitu podataka također pozdravlja upućivanje na ovo savjetovanje u uvodnoj izjavi 18. prijedloga.

7.   ZAKLJUČCI

| 17. | S obzirom na prethodno navedeno, Europski nadzornik za zaštitu podataka daje sljedeće preporuke:






  (1) | u uvod prijedloga potrebno je dodati izjavu o tome da se prijedlogom ne žele uvesti obveze prema kojima bi nacionalna nadležna tijela morala razmjenjivati informacije i dokaze s Eurojustom |
| --- | --- | --- |

17.

S obzirom na prethodno navedeno, Europski nadzornik za zaštitu podataka daje sljedeće preporuke:

(1)

u uvod prijedloga potrebno je dodati izjavu o tome da se prijedlogom ne žele uvesti obveze prema kojima bi nacionalna nadležna tijela morala razmjenjivati informacije i dokaze s Eurojustom

| (2) | u prijedlog je potrebno dodati smjernice o tumačenju izraza „ako je to potrebno i primjereno” |
| --- | --- |

(2)

u prijedlog je potrebno dodati smjernice o tumačenju izraza „ako je to potrebno i primjereno”

| (3) | u uvodnu izjavu 13. prijedloga potrebno je dodati upućivanje na sigurnosne odredbe članka 91. poglavlja IX. Europske uredbe o zaštiti podataka |
| --- | --- |

(3)

u uvodnu izjavu 13. prijedloga potrebno je dodati upućivanje na sigurnosne odredbe članka 91. poglavlja IX. Europske uredbe o zaštiti podataka

| (4) | potrebno je povezati vremenska ograničenja za pohranu podataka s vremenskim ograničenjima koja su već utvrđena člankom 29. Uredbe o Eurojustu |
| --- | --- |

(4)

potrebno je povezati vremenska ograničenja za pohranu podataka s vremenskim ograničenjima koja su već utvrđena člankom 29. Uredbe o Eurojustu

| (5) | potrebno je pojasniti odnos između novog stavka 8. dodanog članku 80. Uredbe o Eurojustu i članka 90. Europske uredbe o zaštiti podataka. |
| --- | --- |

(5)

potrebno je pojasniti odnos između novog stavka 8. dodanog članku 80. Uredbe o Eurojustu i članka 90. Europske uredbe o zaštiti podataka.

U Bruxellesu 13. svibnja 2022.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Uredba (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o Agenciji Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) te zamjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2002/187/PUP (SL L 295, 21.11.2018.., str. 138.).

1

(2)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke Vijeća 2005/671/PUP u pogledu digitalne razmjene podataka u predmetima povezanima s terorizmom, COM(2021) 757 final, 1. prosinca 2021..

2

(3)  U vezi s tim prijedlogom Europski nadzornik za zaštitu podataka dao je svoje službene primjedbe 26. siječnja 2022.

3

(4)  Vidjeti obrazloženje Prijedloga COM(2022) 187 final, str. 2.

4

---